El ministre Ábalos comença amb mal peu a Catalunya\nL’anunci unilateral per part del ministeri espanyol de Foment d’eixamplar l’autovia A-2 entre Martorell i Igualada no ha agradat gens a la Conselleria de Territori i Sostenibilitat. El seu titular, Damià Calvet, ha criticat que el ministeri dirigit per José Luis Ábalos hagi enviat a diversos ajuntaments el projecte d’eixamplament sense avisar la Generalitat: "És un mal començament del Govern de l'Estat".\n"Ens hem trobat, sense previ avís, un projecte que vol fer un nou traçat que han enviat als ajuntaments i que ens ha agafat per sorpresa", ha assegurat aquest dimecres en una entrevista de 8TV. Calvet ha lamentat el gest del ministeri i ha augurat que, en cas que es dugui a terme, "trinxaria molt el territori". És per això que ha proposat parlar amb els municipis afectats per aquest projecte "i fer un front comú" amb el qual dirigir-se, amb una sola veu, davant del govern espanyol.\nA l’espera de la reunió Sánchez-Torra\nAixí mateix, el conseller ha explicat que no ha contactat amb Ábalos ni amb la ministra de Transició Ecològica, Teresa Ribera, perquè està esperant que es reuneixin el president de la Generalitat, Quim Torra, i el del govern espanyol, Pedro Sánchez, i "hi hagi un posicionament polític".\n"Seria surrealista que em veiés amb el ministre de Foment sense que els presidents Sánchez i Torra haguessin parlat i diguessin si es tenen en compte les llibertats i drets" com el de l'autodeterminació, que ha qualificat d'irrenunciable.\nAutovia de sis carrils\nEl projecte del ministeri és convertir l'autovia A-2 en una carretera de, com a mínim, tres carrils per sentit entre Igualada i Martorell. A més, també s'instal·larien un o dos carrils laterals per facilitar les sortides i les incorporacions a l'autovia. Foment ja ha enviat l'estudi d'impacte ambiental del projecte a alguns dels ajuntaments afectats i la idea és treure el projecte a exposició pública abans de l'estiu. Els 35 quilòmetres que hi ha entre Igualada i Martorell tenen en diversos punts només dos carrils per banda. Alguns dels alcaldes afectats com el de Castellolí, Joan Serra, i Collbató, Miquel Solà, han explicat que el projecte preveu modificacions del traçat de l'autovia. A més, des de Collbató critiquen que el projecte suposarà més trànsit i soroll per al municipi, alhora que hi haurà més d'un centenar de parcel·les afectades.\nLa intenció del ministeri és que el projecte surti a exposició pública abans de l'estiu i que les obres puguin començar el 2020 amb una durada prevista de tres o quatre anys. Foment treballa amb la idea que el projecte es pugui executar a través d'una concessió amb alguna fórmula com la del peatge a l'ombra.


Lluc, la llar de la mare: Crònica del juliol 2014\nCrònica del juliol 2014\nComençam el juliol amb una temperatura de 28 graus de màxima. L’activitat pastoral envers els grups de visitants queda minsa. Sembla que la platja guanya més adeptes que la muntanya. Tanmateix la Mare de Déu, amb el cambril sempre obert, segueix rebent visites de devots i turistes.\n2. Un grup de 12 joves italians amb un prevere venen en esperit de pelegrinatge. Tenen una Missa a la Capella del Santíssim i, després, una reflexió espiritual a una sala.\n5. Mn. Carles Seguí, vicari de la Parròquia de Santa Catalina Thomàs de Ciutat, ve amb un grup de monitors i joves per tenir una diada de reflexió i esplai en contacte amb la natura. Acaben amb una Eucaristia.\n6. A la Missa de torn de les 12:30 donen gràcies a Déu per les seves Noces d'Or, Josep i Margalida Cruelles, de Palma.\nAcaba el Consell General dels MM.SS.CC i comença la tercera tanda de l'English Camp Lluc.\n10. A l'hostatgeria del Santuari, reunió dels Equips Directius dels Col·legis Joaquim Rosselló de la Congregació MM.SS.CC. amb el director del Secretariat de Col·legis, Gaspar Alemany. També hi assisteix el P. Emilio Velasco, Superior General\n14. Ve a passar uns dies de recés espiritual , Pilar Bosch, religiosa de la congregació de Germanes de la Caritat..\n15. A les 8:00 , a la Basílica, el P. Ignacio dels “Legionarios de Cristo Rey” celebra una Missa amb els 50 universitaris que han pujat a peu des de Caimari.\n20. A l'Ofici de les 11:00 hi participa la magnífica Coral d'Antics Blauets amb el seu director Mn. Vicenç Juan Rubí. Al final ens obsequien amb un petit concert on predominen les composicions del repertori lluquer.\n21. A les celebracions de Laudes i de l'Eucaristia recordam la festivitat dels nostres germans, Simó Reynés i companys màrtirs del Coll.\n25. Després d'unes jornades a Campos, visiten Lluc ,la superiora general de les Missioneres dels Sagrats Cors , Sor Lilian Carrasco i un grup de religioses i laics de la Congregació de diferents procedències (Rep. Dominicana, Mallorca, Mèxic, Puerto Rico i Rwanda).\n26.- El P. Prior rep i celebra la Missa a un grup de religioses de la congregació “Hermanas de la Caridad del Sagrado Corazón”, entre elles 30 que celebren el 50 aniversari de la seva professió religiosa procedents de diverses comunitats d'Espanya. Són convidades a visitar l'audiovisual i el Museu.\nA les 13'30 Matrimoni de Joan Vanrrell Ferriol amb Marisol Fernández Pérez. Venen dos preveres de Navarra per la celebració, Rvds. Javier Resano i Javier Leoz. També es fa el baptisme de la seva filleta Maria.\n27. Aquests dies es buida la històrica “sala de les presentalles”. Tots els objectes són curosament traslladats a les noves dependències de l'antic arxiu que s'ha ampliat. Dirigeix la nova ubicació el P.\n29. Procedent de l'Argentina ve el P. Joan Arbona on exerceix la seva tasca missionera. Passarà un temps amb la família i la Comunitat de Lluc.\nPublicado por Manuel Soler Palá, msscc en 6:44\nDes Güell a Lluc


L'oportunisme d'Uri Santos deixa l'Olot a tocar de l'ascens - Diari de Girona\nL'Uni Girona jugarà la final de la Copa de la Reina | Spar Citylift Girona 80-60 Mann Filter\nSporting B 0 1 Olot\nL'oportunisme d'Uri Santos deixa l'Olot a tocar de l'ascens\nEls garrotxins guanyen al camp de l'Sporting de Gijón B (0-1) i agafen un clar avantatge per a la tornada · L'equip de Ramon Maria Calderé fa un partit molt seriós defensivament i aprofita un regal per desnivellar la balança\nraimon roma 22.05.2017 | 07:38\nL'oportunisme d'Uri Santos deixa l'Olot a tocar de l'ascens La Nueva España\nUn gol d'Uri Santos al minut 64 de partit va servir perquè l'Olot tingui avantatge a l'eliminatòria de campions per pujar a Segona B, un objectiu que poden complir el proper diumenge al Municipal olotí. Els de Calderé, que van fer un magnífic partit en defensa en què va destacar la figura del porter Ginard, no van encaixar davant un Sporting molt intens i ofensiu i van tirar d'ofici per agafar avantatge de cara al partit de tornada.\nEl filial de l'Sporting de Gijón va portar el ritme del partit des del principi, tenint la possessió, no baixant la intensitat en cap moment i ofegant la sortida de pilota de l'Olot. No obstant, va ser l'equip de Calderé el primer a avisar en una claríssima ocasió de Marc Mas al minut 3 de partit. El davanter silenc va rematar, a boca de canó, una gran centrada de Blázquez des de la banda dreta, però la pilota va sortir fregant el pal de la porteria defensada per Dani. Va ser l'única ocasió dels garrotxins en els primers 45 minuts. La pressió dels asturians no deixava als gironins enllaçar jugades i això feia que fos l'Sporting l'equip que arribaria amb més perill a les proximitats de Ginard. El porter balear de l'Olot va treure una gran mà per evitar el gol de Claudio al minut 16 de partit. El mateix futbolista gaudiria de dos xuts més que sortien fora per molt poc. No obstant, el domini asturià no es reflectia en clares ocasions de gol, a excepció de la de Claudio, davant un Olot que amb prou feines podia creuar amb perill el mig del camp i trobar Marc Mas, gairebé inèdit al primer temps.\nA la segona meitat, el partit va seguir la mateixa tònica, amb un Sporting dominant, tot i que els de Calderé no estaven patint tant en defensa i aconseguien enllaçar més passades i allargar les accions ofensives. Al minut 57, Ginard, el millor jugador de l'Olot, aturava amb problemes el primer xut del segon temps. Poc després, els de la Garrotxa trobaven el gran premi gràcies a l'oportunisme d'Uri Santos. Centrada lateral de Blázquez, error molt greu d'un central local que no encertava a rebutjar la pilota, que acabava als peus d'Uri Santos, que definia en l'u contra u davant el porter Dani. Oportunisme de l'olotí per decantar lleugerament l'eliminatòria a favor dels garrotxins.\nDes d'aleshores i fins al final, el magnífic partit dels olotins en defensa es va fer encara més evident davant l'empenta dels asturians, que va ser un continu en els últims 20 minuts del partit d'anada de l'eliminatòria de campions per pujar a Segona B. L'equip de Ramon Maria Calderé va defensar amb contundència l'atac posicional dels asturians, que ho provaven amb xuts de lluny o centrades laterals, i entre els jugadors de camp i el porter Ginard van allunyar qualsevol opció del filial sportinguista per igualar el partit.\nOlunga és la única novetat a l´onze del Girona\nSegona part: Portu empata i el Girona busca la victòria\nErnest Maragall: "No necessitem més màrtirs, sinó un país dempeus i una societat compromesa"


Illa defensa que “és necessari” donar els indults als presos polítics – CATzona\nIlla defensa que “és necessari” donar els indults als presos polítics\nSense comentaris a Illa defensa que “és necessari” donar els indults als presos polítics\nA l’espera que el govern de Sánchez es pronunciï sobre els indults i amb el constitucionalisme a punt de tornar a Colón, Salvador Illa ha deixat molt clara la seva posició. “Per reforçar la convivència crec que és necessari donar aquests indults, crec que s’han de donar“, ha defensat aquest dimarts el líder parlamentari del PSC i cap de l’oposició en una entrevista a TV3 amb Vicent Sanchis.\nIlla també ha avançat que, en cas de donar-se, els indults seran parcials i, a parer seu, han d’arribar les pròximes setmanes, com a màxim en un mes. “Cal treballar per refer la convivència i la cohesió social, i els indults són un d’aquests gestos que es pot fer. No és l’única solució, però serà molt important”, augura Illa. Partidari de posar fi a la postura unilateral i mantenir-se dins els marges legals, Illa ha descartat rotundament l’amnistia, una opció que defensen bona part dels presos polítics. Així mateix, el líder socialista ha valorat com a positiva la carta de Junqueras perquè avança en la línia de recuperar la cohesió, segons defensa.\nLes manifestacions constitucionalistes\nEls passos per abordar amb diàleg el conflicte entre Catalunya i Espanya avancen en paral·lel a les crítiques dels partits constitucionalistes com el PP i C’s. Unes formacions amb les quals precisament el PSC va anar de la mà a les manifestacions en contra l’autodeterminació de Catalunya el 2017. Ara, però, Illa s’ha mostrat contrari a la iniciativa dels populars de recollir firmes contra els indults i ha admès que després de la celebració del referèndum no es van fer les coses bé, com per exemple l’aplicació del 155. “Si s’haguessin activat els mecanismes de restabliment de la legalitat abans, ens hauríem estalviat molt patiment“, ha defensat considerant que tothom va patir gairebé per igual durant la repressió posterior a l’1-O.\nIlla, que s’ha negat a considerar que els polítics independentistes estan a l’exili, ha apostat pel retrobament i per construir una Espanya on se senti inclosa Catalunya. “Això no es pot fer trencant unilateralment l’estat de dret”, ha refermat.\nDel fracàs d’Illa al “govern alternatiu”\nEl cap de l’oposició també s’ha referit a la nova creació del “govern alternatiu“, un organisme inspirat en Pasqual Maragall que ha acabat creant i liderant després de no aconseguir formar el Govern real de la Generalitat tot i haver guanyat en vots les eleccions.\nPrecisament com a president del “Govern alternatiu de Catalunya” Illa es va dirigir a Aragonès per carta demanant cooperar en quatre punts, entre els quals refundar els mitjans de comunicació a Catalunya. “Crear uns mitjans que les persones se sentin seus, i el que ha passat aquests anys a Catalunya segurament no hi ha ajudat”, ha argumentat.\nIlla també s’ha mostrat partidari de l’ampliació de l’aeroport i d’abordar el sistema de finançament de Catalunya. Tot negant que “l’acció del govern d’Espanya no ha estat recentralitzadora”, ha defensat que “el compromís és canviar-lo i que Catalunya s’assegui a la taula a negociar”.\nImatge principal: El líder del PSC al Parlament i cap de l’oposició, Salvador Illa, durant l’entrevista de Vicent Sanchis a TV3. / TV3\n← Alfons XIII torna a Madrid després de patir un atemptat frustrat a París → Sudoku 1492


El Matí Digital - El quart\nRajoy ho ha agreujat tot encara més\nCarregar-se la Constitució, el Codi penal i els principis democràtics universals. Més no es pot fer.\nTres presidents legítims de la Generalitat van haver de fugir de la repressió franquista. Un va ser després assassinat, un va morir a l'exili i un va poder tornar a la seva terra i al seu lloc. Ara un altre president legítim ha de tornar a actuar des de fora de Catalunya, per no ser víctima de l'arbitrarietat de jutges que apliquen les seves lleis de la manera que els dona la gana, i volen manipular la realitat per justificar-se, dient per exemple que els electors que defensaven els locals electorals l'1 d'octubre eren una mena d'hordes enardides, vociferants i violentes. Que una pila d'observadors internacionals sàpiguen que això és una mentida infame, ni els immuta.\nCarles Puigdemont no ha volgut ser la causa d'un vessament de sang entre atacants i defensors no sols de la seva persona, sinó de tot el Govern i de tot el nostre país. Des de fora ja veiem que crea molts més problemes als manaires espanyols que no pas si estigués fent companyia als dos Jordis o als ministres empresonats. Don Mariano i donya Soraya s'equivoquen si creuen que ja poden cantar victòria. Si el 21 de desembre hi ha eleccions sense trampes, i si els independentistes tenen el bon sentit de presentar-se en un bloc compacte (o almenys amb un programa comú sense esquerdes), tornaran a guanyar igual que fa dos anys, però per un marge encara més ample. Perquè si els independentistes, que sembla que n’hi ha encara dins dels Comuns i del PSC, votessin aquests partits enlloc del bloc independentista, els hauria de caure la cara de vergonya. Sobretot els d'un PSC que uneix a la seva candidatura noms de la SCC i que es fa autofotos amb els unionistes més recalcitrants. I també perquè cada vegada hi ha més gent que veu més clar que la justícia espanyola està al servei de la venjança contra l'independentisme català sense encomanar-se ni a Déu ni al diable. Com en el cas de Carme Forcadell i els seus companys de Mesa.\nI si llavors, com ha dit el vicepresident del Senat, Pedro Sanz, es torna a aplicar el 155 l'hauran d'aplicar “per tota l'eternitat” i sense cap garantia d'èxit. Com va escriure Ramon Cotarelo al seu portal Palinuro: “Bienaventurados los pobres de espíritu, porque de ellos será el Senado”.\nAlguns periodistes estrangers que ara veuen en Rajoy un governant “enèrgic, que ha sabut solucionar radicalment un problema greu”, s'hauran de menjar les seves paraules quan es vegi que, en lloc de solucionar res, ho ha agreujat tot encara més. Rajoy va dir fa unes setmanes que “ho faria tot, absolutament tot, per defensar la unitat d'Espanya”. I ho ha complert. Ho ha fet (o diguem que ha intentat fer-ho) carregant-se la Constitució, el Codi penal i els principis democràtics universals. Més no es pot fer.\nA curt termini és ridícul voler fer de profeta. Però a mig i llarg termini no és gens arriscat de dir que la política espanyola té molt mala peça al teler. I no crec que triguem gaire a poder-ho comprovar.


Per què han de col·laborar les empreses subministradores? | Ada Colau\nDrets socials , Pobresa energètica\nDes del primer dia treballem perquè a Barcelona no es talli l'aigua, la llum o el gas als que no poden pagar les factures. També perquè l'acumulació de deute no impedeixi a cap família tirar endavant. Ningú no hauria d’haver de triar entre pagar deutes o atendre necessitats bàsiques.\nHem instat les grans subministradores a signar un conveni en el qual es coresponsabilitzen en la lluita contra la pobresa energètica, i es comprometen a condonar el deute i evitar els talls en cas de vulnerabilitat econòmica. Si no accepten i no compleixen, les sancionarem amb muletes de fins a 100mil euros, tal com permet la llei.\nAquesta llarga crisi econòmica no ha afectat a tots per igual. És just que les grans empreses subministradores de béns bàsics, que no han deixat de tenir beneficis quan la gent ho estava passant pitjor, s'arremanguin i col·laborin.\nAnterior Ni una menys\nSegüent Comencem el nou curs polític


El blog del senyor i.: d’abril 2016\nL'espai museístic del cinema ( 2 ).\nEntrem a la primera planta on assaborirem una petita part de les peces que formen la col·lecció Josep M. Queraltó. Segur que recordeu la pel·lícula Cinema Paradiso, amb guió i direcció de Giuseppe Tornatore i música d'Ennio Morricone; en la que Salvatore, director de cine molt important torna al seu poble per assistir al funeral del seu estimat Alfredo. Salvatore quan era un nen petit no es separava de l'Alfredo que li va ensenyar tots els secrets de la sala de projecció i la passió pel cinema. Josep M. Queraltó de jove treballava d'operador al cinema de Vallbona, com el Salvatore magistralment interpretat per Philippe Noiret. No sabem si l'ajudava un nen com Totó ( Salvatore Cascio ), però el que és segur és que s'enamorà del cinema...\nAl museu hi ha quatre espais: els antecedents del cinema, filmació: del grafit a la creu de Malta, projecció: de l'arc voltaic a la làmpada de xenó i el Món de Josep M. Queraltó. A l'entrada d'avui xalarem amb els objectes de la sala que ens mostra els antecedents del cinema.\nComencem la nostra visita virtual amb aquestes ombres franceses dels segles XVIII - XX, fetes amb planxa metàl·lica de zinc i que s'uneixen amb reblons. Dominique Séraphin ( 1.747 - 1.800 ) va obrir una sala pública a Versalles. La seva fama va fer que actués tres vegades a la cort per encàrrec de Maria Antonieta.\nA l'esquerra de la fotografia anterior tenim un visor estereoscòpic francès del 1.920. Les fotografies transparents anaven amb cartutxos de vint. Sota el visor hi ha un calaixet anomenat Taxiphote, on es podien guardar dotze imatges. Al centre, un calidoscopi de sobretaula de la Gran Bretanya 1.819-1.850. Els calidoscopis foren una de les joguines òptiques més populars del segle XIX. Els cristalls de colors reflectits en els miralls col·locats en angle, ens regalen infinites imatges al fer girar el calidoscopi. A la dreta, un teatre retallable de paper de finals del segle XIX.\nLa fotografia anterior ens mostra diferents formats de vidres de llanternes màgiques. Segles abans d'inventar-se la fotografia, les primeres diapositives de les llanternes màgiques es pintaven a mà sobre vidre.\nA l'esquerra, una llanterna màgica fantasmagoria. Els il·lusionistes Philidor i Robertson perfeccionaren la llanterna màgica als voltants del 1.800 per projectar espectacles d'espectres i fantasmes. Aquesta projecció successiva d'imatges és un precedent del llenguatge cinematogràfic. Al centre, una llanterna màgica lampadoscopi francesa del 1.880. La font de llum era un quinqué i en el lloc del pàmpol de vidre tenia la llanterna màgica. Un condensador òptic reunia tots els raigs lluminosos sobre la diapositiva. A la dreta, una llanterna màgica de Lapierre Carrée ( França 1.860 ). L'empresa francesa Lapierre s'especialitzà en la fabricació de llanternes i plaques de vidre per a ús domèstic. La llanterna màgica és la precursora del projector cinematogràfic.\nA l'esquerra tenim un zoòtrop del segle XX. El zoòtrop, que en grec significa "roda de vida", fou inventat pel matemàtic anglès William George Horner l'any 1.834. Al fer-lo firar la ràpida successió d'imatges estàtiques ens produeix la il·lusió de moviment. Al centre tenim el praxinoscopi Émile Reynaud ( França 1.879 ), una versió millorada del zoòtrop. Charles Émile Reynaud ( 1.844 - 1.918 ) substituí les ranures del zoòtrop per un prisma central amb miralls sobre els quals es reflectien els dibuixos de la tira de paper. La sensació de moviment és més harmònica que amb el zoòtrop. A la dreta, una Kinova Viewer de la Gran Bretanya ( 1.912 ), amb la que podem visualitzar una seqüència d'imatges que estan en un tambor rotatiu. Cada imatge és lleugerament diferent a l'anterior i quan l'ull les capta en una successió ràpida, es crea la il·lusió del moviment.\nA la fotografia anterior tenim tres llanternes màgiques que utilitzen diferents productes per aconseguir la llum. La de l'esquerra és una W Butcher and Son amb llum de gas de carbur ( Gran Bretanya 1.900 ). La del centre, també de la Gran Bretanya, de principis del segle XX té un cremador de petroli. La de la dreta, amb cremador d'oli i petroli, és una Ernst Olank ( md Toy ), un artefacte alemany del 1.885; una de les primeres llanternes màgiques amb focus lluminós de llum d'oli o petroli. En les tres, el fum sortia per una mena de xemeneia.\nUna càmera fotogràfica portàtil de plaques del 1.850 és la protagonista de la fotografia anterior. La manxa permetia un desplaçament per enfocar la imatge.\nPer tancar l'entrada d'avui, tenim una càmera típica d'estudi de fotografia ( segle XIX ). Vistos alguns antecedents del cinema. a la propera entrada ens centrarem en els espais dedicats a la filmació i la projecció.\nEtiquetes de comentaris: cinema, museus, senyor I\nDesprés de visitar virtualment el Molí de Sant Anastasi us vaig proposar deixar el barri de la Bordeta per apropar-nos al Turó de la Seu Vella amb la finalitat de donar un cop d'ull als pous de gel. Anem, concretament al parc de Santa Cecília, situat al vessant nord del turó. Sota el contrabaluard de Louvigny, als peus de la muralla que envolta el recinte de la Seu Vella, ens esperen els pous de gel.\nAquest baluard construït durant la Guerra dels Segadors, era conegut com baluard de Caltelmo, però el Marquès de Louvigny el va remodelar i li canvià el nom per baluard i contrabaluard de Louvigny. A la propera fotografia podeu veure les obertures i arcades de maons del pou més gran, el de l'esquerra.\nAquestes cavitats semienterrades edificades a la cara nord del turó, la zona més obaga i freda, s'omplien a l'hivern amb blocs de gel. Al pou es guardava per vendre'l posteriorment. Les properes obertures i arcades de maons, són del pou de la dreta, el més petit.\nEl Marc, responsable del Museu de l'Aigua, agafa la clau i obre el cadenat. Entrem als pous i a la llinda de la porta d'entrada podem llegir:\nVT COMMODI GELIDA\nEl text escrit en llatí ens explica que l'any del Senyor ( Anno Momini - abreujat A.D. ) de 1.611. A la segona línia diu : " Per tal que el gel sigui útil".\nEls pous foren restaurats l'any 1.994, i a la Memòria d'intervenció INT-49 turó vessant nord-est d'Isabel Gil Gabernet i Xavier Payà Mercé, podem llegir a la introducció: ..."El projecte preveu la recuperació i restauració dels antics Pous de Gel, i la comunicació directa entre aquests i l'Antiga Caserna de Cavalleria mitjançant un accés mecànic que permetrà situar-se a peu pla en l'explanada sobre la que s'erigeix la Seu Vella"... Aquest accés el podeu veure a la tercera fotografia de l'entrada d'avui. Malauradament els brètols han trencat repetidament elements d'aquesta remodelació.\nEntrem al primer pou, el de l'esquerra construït l'any 1.611 , un espai troncocònic de gran capacitat ( 842 metres cúbics ), amb una alçada de 14 metres i un diàmetre de 8,75 metres. Més estret per la base i cobert de volta rodona amb un forat circular al centre que podeu veure a la propera fotografia. Aquest forat és accessible des de la part superior.\nPer conservar millor el gel, s'aïllaven les parets amb palla. En aquella època feia més fred i era més fàcil trobar el gel. Els blocs de gel es col·locaven de manera que no quedés cap forat i així reduir al màxim el desgel. El Reguer de Farmenors, que envoltava el turó fins a la plaça de Magdalena, recollia les escorrenties.\nEn el moment de sortir del primer pou, fixeu-vos a la propera fotografia, del gran ganxo de ferro que hi ha clavat a la llinda, que s'utilitzava per penjar l'escala de corda que els permetia baixar al pou. Els pous van emmagatzemar gel fins a les darreries del segle XIX, quan s'introduí el gel industrial. El gel s'emprava per conservar els aliments, guarir malalties i com refresc.\nLa propera imatge ens permet fer-nos una idea molt clara d'aquestes curioses construccions. És de l'arquitecte Josep Àngel Corbella i Garcia i fou publicada a l'article " Transformació i reutilització del castell i de la Seu Vella ( 1.978 - 1.991 )". La podreu trobar a les actes del Congrés de la Seu Vella de Lleida que es celebrà a la nostra ciutat del 6 al 9 de març del 1.991.\nFont : Josep Àngel Corbella i Garcia\nEntrem al segon pou de gel, el de la dreta, si observeu bé al brancal dret de la porta veureu un forat on es col·locava l'element que tancava la porta. No sabem exactament l'any de construcció, però al 1.620 ja existia. La profunditat és la mateixa ( 14 metres ), però el diàmetre és de 6,75 metres i la capacitat de 500 metres cúbics.\nForen construïts per iniciativa de la Paeria, que els arrendava. Els que tenien la concessió s'encarregaven del manteniment dels pous, omplir-los i vendre el gel. Aquest negoci fou molt important a l'Edat Moderna.\nQuan es retiraren els sediments acumulats a l'interior dels pous, quedà a la vista el nivell d'us i les diferents estructures de canalització i desaigüe de la base dels pous.\nL'historiador Josep Lladonosa ens explica que al 1.699 els pous foren ampliats i revestits de pedra bona, o construïts de nou. Les remodelacions militars d'aquesta zona del turó probablement afectà als pous de gel, per això potser la teoria de la nova construcció és certa.\nMalgrat la poca llum que hi ha en aquest segon pou, penseu que té dos metres menys de diàmetre, he pogut fer la fotografia anterior en la que podeu veure el fons del pou...\nAl sortir del segon pou, a la llinda, podeu veure dos grans ganxos de ferro, en els que es penjava l'escala de corda.\nDeixem el turó de la Seu Vella per anar a l'antic campament de La Canadenca on en el seu xalet ens espera una col·lecció molt especial. La voleu veure?\nAl costat de les oques...\nEl temps no s'atura i el calendari torna al dia 23 d'abril, la festa gran de Catalunya. La diada del patró del nostre petit país, Sant Jordi, és una celebració molt important, sigui dia feiner o festiu, perquè per nosaltres sempre és una festassa. Hem vist aquests darrers anys al blog a Sant Jordi a la biblioteca del monestir de Poblet, Stockholm, Berlín, Praha i Betlem.\nSant Jordi, nascut a la colònia romana de Diòspolis ( Palestina ) l'any 270, és molt estimat en molts països en el que el tenen de patró. La colònia romana on nasqué actualment s'anomena Lod, una ciutat israeliana a pocs quilòmetres de Tel Aviv.\nDesprés de visitar ciutats llunyanes, avui torno a casa, concretament al claustre de la Catedral de Barcelona on hi viuen tretze oques...\nDiu la llegenda que Santa Eulàlia, una de les dues patrones de Barcelona, fou martiritzada als tretze anys, per això tretze oques ens la recorden al claustre. Darrere de les oques hi ha una bassa amb sortidor, i si mireu bé la propera fotografia, darrere de la reixa veureu la font de Sant Jordi.\nAndreu Escuder, arquitecte nomenat mestre major d'obres de la Catedral de Barcelona l'any 1.441, la construí l'any 1.449. La font va substituir una del segle XIV que portava l'aigua des de Collserola.\nLes obres principals del mestre Escuer foren la sala capitular, el cor i el claustre. La font consisteix en un aljub de setze costats sobre el hi ha una tassa octogonal amb buit mascarons, de la boca dels quals surt l'aigua.\nLa font està situada en un templet d'estil gòtic amb una clau de volta esculpida per Antoni Claperós , que treballà a les obres de la Catedral de Barcelona entre 1.414 i 1.454, i el seu fill Joan.\nL'any 1.458 el Capítol de la Catedral de Girona li encarregà dotze imatges per la porta dels Apòstols, que l'any 1.936 foren destruïdes durant la Guerra Civil...\nFont : Wikimedia Commons, fotografia de Santiago Martín.\nL'estàtua de bronze de Sant Jordi a cavall lluitant amb el drac és de l'escultor barceloní Emili Colom. Té una alçada de 70 centímetres i és de l'any 1.971.\nEl dia de Corpus guarneixen la font amb flors per celebrar la festa de l'ou com balla, en la que es fa ballar un ou sobre el doll d'aigua. L'aigua en la que balla l'ou és potable en castellà, francès i anglès...\nGaudiu de la diada de Sant Jordi, compreu roses i llibres, passegeu pels vostres pobles i ciutats xalant amb un dels dies més bells de l'any.\nEtiquetes de comentaris: art, història, senyor I, tradicions\nBiblioteca Carles Morató, la biblioteca de la llum...\nEntrant, a la dreta, l'Ester Barniol Carod directora de la biblioteca m'ensenya la sala de les Homilies d'Organyà una sala polivalent pensada per xerrades, exposicions, presentacions, conferències... equipada amb àudio i pantalla.\nDeixem la sala i tornem a la zona d'acollida amb el taulell de préstec ( PB ), i des d'on podem veure un espai dedicat a la premsa diària. En aquesta planta baixa estan ubicats: el dipòsit documental, una sala de reunions i treball que es pot reservar per fer-ne ús, i el despatx de direcció.\nPugem a la primera planta ( P-1 ), a nivell del carrer del Castell trobem l'àrea de diaris i revistes, un espai multimèdia amb dos ordinadors i la zona infantil pensada per nens i nenes fins als dotze anys.\nL'espai on fa una colla d'anys hi havia una botiga de queviures encantadora, ara està ocupat per la zona dedicada als més petits, i pels grans finestrals es pot veure l'Ajuntament i part del carrer del Castell.\nContinuem pujant fins a la planta dos ( P-2 ) on la zona del taulell informatiu està completament il·luminada per la llum del Sol que entra pels grans finestrals. En una colla d'espais, la llum natural és protagonista, per això he titulat l'entrada d'avui Biblioteca Carles Morató, la biblioteca de la llum...\nA la P-2 trobem els apartats de còmic, revistes, música i cinema, i internet. Les taules estan equipades amb un sistema d'endolls en els que els usuaris poden connectar els seus portàtils.\n"La Caixa" va inaugurar la biblioteca de Solsona el 22 de desembre de 1.935. Estava situada al carrer del Castell, però l'any 1.974 es traslladà al carrer de Llobera on tingué la seu fins al tancament. L'any 2.000 fou municipalitzada i curiosament ha tornat al carrer del Castell per ocupar l'antiga Casa Morató.\nLa biblioteca compta amb un fons de 15.000 documents, dels quals 1.100 són documents sonors i 1.400 audiovisuals. Està subscrita a cinquanta-vuit revistes i dos diaris.\nComencem a pujar amb l'Ester a l'última planta, la P-3 , on trobem el taulell d'informació i el fons general format pel coneixement, novel·la i col·lecció local . La llum del Sol, com podeu veure a la propera fotografia, continua acaronant bona part d'aquest espai.\nL'equipament ha costat 2.905.986 euros, 2.369.277 aportats per la Generalitat en el marc del programa específic de biblioteques. El altres programes que han completat el pressupost són el Pla únic d'obres i serveis de Catalunya, i el Pla de barris.\nSi visiteu la biblioteca un dia assolellat gaudireu del regal lumínic que ens fa el nostre astre rei mentre llegim o treballem.\nMarxem de la part encarada al carrer del Fesolet per anar a la zona del carrer del Castell. L'estructura d'aquest edifici amb una superfície útil de 1.247 metres quadrats, amb forma de lletra ela i diferents altures ha estat tot un repte arquitectònic al fer-ne la rehabilitació.\nDeixant els prestatges plens de llibres i a la gent treballant a les taules de la biblioteca, arribem a un espai que comencem a intuir a la propera fotografia en la que es comencen a veure unes butaques...\nEs tracta d'un espai de lectura molt especial, ja que està situat al que era l'antic menjador de la Casa Morató. Des de les finestres podeu veure l'Ajuntament i a la gent que passa pel carrer del Castell.\nAquí acabem la visita amb la que molt gentilment l'Ester Barniol Carod ens ha ensenyat els diferents espais de la biblioteca pública. Encara hi ha una planta altell on es troba l'espai de suport i l'espai de treball intern. Baixant per les escales podem veure a vista d'ocell l'espai dedicat a la premsa diària.\nEns acomiadem cordialment i aprofito per passejar una mica pel carrer del Castell. Els grans finestrals de la biblioteca ens permeten veure als més petits gaudint del plaer que ens aporten els llibres.\nNo puc badar, i vaig fins al Portal del Castell perquè no tanquin el taller d'escultura del carrer del Parc, on tinc una molt bona notícia per donar-vos.\nEl primer dia d'abril, després de creuar el Pont del Mig Penic, trobàrem l'edifici The Winding Stair on hi ha un restaurant i una de les antigues llibreries independents que ha sobreviscut a la capital d'Irlanda. En acabar la visita virtual us proposava tornar a creuar Ha'penny Bridge per anar a donar un cop d'ull a la National Library of Ireland, al costat del Trinity College.\nUn plafó col·locat a la reixa del costat de la porta, anuncia l'exposició Yeats. La vida i obra de William Butler Yeats una de les figures més representatives del renaixement literari irlandès que fou Premi Nobel de Literatura l'any 1.923.\nInaugurada l'any 1.890, la Leabharlann Náisiúnta na hÉieream ( en gaèlic irlandès ), fou dissenyada per Thomas Newenhan Deane amb l'objectiu d'albergar la col·lecció bibliogràfica de la Royal Dublin Society.\nTé un volum estimat de vuit milions d'exemplars entre llibres, publicacions, diaris, revistes, manuscrits, mapes, gravats, dibuixos, partitures, fotografies. L'Oficina Genealògica i l'Arxiu Fotogràfic Nacional estan adjunts a la Biblioteca Nacional.\nAbans d'entrar trobem una sèrie de grans fotografies en blanc i negre en els que podem veure antics usuaris de la National Library of Ireland. La moda ha canviat, però la fal·lera de llegir no...\nUn acord del 1.881 establí que la biblioteca treballaria sota la supervisió del Consell dels Dotze Consellers, vuit dels quals nomenats per la Royal Dublin Society i quatre pel govern. Aquest acord conferia las consellers l'obligació de nomenar els encarregats de la biblioteca. L'acord es complí fins al 2.005, quan passà a ser una institució cultural autònoma.\nDesprés de la fundació de l'Estat Lliure d'Irlanda ( 1.924-1.925 ), la Biblioteca Nacional fou transferida al Departament d'Educació del que depengué fins al 1.986. Posteriorment passà al Departament d'Arts, Esport i Turisme, i al 2.005 com a conseqüència de la Llei d'Institucions Culturals Nacionals, esdevingué una institució cultural autònoma.\nA la Biblioteca Nacional d'Irlanda podem consultar notes personals i llibres de treball d'eminents escriptors com James Joyce, William Butler Yeats ( Premi Nobel de Literatura l'any 1.923), Seamus Heaney ( Premi Nobel de Literatura l'any 1.995 ), Michael D. Higgins, Colm Tóibín i Roddy Doyle. En la propera fotografia podeu veure un espai dedicat a James Joyce.\nL'edifici central en el que ens trobem, acull la Sala Circular ( la sala principal de lectura), el servei de microfilm amb la seva sala de lectura, i el Servei de Genealogia. Al primer pis hi ha la Sala Circular amb capacitat per a 75 lectors, tots amb instal·lacions per a us del seu portàtil, accés lliure a catàleg, bases de dades de la biblioteca i recursos en línia. També hi ha fotocopiadors d'autoservei. Al costat de la sala Circular trobem dues sales microfilm amb capacitat per vint lector, que disposen de quatre impressores lector de microfilm. El Servei de Genealogia té deu terminals informàtics per accedir a serveis en línia. Com que no es poden fer fotografies d'aquests espais, he escanejat un fulletó informatiu en el que podeu veure la Sala Circular.\nEn un edifici al costat del principal, trobem 2.3 Kildare Street on hi ha el Departament de Manuscrits. Una sala de lectura amb capacitat per vint-i-vuit lectors permet consultar els manuscrits. Cada lector pot disposar de les instal·lacions per usar el seu portàtil. Una gran taula permet consultar mapes i manuscrits de dimensions importants.\nL'Arxiu Fotogràfic Nacional està en un altre edifici, a Meetiing House Square, a la zona de Temple Bar. Cal cita prèvia per utilitzar la sala de lectura d'aquest arxiu.\nDeixem la Biblioteca Nacional irlandesa per passejar pel cor de Dublín i visitar algun dels espais de la ruta James Joyce...\nL'espai museístic del cinema ( 1 ).\nAl carrer de Mirabalda...


Maig 2022 Juny 2022 Juliol 2022\nDia: 13/06/2022 [X]\nPartides de Scrabble setmanals a l'AE Talaia a Vilanova i la Geltrú\nActivitat setmanal, a càrrec d'Ester Gómez Ávila, voluntària lingüística i membre de la Federació Internacional de Scrabble en Català (FISC).\nAgrupació Excursionista Talaia (c. del Comerç, 4)\nTertúlies en català a la Biblioteca plaça Europa amb el Voluntariat per la llengua\nDilluns, a les 17.00 h, a la Biblioteca plaça Europa (av. Amadeu Torner, 57). És una activitat setmanal, d'una hora de durada, dirigida a les persones que vulguin millorar el seu català oral a través de la conversa.\nÚltima sessió del curs 2021-2022! Lectura: Les invisibles, de Genís Sinca (adaptació d’Ana Crespo). Sinopsi: Aquest llibre presenta 11 biografies de dones catalanes excepcionals.\nA les 16.30 h\nDesconeixes les tecnologies digitals i vols saber com funcionen? El proper 13 de juny a les 12.30 h farem una visita a la Fàbrica del Sol i tractarem aquestes qüestions.\nPasseig Salvat Papasseit, 2-22\nAlumnes de català bàsic de Montcada coneixen la història del municipi al Museu\nLlengua i cultura > Coneixement de l'entorn\nEl dilluns 13 de juny a les 10.30 h, alumnes de català bàsic faran una visita guiada al Museu Municipal Montcada, ubicat a la planta baixa de la Casa de la Vila.\nMuseu Municipal Montcada. C/ Major, 32\nProjecció de la pel·lícula 'Jurassic World: Dominion' a Roquetes\nDel 9 al 16 de juny es projectarà la pel·lícula ‘Jurassic World: Dominion’ al cinema Ocine de Roquetes.\nExposició "Quan parles fas màgia" al Centre Cívic Llevant de Reus\nExposició "Quan parles fas màgia" a la Biblioteca Mercè Rodoreda de Platja d'Aro\nL'exposició, que s'emmarca en la campanya de difusió del Voluntariat per la llengua, es pot visitar de dilluns a dissabte, de 10 a 13 h, i de dilluns a divendres, de 16 a 20 h.\nAv. de Fanals, 13\nExposició «Dolors Monserdà»\nExposició «Dolors Monserdà» El CNL Montserrat acull l'exposició «Dolors Monserdà» amb motiu de la commemoració dels 100 anys de la mort d'aquesta escriptora prolífica.\nPasseig Pere III, 68\nTorna el concurs Endevina-la a Olot\nEl Servei de Català d'Olot-la Garrotxa, Òmnium Garrotxa i l'ACO (Associació de Comerciants d'Olot) organitzen l'Endevina-la, concurs de jeroglícs als aparadors de les botigues obert del 18 de maig al 16 de juny.\nNou grup de conversa en català a la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado de Castelldefels\nEl 26 d'abril començarà un grup de conversa en català organitzat pel Servei Local de Català i la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado. El grup, que estarà conduït per una voluntària del Voluntariat per la llengua, està adreçat a persones que tenen coneixements bàsics de català i volen adquirir fluïdesa a l'hora de parlar-lo.\nBiblioteca Ramon Fernàndez Jurado (c. Bisbe Urquinaona, 19-21)


Manifest per a una normativa catalana que ens empari | Jornada de visibilització de la prescripció infermera\nManifest per a una normativa catalana que ens empari\nPosted on 7 Abril, 2016 by consellcic\nFa molts anys que esperem i no volem ni podem esperar més. La situació d’emergència que afecta a la pràctica infermera i a tot el sistema sanitari, especialment agreujada per a la publicació del Reial decret 954/2015 no entén d’esperes ni burocràcies.\nDes que més de 50 entitats vam lliurar el nostre manifest conjunt a la Conselleria de Salut hem aconseguit que aquesta es manifesti en la voluntat de proporcionar un marc legal a les infermeres i infermers. Agraïm la voluntat i el suport a la feina de les infermeres i infermers, però no és suficient. Les declaracions no ens protegeixen.\nEns falta el més important: la normativa catalana que ha de regular la prescripció infermera autònoma.\nLes entitats i centres responsables de contribuir a la garantia d’unes bones cures infermeres a la ciutadania,\nCompartim la definició de la prescripció infermera, aprovada en el Consell de la Professió Infermera el 2007 com “la indicació del millor règim terapèutic davant d’un problema de salut, amb una valoració prèvia del problema, basat en el judici clínic i emmarcat en unes competències professionals, les que ens són pròpies”.\nSubscrivim la necessitat d’un emparament legal d’una pràctica consolidada i integrada en la prestació dels serveis de salut a Catalunya a la que no hi podem renunciar si volem garantir la seguretat de les persones i una atenció de qualitat.\nUrgim al Departament de Salut a que acomplexi amb el compromís contret l’1 de juliol de 2015, amb l’objectiu d’elaborar el redactat del text normatiu pel desplegament de la prescripció infermera a Catalunya.\nManifest_ Per a una normativa catalana_15_4_16\n← Manifest sobre la prescripció infermera a Catalunya\nÈxit de la jornada de visibilització →


2 min. Barcelona 19/10/2012 14:49\n260x366 Jordi Miralles, en primer terme, i Joan Herrera, en una imatge d'arxiu Jordi Miralles, en primer terme, i Joan Herrera, en una imatge d'arxiu\nUn centenar de membres d'EUiA donen suport en un manifest als diputats Jordi Miralles i Mercè Civit, després que hagin quedat fora de les llistes d'ICV-EUiA a les eleccions del 25-N. Segons expliquen en una carta, a la que ha tingut accés l'Ara, malgrat que inicialment van ser proposats pel coordinador nacional d'EUiA per ser els números 1 i 2 d'EUiA a la llista de la coalició, pocs dies després van ser " desproposats". Així, el partit va prescindir directament de Miralles per a les llistes i Civit va ser relegada al número 14 de la coalició entre ICV i EUiA, sense possibilitats de sortida. Per als firmants del text, caldria "rendibilitzar el bagatge i l'experiència política" dels diputats, "així com la feina feta des del grup parlamentari d'ICV-EUiA", i afirmen no compartir amb la direcció la decisió de no comptar amb ells.\nManifest de suport a Jordi Miralles i Mercè Civit


Mal d'altura: 2010\nCompe al Vendrell!\nDissabte mogudet pel Vendrell, on ens esperava un plafó al bell mig de la plaça Tívoli! Dia de compe, d'escalar, de birres, de riures, de jaure...i una mica d'info sobre la NASA.\nBen aviat vam fer l'escalfament amb uns quants quintos al bar de la plaça, on els jaius autòctons i el barman comentaven com n'era de guapa la noia que netejava els vidres de la botiga del davant, mentres nosaltres no feiem res més que fer aquell somriure de...mareta quina colla!\nPoc a poc va anar arribant la gent. L'Edu, l'Albert i tota la tropa de la Cova, que van aconseguir guanyar en la categoria màster i fins i tot marxar amb regals cap a casa...n'hi ha que tenen sort, tot s'ha de dir, eh EDU!jajaja\nMolt de trepe durant tot el dia, blocs durillus i molt bon ambient. Els organitzadors van aconseguir una compe de puta mare en la seva primera edició, i des d'aquí, felicitar-los i donar-los ànims per les següents edicions.\nFins i tot la NASA va assistir a aquesta petita localitat per vendre'ns les seves últimes pulseres de tecnologia punta! Enviant una representant oficial de la NASA Power Balance, que fins i tot ens va fer veure que tots estem equivocats, ja que:\n+x-=+ i no com tots pensavem que era -x+=- així doncs ens va fer veure que la NASA tenia raó, hem viscut enganyats molts anys...fins ara!!!\nFinalment, dir que no tinc fotus però si en van fer els nostres colegues de la Cova, que fins i tot s'han currat un video bulderair.blogspot.com (merci Albert).\nPublicat per Josep a 15:14 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nAvui dia de corda. Corda al Penitent. Aquesta nova zona de corda amb vies boniques vies que et fan exprimir al màxim. Diedres que es deixen veure per tota la paret. Mans empotrades i força amb els peus. Una tècnica que encara no domino prou, però que de ben segur anirem treballant aquest estiu.\nUna trucada del Castellví m'ha fet adonar que ja era massa tard per perdre el temps al llit dormint. A baix ja m'esperaven ell i el Sugri amb l'Opel punky del Castellví i el Dylan al darrere. Amb cara d'adormit poc a poc anavem pujant pel camí de l'aigua direcció el Penitent. Zona oberta pel Ricard Castellví, el Xollu, Basora...amb molts diedres i de grau molt encertat.\nAixí doncs, em començat amb un V que poca feina a portat a tots dos, i que a mi m'ha deixat desmotivat.\n-Bé nene bé!\nEl Jordi havia reventat un 6b bastant físic. Descansant una miqueta, però fent els passos molt còmode i segur. El Sugri l'ha fet de segon per precaució i no ha deixat el llistó gens baix tampoc. I tot i que pujant de segon, fent els passos molt convençut i tranquil.\nLa calor apretava i hem decidit baixar i anar a dinar...tot i que, abans, hem hagut de fer una parada tècnica a la bassa de la serreta, i refrescar-nos amb els collonets a l'aire!!!booh com estava l'aigua de bona!\nL'únic problema és que no hi ha fotus d'aquest dematí, però hi tornarem, i a la pròxima hi haurà fotus.\nPer cert, després d'un matí d'escalada amb tanta calor, un xampú a la terrassa del Casal...\nNO TÉ PREU!!!\nSalut i corda!!!\nPublicat per Josep a 15:04 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Josep a 2:19 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nFinalment arriba la segona entrega d'aquest dia a la Riba. A la primera part vam veure l'escalfament al parking, per escalfar motors.\nArribant a la zona dels blocs ens vam trobar amb uns quants companys de Montblanc, entre ells, Barraka, Sergio i Joansu. Va ser llavors quan ens vam començar a capficar en un primer problema, un 6c que començava amb un pas que ens feia arribar fins un bi-dit, i que el seguien uns passos de regletes i alguna pressa més bona que componien aquest bloc.\nDeixant enllestit i alguns com a projecte, l'últim 6c, ens vam dedicar a aquest 6a+.\nPetit "lance" del 6a+. Mombu resolent a vista.\nComençant el 6a+ i resolent-lo a vista.\nMaleza talonejant deprés de resoldre el "lance" sense problemes.\nMaleza a l'inici del 6a+.\nAaaah...6b+ de lance a la butxaca.\nI a tu Mombu??\nEl mateix 6b+ també a la butxaca!!!\nCom t'agrada que et fassin fotus...\nM.Estallicó provant un 7a+ molt dur.\nPreparant el lance del 7a+.\nDes de les regletes del 7a+.\nFinalment, repetició del 7a+ pel M.Estallicó\nPròximes actualitzacions...bones sensacions.\nAnem deixant projectes, blocs més durs apunt per resoldre...\nPublicat per Josep a 20:27 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nPrimera part d'un recull de fotus bones que vam fer el dissabte passat a la Riba. En aquesta primera part només es veuen les fotus del parking, on la tonteria ja prenia possessió de la majoria de converses.\nAixí com també les ulleres del Maleza, que van ser la principal distrecció, igual que la bandana del mombu.\nMombu dins a la furgo fumant i analitzant la situació.\nArribada dels fills de la Maleza, am el Maleza i les seves ulleres...no sé com catalogar-les...\nLa imatge és real, no és un muntatge amb el Photoshop.\nAquesta també és real...les ulleres i la bandana et converteixen en una altra persona.\nMoment de bogeria del Mestre Estallicó!\nPròximament la segona part amb fotus dels blocs de la Riba. En un dia de\nmolta escalada, i en el que vam recuperar bones sensacions.\nPublicat per Josep a 16:03 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nCert és que la calor del sol de lleida ens impedeix escalar per Belianes, Cervià, el Cogul...però aquest estiu tenim una alternativa, gràcies als colegues de la Riba, que han destapat un nou sector de bloc, amb infinitat de graus i estils. Amagat de la calor del sol d'estiu, en Clot d'en Goda es proclama com la millor alternativa per aquest estiu.\nEnvoltats de sombra, aigua, i tranquilitat, tenim molts projectes...tenim molta feina!\nRamon de Prenafeta, alias el mombu, apretant en un bloc de la Riba.\nMombu i Maleza provant un 6c de plaqueta.\nMaleza en un dels intents del 6c.\nMombu apretant a les regletes del 6c.\nPoc a poc ens n'hem posant a to. "Mombu ha vuelto" amb un 6c de romus molt treballat, recuperant la seva millor forma d'escalar i les bones sensacions amb el bloc. Maleza segueix apretant fort tot i la seva lesió de turmell. El Mestre cada dia ens sorpren amb un bloc nou. I un servidor van treballant dia a dia, per poder atrapar a aquests tres bous!\nPer més info: http://ripabloc2010.blogspot.com\nPublicat per Josep a 15:40 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge


La Columna - (martes, 10 de octubre de 2017)\nEl 9 d’octubre se celebra l’entrada de Jaume I a la ciutat de València l’any 1238. Un rei que mai va estar a Alcoi però que va impulsar la creació de la vila cristiana d’Alcoi per a combatre les contínues revoltes musulmanes encapçalades pel cabdill Al-Azraq i per a controlar les vies de comunicació amb el Regne de Castella.\nEncara es pot seguir el rastre de Jaume I a Alcoi. Per exemple, amb la llengua i també amb algunes restes materials com ara la portada romànica de la primera església cristiana d'Alcoi, a la placeta de la Mare de Déu on ara està el jutjat. La ruta de Jaume I pot incloure també la Torre de Na Valora, una torre del segle XIII que formava part del sistema defensiu de la nova vila cristiana.\nEl rastre de Jaume I també es pot seguir a les parts excavades del Portal del Castell, a la part alta d’Alcassares, al castell de Barxell o al Castellar. En aquella època, el castell de Barxell controlava l’accés dels castellans des de Villena. Els habitants del Castellar van secundar les revoltes d’Al-Azraq i Jaume I va destruir l’enclavament fortificat. La ruta de la conquesta d’Alcoi també ens podria portar al Barranc de la Batalla i a l’Arxiu municipal, on es troba un dels documents valencians més antics datat el 1263. A l’Arxiu podem trobar els noms i cognoms dels primers alcoians cristians. Documents i llocs que ens ajuden a entendre a Alcoi com a poble.


laConcaDiari.cat | El futur musical de l'Acampada Jove passa per la plaça\nEl futur musical de l'Acampada Jove passa per la plaça\nEl centre neuràlgic del nucli antic de Montblanc acull cada any la final del concurs Música Jove\nL'escenari del Música Jove, a la plaça Major de Montblanc. | Joan López\nToquen durant hores en una plaça Major sempre plena de públic. Hi ha acampats que els segueixen, d'altres que simplement busquen l'ombra dels grans arbres i, com sempre, els que hi han fet cap per casualitat. Als joves de l'Acampada, s'hi afegeix el públic local. Montblanquins de totes les edats acaben a la plaça Major «a veure què hi fan». Amb aquest panorama de terrasses de bars plenes, i bancs compartits entre avis que hi tenen un lloc fixe i joves que han dormit poc, els grups del concurs Música Jove es disputen la final del certamen.\nEnguany hi participaven vuit grups vinguts d'arreu dels Països Catalans. Cadascun d'ells ha resultat guanyador d'una fase territorial que li proporcionava un lloc a la final que se celebra coincidint amb la segona jornada d'Acampada Jove a Montblanc. En aquesta ocasió, per l'escenari de la plaça hi passaven Cronopios, Xillona, Setrill, Krit, Bufetada, Seikos, A Kontra Korrent i Nius de Nit. Tots ells es disputen un guardó molt preuat, més que qualsevol txec o trofeu: actuar a l'escenari principal de l'Acampada Jove de l'any vinent.\nSi els grups que aquest divendres actuaven a la fase final del Música Jove són els millors de cada fase territorial, això vol dir que ahir es buscava al millor dels millors. Per això, tot i l'ambient festiu i combatiu de la plaça, tots els músics buscaven moments de concentració i seguien acuradament les indicacions de l'equip de militants de les JERC que s'ocupen de què tot rutlli. Enguany, aquest equip estava liderat per en Martí Càlix. Té 21 anys, és del Penedès, estudia màrqueting i és militant de les JERC i ja ha col·laborat en diverses edicions de l'Acampada Jove. Amb tot però, en Martí s'estrenava al capdavant del concurs. Durant la tarda no se separava de tres coses: del dossier amb tota l'escaleta tècnica, del walki per estar comunicat amb els companys i del seu equip. La seva tasca era multi usos: rebre grups, donar-los indicacions i, sobretot, fer d'enllaç entre músics i tècnics i complir els horaris amb poques o potser cap prova de so abans de cada actuació. En Martí diu que anar al capdavant del Música Jove «és una gran responsabilitat perquè estàs treballant amb les il·lusions de molta gent i s'han de complir les expectatives». Estudia màrqueting i confessa que ha anat aprenent, pel seu compte, les tasques a fer per tirar endavant amb el concurs. Sobre la final d'enguany en Martí diu haver vist «un novell molt més alt del que m'esperava, he vist gent que ha millorat molt el directe, estils molt diferent i crec que tenim música per molts anys» i afegeix que l'escenari a la plaça és també «un agraïment a Montblanc, perquè portem la música per a tothom, per a tots aquells que no han comprat entrada».\nEn Martí en un moment de relaxació durant el concurs tocant instruments de percussió. | Joan López\nDe les vuit formacions participants n'hi ha d'arreu. Canten temes propis o versions. La Mercè Segura és d'Almenar, té 14 anys i és la teclista dels A Kontra Korrent, un grup de versions format per joves de ponent on el component més gran frega la vintena. Ella és, probablement, la músic més jove que passa per l'escenari de la final d'aquesta edició. Forma part del grup des del desembre de 2016 tot i que la formació començava a caminar l'estiu del mateix any. Explica que és el tercer concurs a què es presenta la seva formació i, amb una gran rialla, deixa anar que «els altres dos els hem guanyat». Amb tot però, fent un exercici de modèstia, confessa que en aquesta ocasió no ho veu massa clar perquè «som el grup amb menys experiència». La jove pianista afirma que «tocar a l'Acampada, encara que sigui al poble, és un luxe» i sigui quin sigui el resultat del concurs diu que aquest serà un cap de setmana «brutal».\nEn Guillem Vidaña és la veu dels Bufetada és de Badalona i té 23 anys. «Fem rap metal en català, la nostra inspiració és Range Against the Machine», afirma. Explica que els components del grup, que són de Badalona menys un que és de Mataró, són amics de la infància i que ell i el guitarrista van encendre l'espurna per formar un grup cap als setze anys. Així naixia Slap que tenia una vida curta però que servia per reprendre l'activitat a finals de l'any passat ja sota el nom de Bufatada. «Ens presentem en aquest concurs perquè cantem música en català, aquest és un espai per reivindicar la llengua i aquest és un estil de música que no es toca i creiem que s'ha d'explotar. Ho fem en català tot i que en castellà o fins i tot en anglès vendria més. Volem arriscar-nos a fer-ho en la nostra llengua i aquest festival defensa el mateix que nosaltres: la independència, la llengua, el territori i també els drets socials», apunta. «Aquesta serà una edició bestial de l'Acampada», reblava.\nLa Mercè, teclista dels A Kontra Korrent. | Joan López\nEn Guillem, la veu dels Bufatada. | Joan López\nEn Carlos Llombart té 34 anys i és també veu d'una de les formacions que actuava ahir a la final del Música Jove. Ell forma part de Nius de Nit, un grup amb components de diverses edats. «Venim l'Algemesí, d'on neix la Muixeranga», explica tot satisfet. «El nostre grup neix fa uns deu anys però hi ha hagut diversos canvis que ha fet que la formació anés evolucionant i des de fa un any estem en el nostre millor moment amb una composició consolidada que toca ska i reggae», afirma. El cantant de Nius de Nit diu que «no podíem fallar en aquest concurs per la nostra identitat i perquè ho cantem tot en valencià».\nAquest mateix dissabte a la tarda es coneixerà el guanyador del concurs a partir de les votacions del públic i el parer d'un jurat. Els guanyadors, ocuparan el lloc dels JOKB, que es feien amb el certamen de l'any passat i eren els encarregats d'obrir el festival aquest passat dijous des de l'escenari gran de l'Acampada Jove.\nGuanyi qui guanyi, el festival haurà complert almenys dos objectius: posar en valor els joves músics del país i omplir de música el cor de Montblanc, una vila que aquests dies batega a ritme de baix, de guitarra elèctrica i del que convingui.\nEn Carlos abans de pujar a l'escenari. | Joan López\n#ACAMPADA JOVE #MÚSICA JOVE #JERC


Nombre de resultats 8 per a mercè\n21/09/2018 - Concert de la Mercè 2018\nEl concert "Una mar de músiques" que ens ofereix la Banda Municipal de Barcelona, sota la batuta del director José Rafael Pascual-Vilaplana, farà sonar obres que tocaràn una gran diversitat de gèneres musicals: des de la sardana fins al pasodoble. Sonarà la música d'autors com Franco Cesarini, Eduard Toldrà o Ferrer Ferran.\n23/09/2018 - El Carrilló per la Mercè\nTot picant l’ullet a la ciutat convidada per a les “Festes de la Mercè”: Lisboa i també amb dues peces originals per a carilló de Roland Barnes i Jürgen Buchner\n18/07/2019 - Mercé de la Fuente\nMercè de la Fuente ens oferirà una sel·lecció d’estàndards de jazz i bossanova, a través de la veu i el piano. Els seus arranjaments combinen jocs improvisatius, melodies entrellaçades i molta sensibilitat.\n20/09/2019 - La Banda a les Festes de la Mercè\nLa Banda Municipal de Barcelona sota la direcció de Carlos Ramón interpretaran Grainger, Asins Arbó, Joaquim Serra i Salvador Brotons a la Seu del Districte de Nou Barris en el marc de les Festes de la Mercè.\n22/09/2019 - Concert de la Mercè de l'OBC\nUn any més, l'OBC ofereix un concert gratuït en el marc de les Festes de la Mercè.\n07/10/2019 - Suite dels planetes & Suite dels planetes nans\nMúsica creada per Sergi Sirvent, dedicada a cada planeta del sistema solar. La interpretació anirà s càrrec d'.Olvido Lanza · violí, Lluna Aragón · violí, Maria Juan · viola, Sandrine Robilliard · violoncel.


Reportatge sobre la Xarxa Punt TIC a "Efectes positius" | Xarxa Punt TIC\nEl programa de televisió Efectes positius, un programa sobre benestar i qualitat de vida on cada setmana tracten un tema, abordant-lo des de diferents vessants, ha realitzat un reportatge sobre la Xarxa Punt TIC.\nEl dia 17 de març el tema central del programa va ser "Conviure amb les noves tecnologies"; com aquestes han modificat els nostres hàbits i la manera de relacionar-nos, tant a nivell personal com professional, i la necessitat de saber gestionar-les correctament per treure'n un bon profit.\nEn el reportatge s'explica què és la Xarxa Punt Tic, objectius, àmbits d'actuació, canals d'actuació etc. Com exemple de Punt TIC podeu veure l’Associació per a Joves TEB.\nTambé podeu escoltar l'entrevista que van realitzar a Ricard Faura, cap del Servei de Societat del Coneixement, de la Direcció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació de la Generalitat.\nPer veure el reportatge aquí.


Conèixer Catalunya: MOLÍ D'EN SOLÀ, LA VALL DE BIANYA. LA GARROTXA. GIRONA.\nL’Olga Sacrest Roca publica una fotografia del Moli d’en Solà, del que patrimoni Gencat en diu ; Gran casal de planta rectangular i teulat a dues aigües amb els vessants vers les façanes laterals. Disposa de baixos, planta noble, pis i golfes. A la planta baixa encara es guarden els útils del moliner i altres dependències, que han estat adequades al bestiar. A la façana s'obren tres arcades de mig punt. A la planta noble hi ha una galeria porxada de set arcades amb pilastres de pedra tallada. A l'interior hi ha una àmplia sala de convit. El segon pis era l'antic graner. Presenta set finestres d'arc de mig punt a la façana.\nLa pallissa és una amplia construcció situada al costat del mas, de planta rectangular i teulat a dues aigües, sostingut per tres pilars d'obra i per bigues de fusta, on es recolzen els cairats, les llates i les teules col·locades a salt de garsa. Disposa de planta i dos pisos, amb doble badiu. A la façana de ponent té un cos annex de planta, amb porta principal de punt rodó i pis superior.\nSegons l'historiador olotí Josep Maria de Solà-Morales i de Rosselló (Olot, 1905 — Olot, 1996) , la masia existia a començaments del segle XIV.\nLa casa, en aquells moments, estava situada a escassa distància de les dependències pròpies del molí, a uns dos-cents metres aproximadament.\nMés endavant la família decidí de viure prop de les moles.\nL’Olga Sacrest Roca l’havia retratat l’any 1986\nActualment la casa és una residència de turisme rural.\nLa Garrotxa és una destinació quasi “sagrada” que s’ha de visitar regularment al llarg de la vida.


APLICACIÓ MÒBIL (ANDROID) | Treball de Recerca Batxillerat 2016\nPer poder controlar el robot amb el mòbil s’ha hagut de crear una aplicació, que a través del Bluetooth instal·lat li enviï les ordres. Per fer-ho s’ha utilitzat un programa on-line que permet crear aplicacions per a Android: http://appinventor.mit.edu/explore/, es programa tan el missatge que envia com el disseny que tindrà l’aplicació. Des de l’enllaç anterior s’ha de clicar a Create apps, i s’inicia un projecte nou.\nL’objectiu és crear una aplicació amb la que es pugui encendre i apagar el robot, i se li donin quatre ordres, el resultat final serà igual que el de la imatge de l’esquerra.\nQuan iniciem un projecte nou ens apareix aquesta pantalla, aquí és on es dissenya l’estètica de l’aplicació, més endavant ja es farà la programació.\nPrimer de tot es clica a Conectivity i s’arrossega fins al mig de la pantalla l’opció de Bluetooth Client . A sota de la pantalla apareixerà que s’ha afegit aquesta opció.\nA continuació es crea un List Picker, serveix per poder escollir a quin Bluetooth connectem el mòbil. Primer es selecciona la opció de List Picker de la pestanya User Interface (marcada en blau a la imatge) i s’arrossega a la part superior de la zona de treball. Ara ja se li pot donar l’aspecte que es vulgui. Primer se li canvia el color de fons (marcat en negre) del color negre que ve per defecte a taronja, després se li canvia la mida de la lletra (marcat en vermell), dels 14 que venen per defecte als 30 punts, a continuació ve el tipus de lletra (marcat en taronja) el canviem a monospace, ara es canvia l’alçada (marcat en groc) per 60 píxels i per acabar es canvia l’amplada (marcat en verd) per l’opció Fill parent, que omple tot l’espai.\nTambé se li ha de canviar el text que apareixerà al botó, s’ha de baixar la pantalla per poder veure més opcions i on posa Text s’ha d’escriure el que es vol que aparegui, en aquest cas Connectar Bt.\nEls resultat ha de ser el següent:\nAra s’afegeix un bloc en blanc per separar el List Picker de la següent fila de botons. Es va a la pestanya de Layout i es selecciona, s’arrossega l’opció Horizontal Arrangement fins la zona de treball. Es canvien les mides perquè ocupi 40 píxels d’alt (marcat en vermell) i que ocupi tota la pantalla d’ample seleccionant Fill parent (marcat en taronja)\nAra creem un espai on més endavant es col·locaran els dos primers botons. Com s’ha fet abans s’arrossega l’opció de Horizontal Arrangement de la pestanya de Layout (marcat en blau). D’alçada ha de tenir 80 píxels (marcat en verd), i d’ample s’ha de seleccionar Fill parent (marcat en verd).\nA continuació s’omple l’espai que hem creat amb els botons d’encès i apagat. La distribució que es veurà a la zona de treball no correspon a la que després es veu al mòbil, per tant les mesures dels botons i dels forats estan fetes perquè per a un mòbil BQ E4 de 4” es vegi tot centrat.\nEs torna a fer servir l’opció de Horizontal Arrangement de la pestanya de Layout (marcat en blau) i s’arrossega dins del contenidor que hem creat abans. Ara per l’alçada es selecciona la opció de Fill parent per omplir tot el contenidor (marcat en lila), i 35 píxels d’ample (marcat en marró).\nAra es crearà el botó de ON. Primer s’arrossega dins el contenidor que hem creat abans l’opció de Button de la pestanya User Interface (marcada en blau). A continuació de li donen les especificacions estètiques. Es canvia el color de fons pel verd (marcat en negre), es canvia el mida de la lletra per 30 (marcat en lila), es canvia el tipus de lletra pel monospace (marcat en blau), es canvia l’alçada perquè ocupi tota la del contenidor seleccionant Fill parent (marcat en verd), es canvia l’amplada per 85 píxels (marcat en taronja) i finalment es canvia el text pel de ON ( marcat en vermell).\nAra es crea un separador que estarà entre el botó de ON i el de OFF.\nEs torna a fer servir l’opció de Horizontal Arrangement de la pestanya de Layout (marcat en blau) i s’arrossega dins del contenidor que hem creat abans. Ara per l’alçada es selecciona la opció de Fill parent per omplir tot el contenidor (marcat en taronja), i 80 píxels d’ample (marcat en groc).\nEl resulta és el següent:\nAra es crea un altre botó, aquest serà el de OFF, s’arrossega l’opció de Button de la pestanya User Interface dins el contenidor que hem creat abans (marcada en blau). Després es canvia el color de fons pel vermell (marcat en negre), es canvia la mida de la lletra per 30 ( marcat en vermell), es canvia el tipus de lletra pel monospace (marcat en taronja), es selecciona que d’alçada ocupi tot el contenidor amb l’opció Fill parent (marcat en groc), es posa l’amplada de 85 píxels (marcat en verd) i es posa com a text OFF.\nPer completar el disseny falten una fila de separació, una de botons, una altra de separació i finalment una altra de botons. El procediment és el mateix que s’ha mostrat fins ara, les dues files de separació han de ser de 40 píxels d’alt i han d’ocupar tot l’espai d’ample. Els dos contenidors de botons han de ser de 80 píxels d’alt i han d’ocupar tot l’espai d’ample. Dins hi ha d’haver un primer forat de separació de 25 píxels d’ample i ha d’ocupar tot l’alt del contenidor. Després ha d’haver-hi un botó de color blau, amb la mida de lletra de 16, el tipus de lletra monospace, ocupar tot el contenidor d’alt, fer 100 píxels d’ample i que la lletra sigui de color Light Gray. Després del botó ha d’haver-hi una altra separació de 70 pixels i que ocupa tot el contenidor d’alt. Al costat d’aquest separador hi ha un altre botó amb les mateixes especificacions que l’últim. El text del botons ha de ser: POSICIÓ INICIAL, CAMINAR, SALUDAR i APLAUDIR. El resultat és el següent:\nAra s’ha de fer el programa perquè enviï diferents ordres quan es cliqui a cada botó, el que enviarà són números de l’1 al 6. Es programa en blocs i per fer-ho s’ha de clicar a la part superior dreta on posa Blocks. El programa és el següent:\nPer crear-lo s’han de buscar les diferents eines de la part esquerra.\nPrimer es busquen els blocs que es veuen en la imatge superior i es col·loquen de la mateixa manera i es selecciona el mateix. Aquest bloc fa que apareguin tots els dispositius Bluetooth que el mòbil detecta en una llista per que es pugui escollir el desitjat, que en el cas d’aquest projecte, és el del robot.\nAltra vegada es busquen els blocs apropiats i es col·loquen de la manera en que es mostra en la imatge superior. Aquest bloc fa que el mòbil es connecti al Bluetooth seleccionat.\nEn la imatge anterior es veuen els diferents blocs que fan possible que el mòbil enviï una ordre a el Bluetooth del robot. Se li diu a cada botó que enviï un numero, el programa ja esta fet de tal amanera per que cada numero equivalgui a realitzar l’ordre pertinent.\nA la taula següent hi ha una relació entre el botó, el que representa i el valor que envia\nButton 1 ON 1\nButton 2 OFF 2\nButton 3 POSICIÓ INICIAL 3\nButton 4 CAMINAR 4\nButton 5 APLAUDIR 5\nButton 6 SALUDAR 6\nPer poder instal·lar l’aplicació, per a mòbils Android, en el mòbil es selecciona a la part superior el botó de Build i dins d’aquest App (save .apk to my computer). D’aquest amanera es guarda un fitxer a l’ordinador que s’ha de copiar al mòbil i des d’allà s’instal·la l’aplicació.\nPrimer el Bluetooth del mòbil i el del robot s’han d’aparellar mitjançant les opcions del propi mòbil, així quan es seleccioni Connectar Bt apareixerà. A part del Bluetooth del robot apareixen tots els Bluetooth que s’han aparellat amb el mòbil, s’ha de seleccionar el del robot. Es pot veure quan els dos Bluetooth estan connectats entre si perquè el dispositiu del robot té un LED que fa pampallugues quan no té cap connexió i es manté fixe quan si en té una.


El ple municipal de Vacarisses aposta unànimement pel suport a l’ocupació\nTambé es va aprovar, amb l’abstenció de la representant de Ciutadans, una moció amb la qual el consistori ratifica el seu compromís amb els drets dels col·lectius LGTBI+\nAmb ocasió del dia internacional de l’orgull LGTBI+, el grup ERC-AM va presentar una moció en suport d’aquests col·lectius que s'adheria a la celebració i que condemnava les agressions i els atacs homòfobs, trànsfobs o de qualsevol altre tipus, així com els discursos d’odi en aquesta línia. La moció també insta la Generalitat a aprovar el decret de procediment sancionador en matèria d’igualtat de tracte i no-discriminació. Com va explicar la regidora de Polítiques de Gènere, Júlia Carbó, aquesta moció també suposa “refermar el compromís del consistori, que es compromet a lluitar contra la LGTBI-fòbia i a atendre a la defensa i protecció i defensa integral d’aquests col·lectius, i també es compromet a què tot el seu desplegament de polítiques, tràmits i comunicacions garanteixi els drets de les persones LGTBI+”. La iniciativa es va aprovar amb el suport de tots els grups excepte Ciutadans, que es va abstenir. La representant del partit, Estefanía Muñoz, va argumentar que “condenamos cualquier tipo de discriminación u odio contra el colectivo LGTBI o cualquier otro colectivo, pero creemos que tal y como está redactada la ley puede vulnerar tanto los derechos de las personas de este colectivo como los de personas de fuera de este colectivo”.\nEn l’informe de presidència, l’alcalde Toni Masana va apuntar que l’atur s’havia incrementat en cinc persones a Vacarisses, fins a un total de 402. Això suposa un índex de desocupació del 10,79%, gairebé dos punts per sota de la mitjana del Vallès Occidental. Pel que fa al problema greu d’episodis de pudors, es va comunicar que en un any s’havien recollit 876 queixes ciutadanes, que l’ajuntament sectorialitza per carrers i urbanitzacions. Masana va anunciar que s'enviarà aquest històric d’un any de queixes a l’Agència Catalana de Residus i a la Conselleria de Medi Ambient. L’alcalde va explicar que ha pogut parlar informalment amb la consellera d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural, Teresa Jordà i Roura, i amb el director de l’Agència Catalana de Residus, Isaac Peraire i Soler, per comunicar-los “la situació en què es troba la localitat, a l’espera d’una reunió oficial”. També es va informar que el nombre de residus que han entrat a l’abocador se situa, a dia 25 de juny, en 110.996 tones. Amb aquesta progressió d’entrada d’entre 12 i 15 mil tones al mes, a l’abocador li quedarien uns dos anys de vida.


Gravació CD "Corre, vine, imagina" de la Teranyina d'AMER — Verkami\nEsplai "La Teranyina"\nMúsica / Comunitario, Infantil\nEl projecte tracta d’un somni que tenim entre mans entre tots els monitors de l’Esplai “la Teranyina” d’Amer. Tenim ganes de regalar als esplaieros i les esplaieres, que són la raó de l’Esplai, una cosa que recordin durant molt de temps.\nDes dels inicis de l’Esplai existeix una cançó que dóna ritme a les tardes de dissabte amerenques, una cançó que parla de formes i valors, de maneres de veure la naturalesa, l’entorn i sobretot la experiencia de l’Esplai. Els anys van passant, i arribarà un moment en el que la nostra generació de monitors i monitores deixi d'exercir, i ho passi als que venen darrera. Però una de les coses que no volem deixar sense fer és aquest projecte.\nEnregistrarem un CD cantat per tots els nens, nenes, nois, noies, monitors, monitores i fins i tot pares i mares!!! Constarà de 4 o 5 cançons. El que sí que està clar és que el SINGLE será la NOSTRA CANÇÓ “Corre, vina, imagina”. Volem involucrar als esplaieros i les esplaieres, però també a les seves famíles, ja que també formen part de “la Teranyina”, i són part indispensable del seu bon funcionament.\nEl capital serà invertit en:\nEnregistrament, masterització, edició de 400 unitats.\nGravació i edició del videoclip de la cançó "corre,vine, imagina".\nRecompenses i obsequis col·laboradors.\nDespeses grup de música.\nDisseny i impressió del fulletó interior del CD.\nImpressió material promocional del projecte.\n#01 / PREGUNTES amb RESPOSTA sobre el projecte:\n12 Enero 2012 — 3 comentarios\nDesprés de molt de temps dient que els monitors us estàvem preparant una sorpresa per a tots aquí i ara us la volem presentar:\nGRAVAREM UN CD!!!\nGravarem la cançó de l'Esplai i versionarem cançons. Tot això ho farem al costat d'un grup que tots coneixem i que ens ha ofert la seva ajuda incondicional en el muntatge d'aquest projecte: els DESKARATS!!!\n1- QUÈ CANTAREM?\nEntre tots cantarem:\nLa cançó de l'Esplai “corre, vine, imagina”\nVersionarem cançons escollides i demanades a grups catalans.\nEls Llampecs, Bruixots, Puputs cantaran:\nÉs un desig –Col·lectiva\nEls Puputs, Rodamóns i aranyes cantaran:\nViu-la- Filipo Landini\nEls Rodamóns, Aranyes i Pares cantaran:\nT’estimo molt- Lax’n’busto\nEn total seran 4 temes per un CD, a més a més es gravarà un VIDEOCLIP amb la cançó “corre, vine, imagina” que també es podrà trobar dins el recopilatori.\n2- ON HO GRAVAREM?\n1 CD "corre, vine, imagina"+ Invitació personal a la presentació oficial\n1 CD "corre, vine, imagina" + Invitació personal a la presentació oficial + Sortirà el teu nom en el llibret de col•laboradors que anirà dins el CD\nInvitació a les primeres files a la Presentació oficial + 2 CD's + Pòster firmat per les estrelles + Sortirà el teu nom al llibret de col•laboradors que anirà a dins del cd.\nInvitació a primera fila a la presentación oficial + 4 CD's + Pòster firmat per les estrelles+ Sortirà el teu nom al llibret de col•laboradors + Premi sorpresa realitzat pels esplaieros.\nDesprés de molt de… leer más


Ribó: 'El mateix que ha presentat la denúncia està investigat pel cas Taula'\nRibó s’ha negat a respondre a les preguntes de l’acusació\nUna denúncia de l’assessor del Partit Popular, Luis Salom, ha portat a l’Alcalde de València, Joan Ribó, davant el jutge. El Jutjat d’Instrucció número 9 de València obria diligències contra Ribó per presumptes delictes de prevaricació administrativa i impediment de l’exercici dels drets cívics per, segons la denúncia de l’assessor del PP, negar a l’oposició la informació respecte a l’enquesta sobre la percepció del col·lectiu faller que el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, va presentar en 2017. Així, Ribó ha sigut citat a declarar, aquest matí, en qualitat d’investigat.\nA la seua eixida, Ribó ha explicat que ha respost a les preguntes del jutge i del fiscal, però que s’ha negat a fer-ho amb les acusacions, tant de l’assessor municipal, com dels regidors del PP en l’Ajuntament de València i del partit a escala autonòmica. I és que el PP, en un intent d’apuntar-se un altre tant davant Gènova, s’ha personat com a persona jurídica per a exercir l’acusació particular contra l’Alcalde de València.\nRibó s’ha mostrat molt tranquil perquè ‘es tracta d’una denúncia amb clara voluntat política‘, i ha recordat que el mateix que ha presentat la denúncia és el que ‘està investigat pel presumpte ‘pitufeo’ del cas Taula’, el suposat blanqueig de capitals dut a terme pel grup municipal popular. Així mateix, ha afegit que Luis Salom ha presentat una vintena de denúncies ‘fins ara totes arxivades, i espere que aquesta també’.\nQuant al motiu que ha portat a Ribó a declarar davant el jutge, l’Alcalde de València ha explicat que ‘el que s’investiga en aquesta causa està relacionat amb el món administratiu. Els responsables de donar validesa jurídica a les decisions de l’Alcalde i els regidors són els mateixos que estaven quan governava el PP. Es pot haver equivocat el secretari? Jo crec que no, sincerament’. Així mateix, ha afegit que, en alguns casos, ‘el reglament preveu que es pot retardar donar la informació sol·licitada quan, per exemple, no està acabat un expedient. En aquest cas, es va fer per a facilitar la defensa davant una denúncia de Protecció de Dades’.\nPer la seua banda, l’advocat del PPCV, Jorge Carbó, ha explicat que ‘no hi ha cap justificació perquè es retarde l’accés a un expedient electrònic. Ribó deia que no volia desvetlar l’estratègia de defensa de l’Ajuntament quan l’escrit d’al·legacions davant Protecció de Dades ja estava presentat, i l’estratègia ja era coneguda per l’òrgan administratiu. Considerem que no va voler facilitar la informació al grup municipal popular per a evitar que puga fer una labor d’oposició’.


Cartipàs - Ajuntament de Deltebre\nEl cartipàs de l’Ajuntament de Deltebre està distribuït en quatre grans àrees d’acció i amb el qual es segueix apostant pel treball en xarxa entre els diferents regidors i regidores per fomentar la coordinació i la cohesió entre els membres del govern municipal i generar sinergies positives.\nLes àrees del cartipàs simplifiquen la seua denominació respecte la darrera legislatura i incorporen un hastag per a la seua descripció: #DeltebreEficient, #DeltebreProjecció, #DeltebreTerritori i #DeltebreActiu.\nAquesta àrea engloba totes aquelles regidores que esdevenen l’engranatge de l’Ajuntament de Deltebre. La tinenta d’alcaldia i coordinadora de l’àrea serà Lluïsa Ventura, la qual a banda també assumirà les regidories d’Hisenda, Gestió Interna i Protocol. Ingrid Santiago s’ocuparà de la regidora de Personal i Andreu Curto serà el responsable d’Atenció a la Ciutadania, Transparència, Participació Ciutadana i Relacions Institucionals. Carlos Serra, igual que en el mandat anterior, seguirà sent el regidor de Comunicacions.\nAquesta àrea incorpora totes aquelles regidories enfocades en l’àmbit social i econòmic que faciliten la projecció de Deltebre. El tinent d’alcaldia i coordinador de l’àrea serà Carlos Serra, el qual també s’encarregarà de la regidoria d’Enfocament Turístic, Fires i Ensenyament. Francisco Castro també tindrà responsabilitats en aquesta àrea amb la regidoria de Revalorització Econòmica. Ingrid Santiago serà la regidora d’Acció Comercial i Inserció Laboral, i Lluïsa Ventura seguiria duent a terme la gestió de la regidoria de Servei a les Persones.\nAquesta àrea aglutina les diferents regidories que fomenten la planificació territorial, la imatge de poble i la defensa del territori. Justament per aquest motiu, en aquesta renovació de cartipàs es dóna més força a aquesta àrea creant una subàrea, la de #DeltebreSostenible, i creant també la regidoria de Defensa del Territori que gestionarà Anna Giménez.\nEl tinent d’alcaldia de l’àrea serà Francisco Castro, el qual serà responsable de les regidories de Gestió Territorial i Ciutadania i Seguretat. L’alcalde de Deltebre, Lluís Soler, assumirà la cartera de Planificació Territorial.\nLa subàrea de #DeltebreSostenible estarà conduïda per Kilian Franch i el qual també se n’ocuparà de les regidories d’Imatge de Poble i Polítiques Ambientals i Platges. En el marc d’aquesta subàrea, Carme Franch és la regidora d’Equipaments i Actes, i Robert Bertomeu el regidor de Sector Primari.\nAquesta àrea suma totes aquelles regidories que tenen l’objectiu de dinamitzar socialment el municipi i fomentar la cohesió social entre els veïns i veïnes. El tinent d’alcaldia i coordinador de l’àrea serà Robert Bertomeu, el qual també s’encarregarà d’Esport i Benestar i Teixit Associatiu. Anna Giménez gestionarà les regidories de Foment Cultural i Igualtat i Gènere. Finalment, es crea una nova regidoria d’Acció Intergeneracional i Comunitària, que gestionarà Rosa Royo, i la de Festes continuarà a càrrec de Carme Franch.\nFeu clic a les imatges per visualitzar-les en mida completa.\nEn aquest espai pots consultar com s’organitza internament l’Ajuntament de Deltebre per a l’excercici 2022. Aquest organigrama va ser aprovat durant el transcurs del plenari del mes de novembre de l’any 2021.\n| Organigrama (2022)


Bloc personal de l'Alcalde de Sarrià de Ter: Totes les edats de Sarrià. Ara que fa 25 anys.\nTotes les edats de Sarrià. Ara que fa 25 anys.\nFoto de Manel Lladó (El Punt)\nAquest 3 de març passat es van complir 25 anys del retorn a la independència de Sarrià. Fer anys sempre és un motiu d'orgull (passar els dies i créixer amb el temps, no és sempre senzill) però també és una bona excusa per recordar. És un pretext més que acceptable com per fer balanç. I un quart de segle és ja una edat com per plantejar-se certes coses.\nAmb aquest objectiu el diari El Punt ens va citar als exalcaldes democràtics i a mi per parlar d'aquests vint-i-cinc anys. Quatre veus dels que hem viscut -d'una manera o altra- el procés que ens ha dut fins aquí. En Jordi Cañigueral protagonista actiu (amb els altres membres del Consell) del procés de segregació i de les primeres passes del nou Sarrià de Ter. En Josep Turbau, l'alcalde del creixement i l'assentament. En Nico Pichardo, l'alcalde de la transició de l'ahir a l'avui. I jo com alcalde actual i a qui li toca gestionar el present i sobretot encarar el futur.\nDe fet, el recorregut va ser per totes les edats de Sarrià. Es veritat que Sarrià de Ter no té només 25 anys i que el repàs històric hauria de ser molt més llarg. Parlar del que som avui sense referir-nos, com a mínim, al que ha sigut el segle XX, no seria just. Però tampoc seria de rebut no acceptar que aquests d'independència han servit -al igual que la resta de municipis- per afiançar la democràcia, els ajuntaments i les polítiques locals. Podríem dir, i aquesta va ser una clara coincidència, que han estat els anys que ens han servit per sentar les bases dels serveis i els equipaments que avui tenim. Dels que avui gaudim.\nPer dir-ho d'alguna manera, no vam començar de zero, però gairebé. Hem passat de l'asfaltat de carrers i la construcció de clavegueram al Coro i l'Escola Bressol. Dels camps a la urbanització del Pla de l'Horta. De l'ambulatori al CAP, del paper a la web. Han estat els anys que ens han portat des dels passos tímids i una mica impetuosos propis d'algú que deixa la pubertat i s'endinsa al món dels adults als passos més serens però també més determinants del que entra a la maduresa. Vint-i-cinc anys és una edat on els fonaments dels nostres projectes vitals ja estan construits i es depèn de com els gestionem, que encararem millor o pitjor les dècades que venen. De la història sempre en sorgeixen reptes. D'aquests vint-i-cinc anys en neixen projectes de futur.\nPer molts anys, Sarrià de Ter!\nPublicat per Alcalde de Sarrià de Ter a 5:00


Els veterans de l'Ontinyent veuen com es talla la seua ratxa amb una segona derrota consecutiva que permet el seu rival, La Llosa, acostar-se en la taula classificatòria i s'hauran de fer forts a casa davant l'Alberic si volen mantenir-se en la zona temperada.\nEls propis veterans admeten haver jugat un dels pitjors encontres a domicili davant un rival teòricament inferior que els dominà totalment. El porter, Salva, es va erigir com a protagonista de l'encontre amb grans parades per mantenir el marcador inamovible fins els últims minuts. Va ser finalment al 87 i 90 quan els locals David Penalba i Andrés Pérez desfeien la igualada per acurtar distàncies a la classificació amb els ontinyentins a dos punts. Els de Vall d'Albaida veuen així truncada una ratxa que els havia portat a ascendir en la classificació i aquest cap de setmana rebran a casa el CD Veterans Alberic, qui es troba tres punts per baix a la taula.\nL'equip de veterans de l'Ontinyent no va poder encadenar la seua segona victòria consecutiva i caigueren a casa davant el segon classificat per 2-4, en un partit marcat per dos remuntades, la primera abans del descans amb sabor local i la segona i definitiva per part dels visitants que aprofiten per retallar distàncies respecte al primer classificat, La Pobla Llarga, que va caure a Xàtiva (3-1).\nL'encontres es complicava inicialment per a les aspiracions blanc-i-negres amb un gol del visitant Miguel Ángel però primer Víctor i després Juanma s'encarregaven de capgirar el resultat abans del descans. En la represa l'efectivitat dels visitants acabaria donant-los el resultat favorable de 2-4 amb doblet d'Antonio Navarro i el gol d'Óscar Jorques.\nA banda del resultat, l'equip tampoc ha eixit massa beneficiat pel que fa a sancions, ja que Bataller va ser expulsat amb roja directa a les acaballes, segons l'acta per menysprear l'autoritat dels àrbitres, i haurà de complir dos encontres de sanció. Carlos, Adri i Álvaro van veure groga.\nEl proper encontre dels veterans serà aquest diumenge a les 11:30 visitant el CD Llosa que es troba en la zona baixa de la classificació. Els llosers arriben de perdre golejats (5-0) al feu de l'Alcúdia, just després que hagueren encadenat una bona trajectòria de 4 victòries consecutives, les úniques de la temporada.\nEls veterans s'apropen a la part alta\nL'equip de veterans va tornar al camí de la victòria després de la derrota al feu del líder, La Pobla Llarga, per 2-0. A Chella els ontinyentins recuperaren sensacions i saberen imposar-se per la mínima davant altre equip de la zona alta que començava la jornada com a tercer classificat.\nAl minut 25 Víctor aprofità un baló dins l'àrea xicoteta per empentar amb la punta de la bota al fons de la xarxa. L'equip va seguir dominant i tingué a l'abast fer més gols, però el marcador no es va moure. A les acaballes de l'encontre Mollà veia la roja directa.\nAmb aquesta victòria els veterans aprofiten la jornada de descans dels veterans de Guadassuar i la derrota de la U.D. Atlètic Carcaixent per avançar dos llocs a la classificació i situar-se ja setens. El proper rival a casa serà el Moixent C.F., segon classificat, que només ha perdut un encontre dels set últims, precisament la darrera jornada davant la U.E. Alcúdia per 0-1. El partit tindrà lloc dissabte a les 19:00 a l'Estadi Municipal El Clariano, i serà dirigit pel col·legiat Ginés Bonifacio Escobar.


L’INTEXTER crea un ‘sastre’ virtual que encerta la talla en les compres de roba ‘on line’ - UPC Universitat Politècnica de Catalunya\nL’INTEXTER crea un ‘sastre’ virtual que encerta la talla en les compres de roba ‘on line’\nL’INTEXTER crea un ‘sastre’ virtual que encerta la talla en les compres de roba ‘on line’ L’Institut d’Investigació Tèxtil i Cooperació Industrial de Terrassa (INTEXTER) de la UPC coordina el projecte europeu MORPHEOS, en el marc del qual s’ha desenvolupat l’aplicació ‘ISizeYou’ que, com si fos un sastre virtual, et pren les mides per encertar amb la talla més escaient en les compres de roba per Internet. https://opticsxmon.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies/l2019intexter-de-la-upc-crea-un-2018sastre2019-virtual-que-encerta-la-talla-en-les-compres-de-roba-2018on-line2019 https://opticsxmon.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies/l2019intexter-de-la-upc-crea-un-2018sastre2019-virtual-que-encerta-la-talla-en-les-compres-de-roba-2018on-line2019/@@download/imatge\nDemostració del funcionament del sistema per part dels investigadors de Terrassa\nCaptures de pantalla que mostren com es prenen les mides i com funciona el sistema.\nL’Institut d’Investigació Tèxtil i Cooperació Industrial de Terrassa (INTEXTER) de la UPC coordina el projecte europeu MORPHEOS, en el marc del qual s’ha desenvolupat l’aplicació ‘ISizeYou’ que, com si fos un sastre virtual, et pren les mides per encertar amb la talla més escaient en les compres de roba per Internet.\nL’INTEXTER de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) al Campus de Terrassa, juntament amb les empreses iDeal i Holonix, la botiga de roba italiana Piacenza, la Universitat Tecnològica de Munic i l’Institut Tecnològic Metalmecànic de València (AIDIMME) han dut a terme MORPHEOS, un projecte que ha generat el primer sistema del món que garanteix, amb un 100% d’objectivitat, la presa de mides del cos humà per triar la talla que li escaigui millor als compradors de roba per comerç electrònic.\nEl sistema està disponible, en fase de proves i per a telèfons mòbils iPhone, al web la botiga italiana Piacenza. Des de la incorporació del sistema MORPHEOS i de l’aplicació ‘ISizeYou’, aquesta botiga especialitzada en peces de qualitat elaborades amb caixmir ha experimentat un augment significatiu de les vendes.\nActualment, el percentatge de devolucions al sector de la moda europeu és del 40%. Les conseqüències d’aquest alt volum es tradueix en despeses afegides, pèrdues milionàries en vendes i, de retruc, en l’emissió de tones de CO2 generades pel transport de les mateixes devolucions.\nSegons José Antonio Tornero, investigador de l’INTEXTER i coordinador del projecte, “MORPHEOS no només farà possible l’augment de venda de roba per Internet, sinó que estalviarà les despeses derivades de les devolucions i despeses de transport. També reduirà el nombre de pèrdua de vendes així com les emissions de milers de tones de CO2 generades precisament pel transport de les mercaderies que el client rebutja perquè no li van bé de talla”.\nAquest sistema informatitzat, desenvolupat pels investigadors de la UPC a Terrassa, genera un banc de dades amb els diferents morfotipus del cos, de forma que estableix diferències tipològiques per tal que la marca o la botiga virtual de moda pugui aconsellar al client diversos models que li escauen amb la talla exacta i objectiva.\n“Fins ara”, explica l’investigador de la UPC José Antonio Tornero, “les gran marques feien servir complicades metodologies d’escàner en 3D que perfilaven i emmagatzemaven el cos per intentar assegurar la talla al client durant la venda per Internet”. Per Tornero aquests escàners “són molt poc flexibles perquè no actualitzen la morfologia del cos del client en el moment de fer la compra. En en altres casos, es basen en mides aportades pel comprador i que no tenen la garantia de ser exactes. Amb el nostre sistema”, afirma,“la botiga o les grans plataformes de venda per Internet, com Amazon, podrien assegurar al client, amb una fiabilitat del 100%, que la roba que li venen s’adapta a les mides del seu cos”. En aquest sentit, Tornero considera que disposar d’aquesta aplicació és “com portar al mòbil un sastre virtual particular que et pren la talla per afinar en la compra de cada model”.\nAquest sistema, pensat de moment per guanyar en eficàcia en la compra de roba per Internet, també es podria aplicar per a comerç electrònic d’altres sectors, en els quals la fiabilitat de les mides és un factor clau per la venda dels seus productes, com ara el del moble o el d’articles vinculats al sector automobilístic.\nL’INTEXTER de la UPC, coordinador del projecte, està integrat al Centre d'Innovació i Tecnologia de la UPC (CIT UPC) i forma part de la xarxa TECNIO de la Generalitat de Catalunya. El 2013 va ser membre fundador de l’Innotex Center, centre de referència en R+D+i en els àmbits tèxtil, toxicològic i del medi ambient.


Zenttric, Gens que dir i Versos trencats en el Concert de Benvinguda a la UA. Actualitat Universitària\nZenttric, Gens que dir i Versos tre..en el Concert de Benvinguda a la UA\nEl pròxim 6 d'octubre, la Universitat d'Alacant celebrarà el Concert de Benvinguda, en col·laboració amb els 40 Principals, que tindrà lloc a partir de les 22.00 hores en la sala The One, a Sant Vicent del Raspeig. Com a cap de cartell actuarà el grup d'indie rock, provinent de Biscaia, Zenttric. Li acompanyaran les bandes Versos Trencats, de Sant Vicent del Raspeig, seleccionada en el certamen de música del Toca, toca organitzat per la UA en col·laboració amb els 40 Principals, i el grup valencià de pop Gens que dir.\nZenttric es va formar en el Nadal de 2005, quan Mikel i Javi van començar a assajar i a compondre cançons, sempre amb lletres en castellà. Després van arribar Gutxi i Iñigo, van penjar les seues maquetes en MySpace. %u201CMySpace va ser molt important perquè ens conegueren fóra de Bilbao i per a cuidar el col·lectiu d'amics. Anàvem a tocar a Madrid o a Barcelona i ens coneixien, cantaven els temes. Així vam ser creixent%u201D. El primer àlbum de Zenttric és a punt. Són cançons fresques, sorprenents i alegres. Enèrgiques i diferents. Com Només vull ballar.\nGens Que Dir és un grup valencià format en el 2008 per cinc xavals que no superen els 22 anys d'edat i que, malgrat la seua joventut, defineixen la música %u201Ccom la major icona i entreteniment en les nostres vides%u201D.\nEnergia en el musical, amb melodies i lletres molt cuidades que fan al·lusió a l'amor i desamor, són les característiques d'aquest grup. "Som com cinc germans on privatitza l'enrenou i l'entusiasme per la música", assenyala la banda. Una família paral·lela a la pròpia amb un mateix objectiu: evolucionar i madurar en la música. I gaudir tot el possible.\nEn el seu primer any van aconseguir ser semifinalistes del concurs Sona La Dipu (Comunitat Valenciana) on van compartir escenari amb Melocos i Xarop de bastó. També han sigut els encarregats de telonear a Despisteu-vos. Van ser triats per a posar música i veu a un anunci que va sonar en les principals emissores de radi com 40 principals, Europa FM, kiss FM o Cadena 100 al costat d'un anunci publicitari en Canal 9.\nLa banda Versos Trencats naix a Sant Vicent de Raspeig. Són un grup de tres amics que decideixen ajuntar-se per a compartir aficions. Després de compondre diverses cançons coneixen a Rodrigo, que va començar amb la guitarra i que, més tard, passaria a tocar el baix. A poc a poc, i quasi sense voler, comencen en el món de la música de manera més professional, %u201Ca costa del que pot passar, sense deixar de ser un hobby%u201D, comenten els integrants.


Es filtra Darksiders 3: imatges, vídeo i plataformes (actualitzat) – CIUTAT17\nDarksiders es una saga que va agradar molt en el seu moment i de la que, fa relativament poc temps vam rebre la versió remasteritzada del primer.\nDes de Amazon s’ha llistat el tercer joc de la franquícia i a més hem pogut veure algunes imatges sobre la mateixa. Això no ha estat confirmat per THQNordic tot i que es molt possible que acabi sent real. Pel que sabem es llançarà per Windows PC, ONE y Playstation 4 tot i que haurem d’estar a la espera per estar completament segurs.\nFinalment esmentar que, tal i com veieu en el vídeo sembla ser que sortirà al 2018 així que encara queda una mica per poder jugar-lo. De tota manera nosaltres no podem dir res més pel moment així que us deixem les imatges a continuació amb la finalitat de que les veieu pel vostre compte.\nEl temps màxim s\_'ha esgotat. Per favor recarregui el CAPTCHA. × 8 = 32\nEl temps màxim s\_'ha esgotat. Per favor recarregui el CAPTCHA. 8 × un =


L'entitat ha presentat el manifest que es llegirà en la mobilització d'aquest dissabte\n2 min. Palma 14/02/2017 20:28\n651x366 La iniciativa a favor dels refugiats 'Casa nostra, casa vostra' arriba al Consell de Mallorca. / CONSELL MALLORCA La iniciativa a favor dels refugiats 'Casa nostra, casa vostra' arriba al Consell de Mallorca. / CONSELL MALLORCA\nAlguns dels representants del Moviment Escolta i Guiatge de Mallorca, entitat que ha convocat la manifestació a favor d'acollir refugiats que es durà a terme aquest dissabte, 18 de febrer, a les 18.30 h a Palma, s'han reunit aquest dimarts amb el president del Consell, Miquel Ensenyat, i la vicepresidenta de l'IMAS, Caterina Mas, per convidar la institució a assistir a la mobilització.\nMarta Serra, presidenta de l'entitat, ha presentat a Ensenyat i Mas el manifest que està previst que es llegeixi dissabte. En l'escrit, els escoltes posen sobre la taula la necessitat que Mallorca i les seves institucions donin "una resposta més clara i contundent davant el desplaçament forçat de persones més gran des de la II Guerra Mundial".\nPer aquest motiu, l'entitat fa una crida al Govern balear i al Consell insular a "actuar definitivament davant d'aquesta situació, tal com reclama la ciutadania, perquè Mallorca sigui terra d'acollida", a més de "l' elaboració d'un pla d'actuació real i concret per tal d'afavorir l'hospitalitat i la inclusió de persones migrants i refugiades".\nIgualment, el manifest remarca que, si bé "l'estat espanyol es va comprometre a rebre 17.772 persones refugiades en un termini de dos anys", aquest compromís "s'està incomplint".\nEn aquest sentit, afegeixen que "Mallorca ha estat sempre terra d'inclusió, però no podem oblidar que en molts moments també hem estat rebuts en altres terres", i reclamen "el dret a la lliure circulació de persones tal com afirma l'article 13 de la Declaració universal dels drets humans".\nEnsenyat, per la seva banda, ha mostrat el compromís del Consell amb la situació dels refugiats i el projecte de col·laboració amb el Fons Mallorquí de Solidaritat i Cooperació i l'illa grega de Quios. Un drama que, com ha explicat el conseller, algunes de les autoritats insulars varen poder veure de primera mà en la visita que hi varen fer ara fa just un any.