Estructures de fusta III/III. Les deficiències i la reparació - KAITEK ARQUITECTURA\nEstructures de fusta III/III. Les deficiències i la reparació\n4. Les lesions més habituals\nLes lesions en els elements constructius són el deteriorament dels materials que els componen, això comporta alteracions permanents i perjudicials que modifiquen les propietats originals dels materials. A totes les lesions hi ha un element constructiu afectat, anomenat “pacient”, i un element agressor, que s’anomena com a “agent”.\nEl deteriorament en els elements de fusta, com les bigues o biguetes, comença sempre des de fora cap a dins pel fet que la zona exterior és la més feble i alhora la més exposada.\nEn començar a patir lesions la fusta produeix deformacions prou importants a l’estructura com per produir esquerdes o bombaments, els símptomes d’una afectació en una estructura de fusta seran sempre fàcilment detectables amb una inspecció ocular. Seguidament us llistes els principals símptomes de lesions en una estructura de fusta.\nGrans deformacions als forjats, produint fletxes capaces de provocar trencaments del paviment al pis superior.\nGrietes en forjats o bigues visibles.\nAparició d’orificis a la superfície dels elements de fusta.\nAparició de pols marró sobre les superfícies que es troba sota elements de fusta; terres, mobles, etc.\n4.2 Zones a inspeccionar en un pla de tasts\nEn un edifici hi ha zones on l’estructura té més risc de presentar lesions, aquestes zones d’alt risc són les més humides o els punts crítics de l’estructura on es produeixen unions d’elements de fusta amb elements d’un altre material. En aquestes zones cal fer un tast, que no és més que una obertura on mirar l’estat de l’estructura de l’edifici.\nLes zones per prioritzar durant un pla de tasts pels dos factors anteriorment són:\nEstructura de fusta propera al terreny, així com plantes baixes i soterranis.\nSolts als banys, cuines i zones amb una freqüent producció de vapor d’aigua.\nForjats de cobertes.\nZones d’unions estructurals.\nZones de forjat amb grans llums.\nZones amb grans deformacions visibles o amb esquerdes importants al pis superior.\nAmb els tasts es busca fer una comprovació de les hipòtesis estructurals i constructives de l’edifici i així definir una anàlisi correcta dels sistemes i una comprovació de l’estat de càrregues dels elements.\nGràcies als tasts es pot fer un diagnòstic correcte de l’estat dels elements per poder aplicar una resposta precisa als problemes que els afecten.\n4.3 Causants habituals del deteriorament\nCom que la fusta és d’origen orgànic, a més de ser susceptible als agents mediambientals com l’aigua o el sol, és susceptible de patir agressions per part d’agents vius, anomenats xilòfags.\n4.3.1 Agents mediambientals\n4.3.1.1 Radiació solar\nQuan la fusta està exposada durant molt de temps a la radiació solar, es produeix una degradació de la fusta, provocant una oxidació del carboni a les fibres més exteriors. Si després d’aquesta oxidació incideix aigua a la superfície danyada, és fàcil que es produeixi l’aparició de microorganismes. A la pràctica l’aigua i el sol actuen de forma combinada i es potencien entre si, multiplicant-ne els efectes.\n4.3.1.2 Canvis d’humitat\nUna de les causes principals del deteriorament de la fusta són els canvis ràpids del nivell d’humitat. Quan un element de fusta queda empepat per aigua, ja sigui en estat líquid en forma de vapor, és absorbida ràpidament per capil·laritat per la capa superficial de la fusta seguida per l’absorció a les parets de les cèdules. La diferència d’humitat entre l’interior de la peça i la capa superficial que queda xopa provoca un estat de tensió interior a la peça, aquesta és la raó que la fusta s’infli i es deformi.\nAquesta deformació provoca canvis en la capacitat estructural dels elements que, si no han estat previstos, poden ocasionar el trencament de les peces i en última instància el col·lapse parcial de l’estructura.\nEn cas que es produeixi un incendi en un edifici és molt important poder contenir-lo i evitar-ne la propagació, és per això que la normativa encarregada de regular els materials utilitzats en la construcció ens exigeix una resistència i una reacció al foc mínimes per a cada cas. La fusta és un material que compta amb una resistència al foc força bona ja que és capaç de seguir suportant les càrregues de l’edifici durant llargs períodes de temps després d’haver començat a cremar.\nLa part problemàtica de la fusta es troba en la reacció al foc ja que a diferència d’altres materials aquesta no es fon, sinó que genera flames que acceleren la propagació del foc. Per evitar aquest problema és obligatòria laplicació de pintures o escumes ignifugues que retarden laparició de les flames.\n4.3.2 Agents vius\nEls fongs són organismes vegetals que es reprodueixen per espores transportades pel vent, apareixen a les peces de fusta quan les condicions són favorables. Per al desenvolupament necessiten que hi hagi aire, humitat constant i una temperatura lleugerament elevada. Hi ha dues classes de fongs, el fong cromogen i el de podriment.\nEls fongs cromògens s’alimenten del contingut cel·lular de la fusta “viva” és a dir, únicament de la capa més exterior. L’únic efecte important que produeixen sobre la fusta és el canvi a la coloració, generalment blavós, ja que en general no afecten la resistència mecànica de material.\nEls fongs de podriment si s’alimenten de la cèdula de les capes interiors de la fusta, per la qual cosa produeixen una pèrdua de resistència del material. Aquests fongs poden ser de color blanc o de color marró.\n4.3.2.2 Insectes de cicle larvari\nEls insectes de cicló larvari es caracteritzen per alimentar-se de la fusta durant la seva etapa de larva. Aquests insectes ponen els ous a l’interior d’orificis o esquerdes a la fusta i allà és on neixen les larves, aquestes s’alimenten de la fusta realitzant galeries que disminueixen la resistència de la peça. El període en què una d’aquestes larves roman a l’interior de la peça és molt variat, podent fluctuar entre uns quants mesos i més de deu anys. Finalment, aquestes larves es transformen en individus adults amb ales que trenquen la capa superficial de la fusta per sortir volant i aparellar-se.\nTrobar orificis de sortida a la superfície d’una peça de fusta indica que almenys ha viscut una generació d’aquests insectes al seu interior i és probable que actualment es trobin altres larves a l’interior.\n4.3.2.3 Insectes tèrmits\nEls tèrmits són insectes que de la mateixa manera que els anteriors s’alimenten de la fusta, però a diferència dels anteriors, els tèrmits són insectes socials que viuen en colònies que poden assolir els diversos milers d’individus i que per tant consumeixen l’interior de les nostres peces molt més ràpidament.\nEls tèrmits són fotofòbics de manera que normalment només veurem els seus residus, això els fa més difícils de detectar i més perillosos que els corcs\nLes acabades no solen produir orificis de sortida a les peces de fusta ja que defugen la llum de qualsevol tipus i per tant en produir per accident un orifici de sortida en una peça, produeixen ràpidament al seu tapat. Aquest fet dificulta la detecció de les colònies i per tant en molts casos no són descobertes fins que han fet malbé seriosament la fusta. Les formes més eficients per a la detecció dels tèrmits són les següents.\nPresència d’individus alats: Dues vegades a l’any una colònia de finals envia milers d’individus dotats d’ales per anar a buscar nous elements on construir noves colònies. Aquestes sortides són en massa i si detectem un gran nombre de tèrmits alats, semblants a les formigues, sabrem amb certesa que hi ha un termiter a prop.\nPresència de cordons de pas: En els casos en què no poden evitar passa per la llum, les finals construeixen uns conductes pels quals circulen al seu interior, aquests conductes són anomenats cordons i si que solen quedar visibles. Solen aparèixer a les cantonades dels sostres o als punts d’unió dels elements de fusta.\n4. Rehabilitació. Reparació i reforç\nPer evitar el desenvolupament i l’aparició de patologies a la fusta, heu d’escollir els mètodes d’actuació més adequat en funció de l’estat actual de les peces.\nLa prevenció es basa en millorar i/o corregir els aspectes externs a l’estructura, com per exemple la reducció del nivell d’humitat ambiental, eliminació de càrregues innecessàries a l’estructura, recomanacions d’un ús correcte de les estades, etc.\nAmb la prevenció no produïm millores directes a les qualitats de la fusta, però sí que dificultem l’aparició de les condicions favorables per a la majoria dels agents agressius.\nEs tracta de reparar o rehabilitar petites lesions que no han generat una pèrdua significativa de resistències mecàniques als elements de fusta. En aquests casos s’apliquen accions puntuals que eviten un futur agreujament de les lesions, encara que no aporta un increment en la capacitat mecànica de la peça. Alguns exemples són el segellat d’esquerdes, millores en els suports, aplicació de pintures o escumes intumescents, injecció d’insecticides, etc.\nAmb aquest mètode es busca esmenar les lesions que han provocat pèrdues significatives de les característiques dels elements i que per seguretat o salubritat requereixen ser corregides. En aquests casos les peces han estat prou danyades per necessitar una rehabilitació, però per motius de facilitat constructiva o per motius econòmics és més adequat fer un reforç en lloc d’una substitució.\nL’aplicació d’una capa de compressió nova sobre un forjat. Amb aquest sistema augmentem la inèrcia de forjat i millorem les propietats mecàniques.\nAddició d’un perfil metàl·lic sota una biga ja existent, d’aquesta manera augmentem la secció resistent de la biga i millorem el comportament enfront dels moments flexors i de tallant.\n4.4 Substitució física o funcional\n4.4.1 Substitució física\nConsisteix en la completa eliminació de l’element dany i substituir-lo per un altre de nou que aporta capacitats, iguals o superiors, de l’existent. Aquesta intervenció sol ser utilitzada quan l’element està greument danyat i la substitució és més econòmica que la reparació o rehabilitació. L’exemple més rellevant és la substitució de bigues, retirant la biga danyada i col·locant-ne una completament nova al seu lloc. Aquesta intervenció requereix estructures temporals per suportar les càrregues de les bigues que cal substituir.\n4.4.2 Substitució funcional\nAquesta intervenció consisteix a anul·lar un element del tot, sense arribar a retirar-lo del seu lloc. S’usa en les mateixes situacions que la substitució física, però quan se suma una autèntica dificultat en la retirada de l’element dany, o en els casos en què no destorbarà la presència de l’element danyat en un futur. En aquests casos l’estructura és reforçada amb un nou element suporta totes les càrregues que hauria d’haver suportat l’element danyat per si mateix, quedant així l’element original com un suport en lloc de com el principal. L’exemple més rellevant són els casos en què s’adhereix una biga nova sota la biga danyada, suportant la biga nova tots els esforços sol·licitats per l’estructura.\n4.5 Tipus d’intervenció\nExposem a continuació les intervencions més usuals en trobar patologies amb afeccions estructurals en bigues i forjats de fusta.\n4.5.1 Addició inferior d’element metàl·lic en forjat. Banda resistent a tracció.\nEn casos en què es troba una biga sotmesa a una càrrega superior a la que és capaç de suportar, apareixen esquerdes a la central zona inferior. Per augmentar la càrrega que la biga pot suportar s’adhereix una banda d’acer a la zona inferior, aquesta ha de quedar lleugerament separada de la biga existent i s’uneixen mitjançant connectors a les cambres de la llum, col·locant-se un total de 3 connectors. Amb aquest procés s’augmenta la inèrcia de la biga i s’aconsegueix que l’acer col·labori a la transmissió de càrregues amb la biga de fusta existent.\nAquest procés compta amb nombrosos avantatges.\nFàcil aplicació degut a l’accessibilitat de la cara inferior dels forjats, més encara quan les bigues són vistes.\nLa banda d’acer compta amb un pes pràcticament menyspreable en relació amb la resta de l’estructura i per tant no es requereixen estructures auxiliars en la seva instal·lació.\nAquest procés és dexecució senzilla i econòmica podent executar-se en bigues contínues o aïllades.\n4.5.2 Substitució funcional amb elements industrialitzats\nQuan la càrrega excessiva a què se sotmet la biga està produint una fletxa excessiva és probable que la peça hagi quedat seriosament danyada i ja no pugui recuperar les seves propietats mecàniques inicials. En aquests casos sol ser més econòmic fer una substitució funcional amb elements industrialitzats en lloc d’una substitució física. Les cases comercials que fabriquen aquest tipus d’elements són NOU-BAU, MECANOVIGA, etc.\nEn una substitució funcional es forma un calaix d’acer al voltant de la biga, quedant ancorat al forjat de manera independent. Es busca anul·lar per complet el treball mecànic de la biga existent i que sigui aquesta nova biga d’acer la que suporti totes les càrregues estructurals. Els perfils que es col·loquen al voltant de la biga quedaran units entre si de forma directa i mai mitjançant unions amb la biga existent. Aquest procés és significativament més econòmic i ràpid que la substitució física duna biga.\n4.5.3 Parteluces per limitar fletxa\nL’aplicació d’aquest procés és possible en forjats unidireccionals existents amb grans deformacions i permet reduir de manera considerable els moments flectors màxims, tant positius com negatius, als quals es veuen sotmeses les bigues. Amb aquest sistema es permet millorar el comportament transversal del forjat i evitar futures deformacions a l’estructura ja deformada.\nLa intervenció consisteix en l’addició de perfils metàl·lics en sentit perpendicular al de la resta d’elements del forjat de manera que en reduïm els llums. Aquests perfils han d’anar ancorats a l’estructura vertical de l’edifici de manera independent a la resta d’elements del forjat, altrament no suposen un benefici sinó un conjunt de càrregues a suportar per l’estructura ja existent.\n4.5.4 Addició superior de capa de compressió de formigó\nConsisteix a col·locar una capa d’entre 5 i 10 centímetres de gruix per sobre dels elements estructurals de fusta, aquesta capa pot ser de formigó armat o de plaques fusta. Finalment, aquesta capa es connecta al sostre existent mitjançant connectors d’acer.\nMitjançant aquest sistema s’aconsegueix un increment de la inèrcia del conjunt del forjat que aporta una rigidesa i un monolitisme més gran que eliminen en gran part les possibles vibracions. També són reforçades la capacitat a tracció del conjunt i la resposta als esforços laterals de l’edifici.\nAquest és un sistema ideal en els forjats de fusta pel fet que no només s’augmenta en gran mesura les capacitats mecàniques del forjats sinó que alhora es protegeixen els elements de fusta dels agents capaços de degradar la fusta.\nBy KAITEK ARQUITECTURA|2022-01-06T08:34:19+00:0024/09/2018|Inspecció tècnica edifici, OBRES, PROJECTES|0 Comentaris


David Pedrola Masias: “El negoci el va començar el meu avi, Antoni Pedrola, l’avi Ton” | La Llagosta informa\nAmb 48 anys, David Pedrola és la tercera generació que regenta la Ferreteria Pedrola de la Llagosta, situada des dels seus inicis, ara fa 60 anys, a la plaça de Cirera Voltà. És un negoci familiar que ha subsistit a tot tipus de vicissituds i ha aconseguit adaptar-se als nous temps.\nCom s’arriben als 60 anys del negoci?\nDoncs amb constància i amb la força invertida per tres generacions. El negoci el va començar el meu avi, Antoni Pedrola, l’avi Ton. Després va continuar el meu pare, Lluís Pedrola, que hi va estar durant molts anys. El meu pare i la meva mare han sigut la base i la columna de tot això. I al final, hem arribat nosaltres, mig volent mig sense voler, i aquí estem.\n60 anys al mateix lloc?\nAl mateix lloc, tot igual. Això sí amb els canvis de la tecnologia que ens ha permès facilitar la feina.\nEl negoci ja va començar com a ferreteria?\nSí, sempre ha estat una ferreteria. L’avi era fuster, però va obrir una ferreteria, em sembla que era la primera que hi havia a la Llagosta. Li va anar bastant bé, tenia força feina. Després, el meu pare va estar molts anys, tenia la seva forma de ser i va trontollar una mica. Però venia molta gent, que hi trobaven moltes coses, no sortien del poble. Aquí ho trobaven. Si no ho teníem, ho demanàvem i els ho portàvem.\nAra és diferent.\nAra és al revés, la gent va a buscar a fora el que té aquí. Encara hi ha gent de la nostra edat o més vells que els agrada venir a la ferreteria, però la joventut ja va a internet o centres comercials. Per a mi, anar a la ferreteria o a la farmàcia o a altres negocis on demanes, t’aconsellen i t’expliquen les coses, és a on vull anar.\nI com us heu adaptat als temps?\nAra estem a una central de compres. Formar part de la cadena ens ajuda molt en el sentit que podem oferir molts productes de molts proveïdors que si vas com a ferreter individual no et servirien. També amb la informàtica, abans els meus pares i l’avi ho havien de fer tot a mà, la facturació, etiquetar,… Era molt de temps que havies de dedicar a la botiga.\nI per a tu, què suposa ser la tercera generació de la Ferreteria Pedrola?\nA mi, personalment m’omple. Potser estaria millor amb un horari fix, els caps de setmana lliures,…, però estic molt a gust. A més, estar aquí també em permet estar al costat dels meus pares. Veure la meva mare per aquí, ella ens veu treballar i li agrada, és feliç, i jo encantat.\nEl moment de la jubilació del teu pare va ser el més crític per al negoci?\nAbans va ser el moment més crític. Ell tenia ja una sèrie d’articles que ja no sortien i s’havia de traspassar. Com que el traspàs no sortia, va ser el moment d’entrar nosaltres. Ja que no es podia treure rendiment, ens ho vam quedar. Entre la parella que tenia abans i el meu germà ho vam provar. Finalment, per incompatibilitats amb la feina, el meu germà no va poder continuar. Jo vaig deixar la meva feina, vam contractar la Mari, i anem fent.\nA què et dediques a banda del negoci?\nM’agrada molt l’esport i la muntanya i anar amb els amics. Però es necessita molt de temps, si vols sortir, i el negoci no et permet això.\nTambé ho combines amb el Jutjat de pau.\nSí. Ja fa setze anys que sóc Jutge de pau. Es pot compaginar. Els divendres faig els casaments i, una tarda a la setmana, passo a signar tots els temes del registre civil. És una tasca força agradable.\nT’agradaria que continués la saga familiar?\nSí. M’agradaria, però no crec que sigui viable per als meus fills, perquè volen fer altres coses. No veig que sigui viable que això continuï molts anys. No veig cap expectativa bona ni per al meu negoci ni per als que estan per aquí al costat. Tal com està la societat, amb l’impuls de comprar per internet o a les grans superfícies, afecta al comerç local. Vas per la Llagosta i queden quatre botigues.\nPenseu celebrar el 60è aniversari d’alguna manera?\nSí. Volem fer ofertes i promocions de cara el client. Muntarem alguna cosa per fer que passin a visitar-nos, encara que sigui només a saludar. La meva mare estarà encantada de parlar amb la gent.\nContinua baixant cada dia la mare?\nSí, sí. Jo crec que la ferreteria és la seva vida.\nJaime Carretero desembre 13, 2018 At 14:50\nMuchas felicidades! Para aguantar tanto tiempo, sólo hay una fórmula, trabajar duro No, durísimo. Es un sacrificio contínuo. Chapó por vosotros!\nRosa Toll desembre 14, 2018 At 08:56\nMoltes felicitats David i família, d’una Llagostenca de les d’abans que recorda molt be la ferreteria


Els 10 millors hotels de Abondance, França | Des de € 66\nBusca hotels a Abondance\nSelecciona les dates i mira els últims preus i ofertes en hotels a Abondance\nAbondance: 27 hotels i altres allotjaments\nHôtel Le Mont Jorat 1 estrelles\nHotel Le Ferraillon 3 estrelles\nLes Touristes 2 estrelles\nLe Fayet d'en haut 2 estrelles\nEls hotels més reservats a Abondance\nSegons les reserves fetes en els últims 12 mesos\nPopular entre els clients que reserven hotels a Abondance\n7,7 Força bé 94 comentaris\n8,0 Molt bé 144 comentaris\nQuè pensen els clients de Abondance?\nBonica zona amb totes les comoditats a prop i a...\nBonica zona amb tots els serveis a prop i als pobles veïns. Molts restaurants al voltant amb molt bona gastronomia. Ideal per fer senderisme a l'estiu, diversos llocs de muntanya per visitar. Un cop a Abondance cal visitar i menjar a la Capella d'Abondance i Châtel. Puja a la pastura per admirar la vista i descobrir els restaurants de pastura\nEl wifi de l'hotel feia uns quants que no funcionava...\nEl wifi de l'hotel feia uns dies que no funcionava després d'una tempesta a la zona. No m'estranya aquest comportament de les operadores telefòniques per solucionar ràpidament el fracàs i l'interès que tenen en aquest petit poble perifèric i llunyà, que es podria pensar que és proveït de corbs. Però Abondance fora dels paisatges verds té una abadia encantadora i el seu mercat és molt representatiu i ric en expositors diversos i variats.\nEl poble de l'abundància no és genial, però el...\nEl poble de l'abundància no és genial, però la capella de l'abundància és molt millor i just al costat de Chatel és molt agradable\nPoble de muntanya molt típic amb els seus xalets, sense...\nPoble de muntanya molt típic amb els seus xalets, sense excessiva construcció en un entorn magnífic.\nvam tenir una estada agradable, el paisatge és...\nvam tenir una estada agradable, el paisatge és magnífic. La millor activitat de pesca, caminar i anar en bicicleta. Els restaurants on vam dinar eren molt bons... Vam menjar casolà i de proximitat el recomano per als amants de la muntanya\nUn poble amb encant en un paratge verd, a la vora del...\nUn poble amb encant en un paratge verd, a la vora de la Dranse. Diverses passejades possibles des del poble o a poca distància. Magnífica abadia amb notables frescos al claustre. També visita la granja i tasta el formatge local\nLlegeix opinions de clients sobre els hotels de Abondance\nLa ubicació és preciosa, sobre el riu amb vistes a la muntanya. Llit còmode, habitació molt neta. Possibilitat de menjar al restaurant a la terrassa o al menjador per dinar i sopar amb productes de qualitat. L'esmorzar també és molt generós. Benvinguda molt amable, i més!\nLaure Mo França\nPreciós hotel ben situat amb una vista magnífica. El personal és encantador, els àpats excel·lents, en aquesta època de restriccions tot no era accessible (restaurant amb piscina), però només vull tornar... una adreça excel·lent\nA partir de € 96,60 per nit\nL'acollida, la mida de l'allotjament, les vistes a la muntanya. Molt bona estada en aquest lloguer. Propietaris disponibles i atents\nBenjamin DURR França\nUbicació còmoda i agradable Ampli personal agradable i acollidor\nApartaments a Abondance\nDescobreix més opcions d'allotjament fantàstiques a Abondance, com ara apartaments.\nAllotjaments d'esquí a Abondance\nHotels familiars a Abondance\nTroba més hotels en una ciutat a prop de Montreux.\nTroba més hotels en una ciutat a prop de Morzine.\nHotels a prop de Linga Ski Lift\nHotels a prop de Llac de Montriond\nBusca i compara hotels a prop de Llac de Montriond, una destinació als voltants de Abondance que agrada molt.\nHotels a prop de Aeroport de Berna-Belp\nHotels a Alta Savoia\nHotels a Châtel\nEstalvia de debò a Abondance


Roger Cerdà demana a la Guàrdia Civil que s’intensifique la vigilància a Bixquert | L'Informador\nSe celebra una Junta de Seguretat a l’Ajuntament de Xàtiva per abordar el dispositiu especial de Falles, Setmana Santa i Pasqua\nDimarts tenia lloc una nova reunió de la Junta de Seguretat a l’Ajuntament de Xàtiva. Els distints cossos de seguretat que operen a la ciutat han estat convocats per a abordar el dispositiu de vigilància i protecció que es desenvoluparà de cara a la celebració de les imminents festes falleres. A més de l’alcalde Roger Cerdà i la regidora de Seguretat Ciutadana, Mariola Sanchis, van estar presents el primer tinent d’alcalde i regidor de Mobilitat, Miquel Lorente; la regidora d’Igualtat, Francesca Chapí; el comissari cap de Policia Local, Antonio Collado; el inspector en cap de la Policia Nacional, José Antonio Martínez i el capità de la Guàrdia Civil, Pedro Plaza, que s’incorporen per primera vegada a la Junta Local de Seguretat, i altres representants de la Delegació del Govern, Policia Local, Policia Nacional, Policia Autonòmica i Guàrdia Civil.\nEntre els assumptes abordats a la reunió destaca la sol·licitud de reforç a la Policia Nacional per a assegurar una major seguretat en els actes multitudinaris que formen part del programa de festejos de les falles a Xàtiva de 2019. D’altra banda, l’alcalde Roger Cerdà demanava a la Guàrdia Civil que s’incrementen les mesures actives de vigilància i protecció de la zona de Bixquert, competència d’aquest cos de seguretat.\nAtesa la proximitat de la Setmana Santa i Pasqua, moment de l’any en què es produeix una gran afluència de veïns a Bixquert, el cap de Policia Local, Antonio Collado, va anunciar que va a entrar en servei el dispositiu de drons de vigilància. La Policia Local compta amb dos agents amb formació i permisos pertinents que els capaciten per al desenvolupament d’aquestes funcions.


htstats.com » Partido 658304665\nPartido 658304665 Versión en español English Version Versió en català Versão em português Versiunea în română Versión galega\nAmistoso (Int.) 658304665\n0 / 1 Goles / Ocasiones 5 / 10\nTiene un resultado normal 0.01Número de goles que marcará el equipo LOCAL según el simulador - 6.09Número de goles que marcará el equipo VISITANTE según el simulador Tiene un poco de mala suerte\nCrax FC L 121 12.612.6: débil (muy bajo) 1010: pobre (bajo) 17.117.1: insuficiente (muy bajo) 13.213.2: débil (muy bajo) 0 5\n1616: débil (muy alto) 1818: insuficiente (bajo) 1717: insuficiente (muy bajo) 1414: débil (bajo) 1212: pobre (muy alto) 1414: débil (bajo)\nisam club V 240 26.226.2: bueno (bajo) 2626: bueno (bajo) 33.433.4: formidable (muy bajo) 21.421.4: aceptable (muy bajo) 0 5\n2626: bueno (bajo) 4040: destacado (muy alto) 3232: excelente (muy alto) 2525: bueno (muy bajo) 2222: aceptable (bajo) 1717: insuficiente (muy bajo)\nDiferencia "local - visitante" (*) -119 -13.6 -16 -16.3 -8.2 -5\n-10 -22 -15 -11 -10 -3\nCrax FC (0)\n-4.3Media de Defensa local vs. Media de Ataque visitante\n(48% vs 52%) -4Defensa Central local vs. Ataque Central visitante\n(45% vs 55%) -8Defensa Izquierda local vs. Ataque Derecho visitante\n(30% vs 70%) -28Ataque Central local vs. Defensa Central visitante\n(23% vs 77%) -12Ataque Izquierdo local vs. Defensa Derecha visitante\n-20.2Media de Ataque local vs. Media de Defensa visitante\nisam club (5)\nMinuto 35 (Ocasión evento especial técnico vs. cabeceador): En Emmanuel Lopez va marxar de Batista Genovard en un pam de terreny de joc. Tot i no acabar en gol per ben poc, els aficionats de Crax van aplaudir-lo demostrant què contents que estaven que el seu ídol mostrés la seva tècnica davant dels rivals.\nMinuto 30 (Tarjeta amarilla (Agresividad)): L'àrbitre va sancionar en Emmanuel Lopez de Crax amb targeta groga per clavar-li els tacs a un rival al panxell.\nMinuto 83 (Tarjeta amarilla (Agresividad)): Les entrades per darrere són sancionades amb targeta groga, i és el que va fer l'àrbitre amb en Camille Claude.\nMinuto 7 (Gol por la derecha): El jugador de isamEnrique Calcina va aconseguir el 0 - 1 per als visitants al minut 7 amb un gran xut des de la banda dreta.\nMinuto 34 (Gol por el centro): Al minut 34, després d'una combinació de passades a la frontal de l'àrea, Enrique Calcina va augmentar l'avantatge de isam a 0 - 2 amb un xut ras arran de pal.\nMinuto 37 (Gol por el centro): Un seguit de passades al primer toc davant de l'àrea rival va donar a en Marco Ramírez de isam l'oportunitat d'incrementar l'avantatge al marcador, i el jugador no va desaprofitar l'ocasió. El marcador mostrava un 0 - 3 al minut 37 de partit.\nMinuto 40 (Gol de falta): Al 40 minuts, El isam va fer el 0-4. En Enrique Calcina va mostrar el perquè li diuen el "Bou de la muntanya", ja que va mostrar la seva potència per marcar el gol.\nMinuto 82 (Gol por la derecha): Quan es va arribar al minut 82, isam va augmentar el seu avantatge a 0 - 5, després que la defensa esquerra es fes un embolic. L'autor de la diana va ser Cătălin-Ştefan Miriţă.\nMinuto 39 (Ocasión por el centro): Enrique Calcina quasi va augmentar l'avantatge de l'equip visitant quan va llançar un fort xut per damunt de Balkan Barkın, però la pilota va topar amb el travesser.\nMinuto 42 (Ocasión evento especial tiro lejano (bp. o anot)): isam va ser a punt de marcar al minut 42, quan el seu jugador Cătălin-Ştefan Miriţă va xutar des de lluny, però la pilota va sortir molts metres per sobre de la porteria. La gent sospirava, preguntant-se si havia estat mala sort o l'engavanyament de l'equipament, que l'impedia fer els moviments amb què sorprenia les graderies tot sovint.\nMinuto 61 (Ocasión por el centro): L'equip visitant va estar a punt d'incrementar el seu marcador per mitjà de Enrique Calcina després de 61 minuts, amb un xut molt ben col·locat, però finalment el porter Yaël Saule va poder desviar-lo a córner.\nMinuto 72 (Ocasión por la izquierda): Marco Ramírez va tenir l'oportunitat d'augmentar la diferència al marcador al minut 72, després d'una escapada per l'esquerra, però el pal va evitar el gol.\nMinuto 81 (Ocasión por la izquierda): Batista Genovard, situat a la banda esquerra, va disposar d'una gran oportunitat als 81 minuts, però el mitja punta va fer la passada un segon tard, quan la defensa ja havia provocat el fora de joc. isam va quedar sense poder incrementar el seu marcador.


CiU, PP, ERC i ICV reclamen que es retiri la querella contra VilaWeb pel cas Vilaró - comunicació21\nCiU, PP, ERC i ICV reclamen que es retiri la querella contra VilaWeb pel cas Vilaró\nRedacció|2011-03-16T20:40:37+01:0016 març 2011|Comunicació21\nEls grups municipals de CiU, PP, ERC i ICV de l’Ajuntament de Barcelona s’han posat d’acord en exigir que el consistori retiri la querella contra VilaWeb pel cas Vilaró. La vista oral del cas és prevista pels dies 29 i 30 de d’aquest mes i el PSC, malgrat haver perdut la votaci9ó en la comissió de Presidència, continuarà el procés tot sol. El resultat de la proposició aprovada, presentada a iniciativa de CiU, ha de ser comunicat al jutjat.\nL’Ajuntament de Barcelona va anunciar una querella del 2008 contra els mitjans de comunicació que havien publicat informacions qüestionant l’origen de les ferides del cap de la guàrdia urbana, Xavier Vilaró, en els incidents ocorreguts la nit de la final de l’Eurocopa de futbol.\nVilaró va assegurar que les lesions que va patir, per les quals va restar disset dies ingressat, alguns dels quals en estat molt greu, van ser causades per una pilota de goma disparada pels mossos d’esquadra. Però l’informe de l’Àrea d’Afers Interns de la policia contradiu aquesta versió i concorda amb les informacions publicades per VilaWeb.\nLa investigació, que aportava proves balístiques, el testimoni de policies i del cirurgià que va operar Vilaró a l’hospital, concloïa que la versió sostinguda per Vilaró podia “no ajustar-se a la realitat”.\nVilaró també es va querellar contra els Mossos d’Esquadra acusant-los de les lesions, però arran d’aquest informe la jutgessa que investigava la causa va arxivar el cas. La magistrada va concloure que no solament no era possible de determinar l’autor de les lesions, sinó “tampoc la mecànica lesiva denunciada pel cap de la guàrdia urbana”.


Arriba una nova onada de calor | Aguaita.cat\nLes temperatures tocaran sostre esta setmana, especialment a l'interior on es podria arribar als 40 graus\nper Aguaita.cat , 22 de juliol de 2019 a les 10:05 |\nNova onada de calor a la vista. Serà esta setmana, especialment a l'interior del país, on les temperatures tornaran a tocar sostre arribant en alguns casos els 40 graus. Els models indiquen que una bombolla d'aire càlid s'acosta a la Península Ibèrica i avui dilluns començaran a pujar les temperatures. La calor intensa s'allargarà previsiblement fins dijous. De fet, el Servei Meteorològic de Catalunya (Meteocat) ha activat avisos per calor intensa per a les comarques de Ponent.\nD'altra banda, Protecció Civil ha demanat als ajuntaments que preveguen llocs frescos o sales amb aire condicionat en cas que siga necessari el seu ús i que tinguen especial vigilància de les persones majors de 75 anys, sense suport familiar o sense recursos; les persones amb discapacitats físiques o psíquiques i limitacions de mobilitat; les persones que hagen de romandre o fer activitat física a l'aire lliure (també les laborals) i les persones amb malalties cròniques.\nMedi ambient, metereologia, meteorologia, estiu 2019, Meteocat, calor, onada de calor


El Seat Ateca busca aparcament... i aparca per tu | El Tecnològic\nEl Seat Ateca busca aparcament… i aparca per tu\nin Smart City Expo, Últimes notícies\nSeat Ateca. Font: SEAT\nLa mobilitat a les ciutats és un dels reptes que s’han formulat al Smart City Expo World Congress. Administracions i organismes reguladors des de trànsit dia s’hauran d‘ enfrontar cada cop amb més freqüència aquest problema creixent.\nPer ajudar en aquesta tasca, Seat ha creat un Seat Ateca amb connectivitat Smart City que facilita la cerca d’aparcament al conductor.\nEl cotxe de la Smart City\nEl Seat Ateca Smart City Car es capaç de recollir i processar la informació de l’entorn a través de sensors. Fins aquí normal, la novetat és que ara pot compartir aquesta informació amb altres usuaris de l’app desenvolupada per Seat Parkfinder. D’aquesta manera s’aconsegueix que tots els usuaris registrats obtinguin informació en temps real de les places que queden lliures al carrer.\nFruit d’un acord amb l’ajuntament de Barcelona, l’aplicació de l’ajuntament iCity també rebrà aquestes dades sobre les places d’aparcament lliures. Aquestes apareixeran ubicades en un mapa a disposició del conductor.\nEl propietari del vehicle pot configurar diferents modes depenent de la ubicació. Que tindran en compte paràmetres com el preu d’estacionament, distàncies i la possibilitat de trobar l’aparcament més ràpidament…\nFabian Simmer, responsable de digitalització de Seat ha explicat a PCatalà: “A les principals ciutats europees, al voltant del 30% dels conductors que circula ho fa buscant aparcament. L’Ateca Smart City Car l’app Parkfinder ens mostren la ruta a seguir per reduir al conductor el temps de cerca d’aparcament. Amb la conseqüència que disminueixen les emissions, el soroll i les congestions a les ciutats”\nEtiquetes: cotxeSCEWCSEATseat atecasmart city


Veterinaris en Sudan - Directori - Llistat - Guia - veterinaris - Sudan - Veterinariansguide\nveterinaris en Sudan\nPàgina d'inici › Per país › Veterinaris en sudan\nVeterinaris en Sudan recomanades:\nAquí trobareu només els veterinaris més experts de Sudan (lloc del món amb 35000000 persones). Moltes clíniques i hospitals veterinaris propers a vostè que ofereixen els millors serveis per cuidar la salut de la seva mascota..\nSi sou un Veterinaris en Sudan i encara no figuren en aquesta guia, feu clic a "Publicar informació" i ompli el nostre formulari presentat en aquesta guia. Et registrarem després de revisar les teves dades..\nVols que molts clients trobin la teva empresa o tu mateix després de cercar Veterinaris en Sudan? A continuació, tingueu cura amb la informació que afegiu al vostre perfil. Si voleu canviar alguna cosa, us enviarem un enllaç perquè pugui editar-lo.\nSi esteu buscant un Veterinaris en Sudan per a la vostra mascota, només volíem dir-vos que heu arribat al moment adequat. A partir d'ara, veureu una llista on només hi trobareu els millors professionals propis..\nVeterinaris en Sudan per categoria\nSi la teva mascota em va emmalaltir, no tractis de medicar-la tu mateix sense saber el problema real. Pot posar-se en perill la seva vida. Busqueu la clínica veterinària més propera i millorada Sudan.\nEt preocupa l'estat actual de la teva mascota? Feu-lo per ser verificat per un metge especialitzat en un dels hospitals veterinaris que us proporcionem Sudan o al seu entorn.\nNecessites trobar un veterinari per portar la teva mascota? A Veterinariansguide teniu una llista de veterinaris Sudan que figuren en ordre, depenent de la proximitat que siguin de vosaltres.\nEl veterinari d'urgències és per a mascotes que necessiten tractament urgent després d'un accident. Per això, si esteu buscant Sudan per un veterinari que pot assistir a la vostra mascota ara mateix, aquí ho trobareu.\nSom una de les millors guies veterinàries del món. Aquests són els detalls de contacte de tots els llocs que ofereixen consultoria veterinària Sudan.\nSi la seva mascota està malalta i necessita el diagnòstic d'un professional amb experiència, aquí trobareu tots els centres veterinaris recomanats de Sudan per portar la seva mascota.\nVeterinaris de 24 hores Sudan que ofereixen atenció de qualitat per a la seva mascota. No utilitzis altres llocs! Aquí us oferim els millors resultats que podeu trobar en aquesta regió.\nSi no voleu exagerar el cervell buscant referències abans de contactar amb un veterinari a casa Sudan, genial! Ja vam trobar els millors professionals d'aquesta regió. Consulteu la nostra llista.\nMostrant 2 Veterinaris en Sudan\nVeterinaris en Sudan per ciutat important\nJartum és una ciutat pertanyent a Sudan amb 1974647 persones. Voleu trobar un veterinari a aquesta ciutat? Proporcionarem tots els detalls amb els millors veterinaris de la zona..\nEstàs a Omdurman? En aquesta bella ciutat de 1200000 persones ubicades a Sudan, trobareu veterinaris que poden assistir al gos de gira, amb totes les seves dades de contacte i ubicació.\nSi sou veterinari i treballa a Port Sudan (Sudan), envieu-nos els vostres detalls per aparèixer en aquesta pàgina quan algú decideixi buscar un veterinari d'aquesta ciutat. Ens encarreguem de la seva inscripció, i si tot passa en conseqüència, agregarem el seu perfil el més aviat possible..\nA continuació trobareu diferents categories de la cerca veterinària a Kassala (Sudan). Feu un cop d'ull al nostre mapa situat a la part inferior per veure els veterinaris més propers a la vostra ubicació actual..\nÉs veterinari i treballa a El Obeid (Sudan)? Si encara no heu registrat en aquest directori, no perdis més temps! Envieu les vostres dades i ens encarreguem de carregar el vostre perfil tan aviat com acabi el procés de revisió.\nSi vostè és veterinari i treballa Kosti, aquesta bella ciutat de Sudan amb 345068 persones, no perdi la possibilitat d'ingressar a la nostra extensa guia de veterinaris de tot el món. Registreu-vos!.\nVeterinaris en Sudan per l'estat\nMés destacats Veterinaris en Sudan


Del 119 al 96 #diesxStJordi – «La Llibreta Vermella»\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 3, 2015\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 4, 2015\nConten que uns savis de l'Orient,una nit,ho abandonaren tot per seguir un estel fugaç. Jo també crec en estels…I tu? ;) #108 #diesxStJordi\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 5, 2015\nA tots els qui us atreviu a somiar… Dolços somnis ;) #107 #diesxStJordi\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 6, 2015\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 7, 2015\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 8, 2015\nQuè he fet?! ;)\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 9, 2015\nLi posaren entre els braços aquella coseta petita,viva i enigmàtica: "Felicitats, aquí té el seu any acabat de néixer" ;) #102 #diesxStJordi\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 11, 2015\nDia D. Hora H. Comença l'aventura d'un any ple de lletres. Feliç dilluns! ;) #101 #diesxStJordi #Imawriter\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 12, 2015\ntorna a ser teu ;)\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 14, 2015\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 15, 2015\nel que he de fer ;)\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 16, 2015\n— Teresa Saborit 🎗 (@TeresaSaborit) January 17, 2015


"Un litre de llet per a 15 dies": els bancs d'aliments, obligats a reduir les cistelles\nLes entitats que reparteixen menjar tenen un 30% més d'usuaris que fa dos anys, mentre la inflació ha reduït en un 12% la quantitat d'aliments de què disposen\nRedacció 29/04/2022 - 17.05 Actualitzat 29/04/2022 - 17.37\nEls preus del menjar estan disparats i els bancs d'aliments de Catalunya tenen més demanda que mai. Davant d'aquesta situació, moltes entitats socials s'han vist obligades a reduir les racions per poder entregar menjar a tothom que ho necessita.\nLes entitats catalanes que reparteixen aliments tenen ara un 30% més d'usuaris que abans de la pandèmia --de prop de 200.000 als més de 250.000 actuals-- i la inflació i el retard dels ajuts europeus han obligat a reduir en un 12% la quantitat de menjar que es distribueix.\nMés famílies necessiten ajuda alimentària\nA la situació complicada que han de fer front les entitats del sector, se suma el fet que cada vegada han de donar servei a més famílies, afectades per l'increment del preu del menjar i de l'energia.\nEl Cristian, usuari de Blanes, explica que cada vegada reben menys menjar, en un moment en què necessita aquest suport:\n"Ara no estic treballant i necessito una mica d'ajuda per menjar i per a la família. La veritat és que d'aliments anem molt justos; obro la nevera i està mig buida."\nLa Isabel, usuària del servei, assegura que abans rebia dotze litres de llet i ara "només un per a quinze dies". I és que les racions que es reparteixen són insuficients i no donen resposta a les necessitats creixents.\nA les cues dels bancs dels aliments s'hi han afegit ara refugiats ucraïnesos, que tot just s'acaben d'establir a Catalunya.\nLes bosses que s'entreguen als usuaris cada vegada contenen menys aliments (CCMA)\nMagatzems i cambres frigorífiques mig buides\nL'altra cara del problema és al magatzem del Banc dels Aliments, on el volum de menjar que es reparteix a les entitats s'ha reduït dràsticament. Les causes principals són l'increment dels preus --comprar arròs, ous, oli de gira-sol o conserves s'ha encarit prop d'un 50%-- i el fet que no arriben els fons europeus esperats per a un canvi en el model de distribuir-los.\nNeveres i lleixes buides davant la reducció d'aliments i l'increment de la demanda (CCMA)\nEl retard d'aquests ajuts, que no arriben des del desembre i es preveu que ho facin al maig, ha obligat el Banc dels Aliments a fer un esforç afegit, tal com ha explicat el seu director, Bosco Fonts:\n"Això ens ha donat un estrès addicional a les nostres previsions perquè el banc dels aliments ha cobert aquest dèficit de més d'un 1,7 milions de quilos."\nJaume Torrado, president de l'ONG Bon Samarità de Blanes, diu que aquest és un dels moments més crítics que recorda en els 20 anys que fa que reparteixen menjar, amb les lleixes i les cambres frigorífiques mig buides. "Fins i tot hem hagut de demanar a l'Ajuntament que no ens derivi més usuaris", ha conclòs.\nEls bancs d'aliments de Catalunya estan sota mínims


Triple Drop Set Out Work - Què és i com fer-ho bé? | CAT.Hair-Action.COM\nTriple Drop Set Out Work - Què és i com fer-ho bé?\nNingú vol caure malalt com a malaltia ens deixa una sensació de baix i ombrívol. Per no parlar, preocupat! Després de tot, el cost dels medicaments i les visites a l'hospital s'han disparat cel. Si no té una assegurança mèdica, una malaltia pot configurar de nou, tant física com financerament.\nLa prevenció és millor que curar:\nPer això la dita 'més val prevenir que curar' és tant el punt crucial de la vida d'avui. És millor prevenir malalties en lloc de visitar a un metge. És el mateix que guardar els diners per a la seva jubilació!\nUn cos sa pot mantenir a les malalties i les malalties a la badia. Vostè pot mantenir-se saludable mitjançant el consum d'aliments sans i seguint un règim d'exercicis per a desenvolupar la força, la resistència i l'aptitud. Diverses formes d'exercicis ajuden a mantenir el cos en forma. Gràcies a les campanyes dels mitjans de comunicació i programes de sensibilització, que estan fent les persones conscients dels beneficis de l'exercici. Les persones també estan prenent de debò, que és evident en el nombre de clubs de salut i benestar al llarg i ample de cada ciutat.\nL'entrenament amb peses és una gran manera d'augmentar la massa muscular, tonificar el cos, i fins i tot eliminar el greix. Reforça les diverses parts del cos. Els constructors del cos estimen especialment l'exercici conjunt de la gota. A diferència dels atletes, que no tenen a veure amb la resistència o la força. Són més en millores cosmètiques. L'exercici conjunt gota està orientat principalment cap a la construcció o l'augment de la mida muscular. Els músculs es van sorprendre per l'addició d'estrès. Aquest conjunt d'exercici ajuda als músculs per créixer en un temps molt curt.\nEl 1947, Henry Atkins, director de la revista Cultura de cos, va crear aquesta forma especial d'aixecament de peses i el va anomenar el sistema multi-pes en lliures. Se suposava inicialment per a ser utilitzat en barres. Amb els anys, s'ha sabut per molts noms com pelar mètode, descendint conjunts, conjunts de tira, que executa el prestatge i així successivament. Conjunt gota és ara una part molt important de la formació del cos avançat. Molt pocs atletes, esportistes realment fan els sistemes de la gota com aquestes no donen potència o velocitat. Hi ha una sèrie de variacions a aquests exercicis.\nLa idea darrere de gota Conjunt:\nEls exercicis d'establir la gota es poden fer a les campanes de barres, peses o màquines. La lògica darrere d'això és que comenci l'exercici amb un pes fins arribar a la insuficiència i després disminuir el pes i continuar fins arribar a la insuficiència de nou. Continuar això una vegada més i se li coneix com el conjunt gota triple. És millor fer l'exercici en les màquines o peses, ja que no ha de perdre temps canviant els pesos.\nEl Conjunt gota a Treballar:\nEs comença per fer peses molt pesades, a continuació, passar a pesos mitjans i lleugers.\nSi vostè està fent lat tira cap avall amb 100 lliures de pila, a assolir el fracàs després de fer 12 repeticions. S'arriba a un fallada positiva quan les 11 repeticions són difícils, però encara aconseguir-ho. Les 12 repeticions són molt dures. Es tracta d'un únic conjunt de la gota.\nA continuació, peli el pes cap avall. Començar a fer el lat tira cap avall amb una pila de 80 lliures. Continueu fins que arribi de nou un fallada positiva. Aquest és un conjunt gota doble.\nFranja de la pila de pes fins a 60 lliures i continuar amb les repeticions. Això es coneix com un conjunt gota triple.\nÉs molt fàcil durant l'exercici amb aquest mètode. És recomanable fer només un conjunt gota triple.\nEs pot canviar el tempo de l'exercici per intensificar.\nCaiguda conjunt de dieta:\nLa ingesta de proteïnes ha de ser alta mentre fa els exercicis de grups gota.\nEls carbohidrats han de ser controlats i només greixos saludables han de ser consumits.\nEl conjunt de triple gota no ha de ser un règim d'exercici a llarg termini. Consulteu a un expert en salut i la forma física que li dirà per quant de temps que ha de fer la triple gota a poder collir els seus beneficis.\nHas provat el joc de caiguda triple? Era massa dur? Que és el nostre exercici favorit per augmentar la massa muscular? Comparteix amb nosaltres a la secció de comentaris.\nTop 15 exercicis de bíceps per a dones i els seus beneficis\nCom aturar les nàusees amb reflexologia?\nTop 10 fat burning Exercicis de cama\nEls 20 millors beneficis de Walking\nSeated Row exercise - Com fer i quins són els seus beneficis?\nExercicis aeròbics: què són aquests i com són útils?\n10 exercicis efectius per reduir el greix lateral\nTop 20 exercicis de reforç de genoll\n7 maneres efectives d'augmentar la resistència per al futbol\n10 exercicis efectius per tonificar els braços sense pesos


Histèries.com: Autobus Llucmajor-Son Gotleu\nVos demanareu, estimats lectors, a que ve aquest original i estrambòtic títol per aquest escrit. Doncs bé, aquesta es una de les frases que s’han introduït al google i que, entre altres resultats, han donat aquest bloc.\nJa vos podeu imaginar la relació entre aquesta plana i aquella expressió de cerca... No em negareu que és divertit, normal que aquest visitant duràs menys d'un dos segons.\nPerò aquesta no ha estat l’única ja que paraules com “frit de marisc”,”bonapizza cerdanyola”, “2batx07” o “fotolog miquela felanitx” han estat inserides al motor de cerca donant aquestes Histèries. Vos podeu imaginar la relativitat i casualitat que ofereix l’internet aquest perquè, encara que s’han adreçat a mal lloc per aconseguir una recepta fiable de frit de marisc o una ruta d’autobusos per, suposem, anar al mercat de Son Gotleu (ejem ejem); han entrat, si han trobat l’enllaç, a un bon lloc per trobar el bloc d’en murder o el fotolog de na miquela (suposant que només hi haguès una miquela amb fotolog a la Vila nostra).\nAquestes interessants dades les he recollides del Google Analytics, una aplicació que, de moment i no se per quant de temps, és gratuïta. Està comprovat que és molt interessant l’estadística quan no l’has de “fabricar” tu mateix amb l’SPSS i quan no t’he n’has d’examinar en breu.\nM’ha agradat comprovar que s’història d’en Coll no ha estat una invenció de la xarxa sinó que fou un personatge real que, qualque dia, hauré d’investigar. Els comentaris, crec jo, han estat un poc exagerats en el sentit aquest del desequilibri home-dona al pis del carrer Toledo (tampoc és per tant), en tot cas, ha estat pitjor comprovar l’homofòbia absurda aquesta dels teletubbies, se veu qui escolta en Federico...\nAvui, dic per tranquil·litzar (o no), he quedat tot sol per fer feina. Feina que, com suposaran acertadament els que em coneixen, no n'he fet. I no ha estat per falta d’interès perquè després d’anar a comprar a una botiga estil Ramaders Agrupats productes carnics precuinats, embotits i hamburgueses, apart de fruita i dues T10 (M’he deixat més de una trentena d’euros) m’he disposat a començar a llegir un dossier d’història que entrarà a examen i què és per dimarts. L’he cercat tot el dematí entre el caramull desordenat de dossiers i més dossiers en DinA3, no l’he trobat i m’he n’he fet sa puta. He mirat el programa de Polònia d’aquesta setmana per internet i he telefonat a sa base central familiar (“Sa Mola, Sa Mola, tenemos una duda”) per explicar la meva compra i per demanar certs consells de caire culinari però davant la resposta d’una soldat ras, amb similar gradació de la meva, i davant l’absència de “mando en plaza” he hagut de telefonar al mòbil cercant sa cúpula familiar que era a Son Banús, ja que avui eren ses matances d’allà, de ca sa tita. Quasi m’he afluixat de fer ses hamburgueses pensant amb arròs de matances, frit de sang, rubiols de sa tita o demés delicatessen marca de la casa, però les he fetes, amb una pella que fa tres dies que empleam sense escurar (així te més gustet). He de dir, modestament, que no se si han estat un poc crues, però han estat molt bones amb pa Bimbo torrat amb oli i tomàtiga.\nTornant a la blogosfera, he de dir que vaig visitar es bloc d’es cosí Miquel Lluis i me va agradar lo de que, segons la Wikipedia, Felanitx en la llengua de Cervantes, del rei i també de Chavez, vol dir “lugar donde se produce mucho hinojo”. També em va semblar molt interessant allò de que sortís per sa ràdio, no obstant, no vaig poder escoltar, no se perquè, el programa d’aquell dia.\nTambé, no se per quin motiu, m’ha pegat per visitar el bloc d’aquella senyora gallega de 95 anys que s’ha fet mundialment famosa, d’allò si que se’n podria dir una “padrina mediàtica”, ella no ha de demanar als seus visitants que li fassin un comentari i és que se compten a més de dos-cents per escrit, les seves xifres de visitants fan, diguem que, por i s’ha convertit en la veu de les persones grans en el marc d’una societat que no els respecta tant com ho hauria de fer.\nEn el seu cas, diaris, ràdios i televisions d’Espanya, Europa i Amèrica l’emprenyen constantment per aconseguir una entrevista i ha aconseguit importants premis en l'àmbit dels blocs. Això si que pareix un anunci de Timofónica, com digué en Joan Gran.\nAh! Quasi m’oblidava de comentar-vos ses visites d’es blog, vos podria mostrar tot l'informe però per por d'avorrir-vos (més encara) només vos comentaré que de dia 3 a dia 23 del present mes han visitat aquest bloc 489 visites tenguent com a dia punta divendres 18 i el següent dimarts amb 41 visites. Amb tot, s'ha de tenir en compte que jo la tinc de pàgina d'inici.\nPareix mentida que jo, amb lo saturada que tenc la setmana que ve, estigui aqui perdent es temps i sa llavor... I més quan m’han confirmat que el text que jo m’hauria de llegir si el tengués i que m’hauré de comprar i llegir dilluns, té més de cent pàgines. Coratge!\nP.D.: Aquest bus quasi es com els de Sarbus...\nno ho diguis que perds el temps!!\nsi ens deverteixes a tots!!!\nencara que l´avia de 95 anys tengui més visites que tu....crec que no et pots queixar.\nsegur que amb el temps la superes, jajajajja després et queixarás de no tenir temps de llegir els comentaris....\ni, pensava jo, quina pena haver de sopar d´hamburgueses...sabent que a mallorca es fan sopars de matances....per cert...jo hi vaig a sopar, pero de pa amb oli...\nun dia d´aquests me miraré això de ses histéries del google.....crec que n´hi deu haver d´interessants.\nel problema sol esser que em falta temps!!!\nPD: me pareix que avui seré la primera a fer el comentari, jijiji\n24 de novembre de 2007 a les 21:26\nPer començar, m'agradaria fer un petit apunt, que és que, encara que tengui sang felanitxera, som de sa cala (cala figuera). Què més te volia comentar? Sí, que tens raó amb lo de s'estadística, ses pràctiques aquestes de mates o lo q sigui amb programes d'ordenador que t'ho montes tot tu, són una caca, en canvi, mirar estudis estadístics, que no has fet tu, és molt més guay.\nM'ha agradat molt es teu relat sobre sa telefonada a ca teva i a nes mòbil de ta mare, quan estàs inspirat, ets l'hosti amb aquests temes.\nAra, que mira que no escurar sa pella... saps q ho som de vagos... (una servidora s'hi inclou).\nIdò res, aunque amb retràs a causa de falta de temps i cansanci acumulat, he arribat a llegir sa teva histèria i encara m'he inspirat per fer-te un comentari llarguet i tot.\n26 de novembre de 2007 a les 2:28\nMira, anava a escriure directament el comentari amb una idea fixa i es veu que no soc l'únic que ho pensava... De perdre el temps res, eh? que això ja comença a ser com una espècie de ajuda social per nosaltres. I no te preocupis per sa competència de sa padrina de 95 anyets, que tot arribarà. Suposo que no ho has vist mai -qüestió d'edat- però a la sèrie fama ja ho deien : "la fama cuesta...".\nPer cert, quin mèrit el d'aquesta dona, també. No per l'edat, ja que lògicament nosaltres -si podem- també ho farem als 95, sino per l'edat en que s'hi ha aficionat.\nI també està bé que ens peguis unes estiradetes d'orelles als comentaristes quan ens adormim, ja que així feim es cap viu i participam un poc més.\nI és curiós, mira que hi vaig estar anys, per sion Gol·leo, i no me sona gens un mercat per allà...\n27 de novembre de 2007 a les 0:37\nAi, que no hi pensava! Molt bones les estadístiques, no estaria malament una estadística visible en el blog, no sé si serà possible...\nI també m'he xepat amb el relat de la recerca d'ajuda culinària.\nAu, el que ja he dit, necessitam els teus articles ! (fora que descuidis els estudis, naturalment).\n27 de novembre de 2007 a les 0:45


La Universitat d'Alacant utilitzarà el wifi per controlar en temps real les aglomeracions al campus. Actualitat Universitària\nLa Universitat d'Alacant utilitzarà..ps real les aglomeracions al campus\nEl sistema, que encara es troba en fase de proves, permetrà conéixer el nombre de persones en un mateix espai i actuarà per impedir que n’hi accedisquen més o fins i tot desallotjar-lo si fora necessari\nAlacant. Dimarts, 19 de maig de 2020\nEl Servei de Prevenció de la Universitat d’Alacant, què depén del vicerectorat de Campus i Tecnologia, preveu implementar un nou sistema de control per a tot el personal que accedisca a les instal·lacions universitàries a través del wifi que opera en tot el campus. Aquesta nova eina complementarà el registre que s’ha de fer en l’actualitat per a poder accedir de forma presencial a la universitat, amb el qual es pot saber en tot moment el nombre de persones que hi ha als diferents edificis i establir-ne la traçabilitat.\nEl wifi permet saber en tot moment el nombre d’aparells connectats a la xarxa sense fils de la Universitat d’Alacant i també la seva ubicació. D’aquesta manera, l’eina que s’ha dissenyat és capaç de detectar si es produeixen aglomeracions de més gent de la permesa en un mateix espai i permet actuar ràpidament per tal de solucionar la contingència.\nFerran Verdú, vicerector de Campus i Tecnologia, ssegura que “el sistema no ens permet saber qui és l’usuari concret, però si el nombre de persones que hi ha en un lloc, de manera que podem decidir en temps real impedir l’accés de més personal a aquest espai o fins i tot desallotjar-lo si es considerés necessari”. Verdú també assenyala que “el sistema el que detecta són els dispositius connectats, de manera que si una persona està connectada amb un ordinador, un mòbil i una tauleta nosaltres veiem tres connexions. Malgrat tot, l’eina serà un complement molt útil a totes les mesures que ja s’han implementat i que ens permeten controlar l’accés a les instal·lacions a través de formularis que tothom ha d’emplenar abans d’anar a la universitat”.\nA hores d’ara, la nova eina del Servei de Prevenció es troba en fase de proves i es preveu que en els pròxims dies entre en funcionament.\nProtocol d’accés a la UA\nAltres mesures posades en marxa han sigut la restricció a un únic accés al campus per a vehicles i un altre per als vianants, en la zona del TRAM. Així mateix, s'ha reduït l'horari de treball i s'hi han escalonat els horaris d'incorporació per a evitar aglomeracions. A més, s'ha limitat l'accés “únicament a persones amb autorització i sempre vinculades a les tasques previstes pel pla de desescalada dictat pel Govern d'Espanya”, és a dir, les tasques relatives al condicionament de les instal·lacions, així com a gestions administratives i d'investigació i a l'obertura de laboratoris universitaris. De fet, la major part de l'activitat durant la jornada continua centrada en els Serveis Tècnics d'Investigació i els edificis I i II de la Facultat de Ciències.\nDes de Prevenció s'insisteix en la importància de la responsabilitat individual i insten a l'ús d'equips de protecció individual dins de les instal·lacions universitàries. Per a això, s'han centralitzat en les diferents consergeries els punts de repartiment tant de màscares com de guants, que seran de reposició diària, així com de subministrament de solucions hidroalcohòliques per a ser usades en estades compartides i laboratoris. Tots els criteris relatius a la prevenció durant aquest període d'excepcionalitat s'han arreplegat en una instrucció específica, la IPRL-26. El mateix Servei, que és qui ha dissenyat el protocol d'actuació quotidiana, ha posat en marxa, a més, un protocol intern per a homogeneïtzar l'actuació de les consergeries.\nEn previsió de les noves fases de la desescalada, des de la setmana passada s'ha iniciat la col·locació de mampares protectores en consergeries i altres llocs d'atenció a usuaris. Ferran Verdú ha confirmat que el campus íntegrament ha sigut desinfectat, tant en estades interiors com exteriors i que es manté un estricte control de la neteja i la desinfecció diària de les instal·lacions.


Medi Ambient ha agafat 3.500 serps a les Pitiüses des del 2016\nAquesta espècie animal és la que està fent més mal a la biodiversitat de les illes d’Eivissa i Formentera\n4 min. Palma 01/12/2018 21:28\n651x366 ERRADICACIÓ DE L’ESPÈCIE El projecte de control d’ofidis té com a finalitat l’erradicació de serps a les Pitiüses. / MEDI AMBIENT ERRADICACIÓ DE L’ESPÈCIE El projecte de control d’ofidis té com a finalitat l’erradicació de serps a les Pitiüses. / MEDI AMBIENT\nD’ençà de la posada en marxa del programa per erradicar els ofidis a les Pitiüses el 2016, la Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca ha capturat un total de 3.520 serps, a les quals s’han de sumar les de particulars i dels consells. La xifra, per tant, podria ser major, ja que des del Consell d’Eivissa, on s’han repartit més de 300 trampes, s’ha indicat que, tot i el compromís de les persones que tenen una d’aquestes trampes d’informar sobre les captures, en realitat les dades pràcticament no arriben. La distribució d’aquestes trampes per a la captura de serps, mitjançant gàbies dissenyades per eliminar aquesta espècie animal invasora, és la mesura que des de fa tres anys s’aplica per posar fi a un dels problemes que fa més mal a la biodiversitat de les illes d’Eivissa i Formentera.\nSegons els experts, el problema real és que l’aliment preferit d’aquest ofidi són les sargantanes. “No volem que es reprodueixi el que passà a Mallorca fa molts i molts anys. De serps, n’hi ha a totes les Balears, però només fan mal a la biodiversitat de les Pitiüses”, explica el portaveu de l’àrea de Conservació i Biodiversitat del GOB, Toni Muñoz. En aquest sentit, el portaveu explica que, malgrat no ser perilloses per a les persones, les serps invasores suposen un dels majors problemes ecològics presents a les Pitiüses. Assegura que “aquests ofidis s’alimenten de manera majoritària de sargantanes, que són una espècie endèmica; és a dir, que són una espècie única en tot el món, només existent a les Pitiüses, i que està en perill d’extinció”.\nEls darrers 15 anys s’ha produït l’entrada accidental d’aquest ofidi des de la Península a les Illes. A Mallorca, apunten els experts, ja hi havia constància de dues espècies de serps i se n’han detectades tres més. “On no n’hi havia cap era a les Pitiüses, i en la darrera dècada s’hi han detectat la serp de ferradura ( Hemorrhois hippocrepis ), tant a Eivissa com a Formentera, i la serp blanca ( Rhinechis scalaris ) a Formentera”, informa el cap de Serveis de Protecció d’Espècies del Govern, Jorge Moreno.\nDes del Govern exposen que l’arribada d’aquest animal a la Comunitat Autònoma està relacionada de manera directa amb la introducció d’oliveres des del sud de la Península en tràilers, per usar-les en jardineria ornamental. Per aquest motiu, Moreno manifesta que “l’estratègia per erradicar aquest animal té com a punt de partida l’establiment de mesures de caràcter preventiu i de control de les vies d’entrada i el disseny d’un programa de detecció primerenca i intervenció ràpida”. No obstant això, i respecte de les mesures de les quals parla la Conselleria de Medi Ambient, el GOB reclama l’existència d’una major estratègia de bioseguretat per protegir la biodiversitat de les Illes, i en concret de les Pitiüses. El seu portaveu destaca que “és necessari elaborar més mesures de control en els canals d’introducció accidental d’ofidis a través de més inspeccions en ports i aeroports, a banda de quarantenes i protocols d’importació i exportació”. A diferència d’altres territoris, on les espècies invasores poden arribar fàcilment per terra i estendre’s de manera natural o mitjançant el transport terrestre de mercaderies absolutament incontrolable, el fet que les Balears siguin un arxipèlag hauria de facilitar el control de l’arribada d’espècies “indesitjables”. Muñoz apunta que alguna cosa deu fallar quan en la darrera dècada han progressat a les Illes les invasions de diverses espècies sense que s’hagin pogut controlar adequadament. “La pregunta que ens hem de fer és per què, tot i tenir unes portes d’entrada reduïdes, som incapaços de controlar l’arribada i l’extensió d’espècies problemàtiques. Aquesta és la qüestió en la qual s’ha de treballar”, assegura. Així, el portaveu del GOB manifesta que la millor manera de lluitar contra les espècies invasores és no deixar que arribin al medi natural. “Les estratègies aplicades fins ara són bàsicament reactives, d’intervenció quan la plaga s’ha estès. Cal disposar d’eines legals per aturar els invasors a la porta d’entrada”, conclou.


Castellers de Tortosa – Pàgina 5 – CASTELLERS de TORTOSA\nEtiqueta: Castellers de Tortosa\nLa temporada s’ha acabat, avui hem fet l’últim pilar d’aquest any. Sí encara estàvem per aquí marejant, amb el fred que fa! Però què voleu, som novells i encara no sabem molt bé com funciona això. Però l’ocasió s’ho valia.\nA Ferreries s’ha muntat una fira solidària, i, els castellers de Tortosa, volíem ser-hi presents. A més de tenir una paradeta on recaptem diners per a la Marató de TV3 venent vermut, hem volgut participar activament, com tantes altres entitats, alçant un pilar.\nL’ambient de solidaritat i participació que hi havia aquest matí a la fira s’ha fet ben palès quan molta gent del públic s’ha apropat a fer pinya en nosaltres. Això ens encanta, que la gent es pugui sentir part d’aquest projecte nostre i demostrar quan les persones treballem juntes podem aconseguir coses molt boniques. I d’això es tractava avui, de col•laborar i ajudar amb un gest o una moneda, de ser solidaris.\nTanquem la temporada molt contents del que hem aconseguit aquest primer any i amb ganes de seguir donant gerra, ben aviat tornareu a sentir notícies nostres!\nBones festes, salut i castells!\nII Trobada de colles del sud\nPer a nosaltres era la primera, i la vam rebre amb moltes ganes. Sabíem que seria una diada bonica, fins a nou colles hi estàvem convidades, i era la primera vegada que les tres colles de l’Ebre compartíem plaça. Sabíem que havíem de fer un bon paper, érem la colla més novella però anàvem a demostrar que estem a l’altura. La setmana passada vam completar els tres castells a Vila-seca, i això ens donava confiança, a Montblanc ho tornaríem a fer!\nJa us podeu imaginar que organitzar una diada d’aquestes magnituds pot ser molt complicat, la dinàmica es va basar en tres blocs de tres colles que actuaven simultàniament. Nosaltres estàvem al tercer grup amb Briballs de Cornudella i Xiqüelos i Xiqüeles del Delta. No detallaré quins castells va fer cada colla, resumint diré que va ser un no parar. Gralles i tabals en un cànon que no s’aturava, una aleta verda, una blava, una altra marró, i entre unes i altres de tant en tant se’n veia una que encara anava de blanc. Érem els Castellers de Tortosa, modestos però orgullosos dels nostres recent estrenats castells, que tornàvem a la càrrega.\nPortàvem la mateixa diada de fa una setmana, així que vam obrir amb el 3d6 com ja és tradició, el castell que ens dóna seguretat per encarar una bona diada. I que parat estava! Va pujar ràpid i ferm, i el vam descarregar sense problemes, sembla que li comencem a agafar el puntet. Mireu-lo, mireu-lo…\nDesprés de fer pinya amb les colles que actuaven a continuació, el cap de pinyes va començar a cridar la gent. Baixos, agulles, contraforts, crosses i totes les mans estaven al lloc. El cap de colla va entrar per quadrar el castell, era el tres amb agulla. A veure, quina diferència hi ha del 3d6 al 3d6a? Per què és més difícil? Per començar hi ha un pilar al mig, cosa que fa que l’estructura de fora hagi d’anar més oberta per poder encabir un baix més dins al nucli. Com??? Allí dins que no entra ni la llum del sol? Que no hi cap ni un mocador de més, ni una arracada? Doncs sí, allí hi hem de posar un altre baix, sort que va sense crosses ni contrafort… A tot això, se li ha d’afegir una altra complicació, i és que les agulles, que normalment aguanten els segons de l’estructura de fora quan hi ha un pilar al mig, canvien la seva funció i es converteixen en les mans que hauran d’aguantar aquest pilar, per tant, els laterals del tres han de treballar el doble i fer de laterals i d’agulles. Ja esteu marejats? Imagineu ells…. Ah! Se m’oblidava la part més divertida, quan el tres baixa i es queda el pilar sol, els segons han de baixar fent la croqueta. Vaja, que tot plegat és un xou.\nAra que ja sabeu més o menys com funciona comencem amb la descripció del que va ser el castell més èpic que hem hagut de defensar els de Tortosa. Som-hi, segons col·locats, terços i canalla damunt la pinya i les gralles preparades. Anem amunt a la primera, a mesura que puja gent allò es va obrint perillosament, però, de moment, aguanta. Es sent la primera aleta mentre els segons amb prou feines s’arriben de braç per agafar-se, una terça que comença a treure el cul encara fa que tot sembli més estrambòtic, el castell remena de valent. L’enxaneta s’afanya en baixar, l’acotxadora encara no ha acabat. El pilar ha tingut feina per pujar en mig d’aquell tres que ha perdut la forma ja fa estona, però arriba a temps per a l’entrada de l’acotxadora. Les dosos comencen a sortir, ben finetes perquè el tres està a punt de trencar-se; però el defensem, perquè el volem descarregar, perquè sabem que podem i perquè la colla s‘ho mereix. Al final, el tres ha aguantat la baixada i arriba el moment de la croqueta, “vents al pilar!”. Ja el tenim carregat, no afluixem ni un mil·límetre, la menuda ja baixa, va que el descarreguem, vinga que ja el tenim… I descarregat!! Segon 3d6a descarregat dels Castellers de Tortosa! Molt ben defensat colla!\nL’últim castell que portàvem era el 4d6, on s’estrenava una segona. Tots molt concentrats per acabar d’arrodonir la diada i la temporada. Si el descarregàvem hauríem aconseguit tots els objectius que ens havíem proposat, un total de nou castells descarregats a la nostra primera temporada. El quatre pujava molt parat, el pom de dalt ja estava col·locat i l’enxaneta es disposava a encavalcar-se quan a l’acotxadora li van relliscar els peus i es va quedar asseguda sobre els braços dels dosos que van aguantar amb aplom. El castell es va carregar i els més menuts van començar a baixar. La sortida de dosos va ser complicada perquè una rengla marxava cap enfora, però nosaltres no ens rendim tan fàcilment! Castell descarregat!\nUna diada rodona, una temporada de somni. Vam començar a assajar com a colla el març d’aquest any i el nostre primer castell va arribar a festes de la Cinta. Des de llavors, hem aconseguit descarregar nou castells, de nou que ens hem proposat. A més, dels molts pilars que hem fet. I gran part d’aquest èxit li devem al cap de colla, que ens ha portat fins aquí. Per això, com a agraïment, al final de la diada a Montblanc li vam preparar un pilar sorpresa on va pujar al costat dels nostres padrins Los Xics Caleros.\n3a diada castellera de l’Ametlla de Mar\nLa primera diada a la que vam anar va ser era la 3ª diada castellera de les terres de l’Ebre a l’Ametlla de Mar. Els padrins, Los Xics Caleros, actuaven amb Xiquets del Serrallo i Xiquets de Vila-seca i després de la nostra estrena per la Cinta també ens van convidar a nosaltres.\nOptimistes i amb ganes de més ens vam plantejar aquella diada com una oportunitat per revalidar el 3d6 d’un mes enrere i estrenar un nou castell: el 4d6. S’ha de dir que la resta de colles ens van ajudar molt a les pinyes, quin goig que feien tant grans i heterogènies! Aquell dia no ens vam haver de preocupar per aquest tema.\nSerrallo i Vila-seca portaven castells de 7 i els Caleros gamma alta de 6, però els Castellers de Tortosa no ens vam deixar intimidar. Nosaltres a la feina! El primer castell que portàvem era el 3d6, l’encaràvem amb seguretat però amb tots els sentits posats, sabíem que havia de sortir bé per donar confiança de cara el repte que se’ns plantejava a segona ronda: el 4d6.\nEl tres era pràcticament el mateix que el primer, només canviava l’acotxadora, la més petita de la colla que s’estrenava en aquella posició, i un baix que aquell dia no havia pogut venir. Aquella gran pinya ens va donar valor per pujar i fermesa per aguantar. Tornàvem a viure les emocions de la Cinta, la carn de gallina i els músculs tensos. Tot va sortir bé i vam descarregar el nostre segon castell!\nEn aquesta ronda els amfitrions van descarregar un 4d6a i tant Serrallo com Vila-Seca van apostar pel 3d7. La nostra canalla mai havia vist en directe un castell de set pisos i es van quedar molt impressionats, potser li va passar el mateix a algun dels grans. Si ells feien allò tant difícil, nosaltres podíem fer el 4d6.\nEstàvem nerviosos, teníem moltes ganes de fer-lo però no sabíem si sortiria bé. Quan vam estrenar el 3d6 l’havíem estat assajant durant mesos, aquest en canvi el vam preparar com aquell qui diu en 4 setmanes. Abans del primer castell no havíem fet proves serioses del 4 i ara el portàvem a plaça. Estaríem preparats?\nEns va arribar el torn i la pinya va començar a agafar forma quadrada. Quan va estar muntada s’hi fan enfilar els segons i amb els peus sobre els baixos les seves cames van desaparèixer endins la pinya. El cap de colla a terra i el cap de troncs al segon pis es van mirar, “com esteu?” “Bé, bé!” L’altre segon que no les tenia totes, “vols dir que està ben quadrat això?” “Sí home, pit i collons!”, “terços amunt!” i les gralles van començar a sonar.\nEl castell no està perfecte, tremola una mica, una regla que està torta, la canalla que es fa esperar, una crossa que pateix, alguna mà on no toca, que estreny massa o massa poc. Aquestes coses que tenen els castells, però la virtut no està només en fer construccions impecables, sinó també en saber treballar-les quan toca.\nI així vam descarregar el nostre primer 4d6.\nLa resta de la diada va ser una cosa una mica estranya, entre les gralles es sentia algun trombó, una melodia entremesclada que marejava a la pinya i desconcertava la canalla. I en algun moment totes les músiques van deixar de sonar precipitadament i la diada va concloure sense acabar.\nQuina llàstima! Nosaltres que portàvem preparada la torre o el 3d7… i ens vam quedar amb les ganes!


Projecte MOMENT: l'anàlisi de les metàfores conceptuals aplicada a l'àmbit de la salut mental\nL'objectiu del projecte MOMENT és detectar i sistematitzar concepcions o assumpcions dominants sobre el trastorn mental, i també identificar i promoure el canvi de possibles discursos que neguin la capacitat agentiva de les persones afectades.\nAmb el títol de «Metáforas del trastorno mental grave. Análisis del discurso de personas afectadas y profesionales de la salud mental», el projecte MOMENT, liderat per la UOC, ha rebut finançament del Ministeri d’Economia, Indústria i Competitivitat per a centrar-se en l’anàlisi de les metàfores conceptuals pròpies de l’àmbit de la salut mental.\nLes metàfores conceptuals omplen el nostre llenguatge quotidià, generalment de manera inconscient i inadvertida. Ara bé, lluny de ser neutrals, les metàfores revelen el nostre pensament i la nostra manera de conceptualitzar la realitat. Quin tipus de metàfores conceptuals usen els afectats per un trastorn mental i els professionals que els tracten quan parlen del trastorn i de les vivències de la persona afectada?; aquests dos col•lectius fan servir el mateix tipus de metàfores?; les metàfores utilitzades contribueixen a configurar diferents discursos d’interpretació del trastorn mental?\n«Has de guanyar la batalla a la depressió» o «hem avançat molt des de la darrera vegada que ens vam veure» són dues expressions que mostren metàfores diferents per a explicar una mateixa realitat. En la primera, la metàfora de la depressió com a lluita posa en relleu una dimensió de confrontació i destaca la responsabilitat individual. En canvi, en la segona expressió, la metàfora de la depressió com a viatge posa l’èmfasi en el procés, oculta la idea de confrontació i no focalitza la idea de responsabilitat personal. Observem, doncs, que les metàfores destaquen determinats aspectes o idees i n’oculten d’altres. Així, l’anàlisi de la producció metafòrica dels individus ens proporciona una porta d’accés a les seves conceptualitzacions i assumpcions.\nEl projecte MOMENT, que tindrà una durada de tres anys (2018-2020), se centra en l’anàlisi de les metàfores conceptuals pròpies de l’àmbit de la salut mental. Més específicament, el projecte vol contribuir a millorar la comprensió del trastorn mental greu a partir de l’anàlisi del discurs dels dos grans col•lectius implicats, que són les persones afectades i els professionals de la salut mental, analitzant testimonis en primera persona publicats a internet (blogs, fòrums, etc.) mitjançant la teoria de la metàfora conceptual de la lingüística cognitiva.\nEl mètode d’anàlisi de patrons de pensament mitjançant la detecció de metàfora conceptual s’ha aplicat amb èxit en múltiples camps discursius, entre els quals hi ha la conceptualització de diverses malalties. Tanmateix, no s’ha aplicat exhaustivament a l’àmbit discursiu dels trastorns mentals. L’objectiu del projecte MOMENT és detectar i sistematitzar concepcions o assumpcions dominants sobre el trastorn mental, i també identificar i promoure el canvi de possibles discursos que neguin la capacitat agentiva de les persones afectades.\nEl projecte té un caràcter clarament interdisciplinari, format amb un equip de la UOC i la Universitat Rovira i Virgili (URV) i integrat per lingüistes i experts en salut mental dels àmbits de la psicologia, l’educació social i l’antropologia mèdica. Per part de la UOC hi participen els investigadors següents: Marta Coll-Florit, investigadora principal dels Estudis d’Arts i Humanitats; Salvador Climent, professor dels Estudis d’Arts i Humanitats; Eulàlia Hernández, professora dels Estudis de Psicologia i Ciències de l’Educació; Antoni Oliver, professor dels Estudis d’Arts i Humanitats, i Asun Pié, professora dels Estudis de Psicologia i Ciències de l’Educació. Per part de la URV hi participa Martín Correa-Urquiza, professor del Departament d’Antropologia, Filosofia i Treball Social.\nEl projecte representa un espai de col•laboració multidisciplinari que vol mobilitzar el coneixement complementari de diversos camps científics per a afrontar un dels grans reptes de la nostra societat: millorar la comprensió dels trastorns mentals greus. El projecte treballarà juntament amb l’eHealth Center de la UOC per tal d’impulsar accions que permetin assolir l’impacte requerit.\nEn definitiva, aquest nou projecte representa una transferència de coneixement lingüístic als àmbits de la salut mental, l’assistència i les polítiques sociosanitàries. MOMENT vol contribuir a la reflexió sobre com s’hauria de parlar sobre el trastorn mental. Així, elaborarà una guia de recomanacions de l’ús de la metàfora que ajudi a promoure l’ús de metàfores favorables a l’apoderament de l’afectat.


El programa Aracoop brinda suport a les cooperatives i entitats d’economia social de Girona que vulguin créixer i internacionalitzar-se | MONMAR COMUNICACIÓ\nEstas aquí: Inici » economia » El programa Aracoop brinda suport a les cooperatives i entitats d’economia social de Girona que vulguin créixer i internacionalitzar-se\nEl programa Aracoop brinda suport a les cooperatives i entitats d’economia social de Girona que vulguin créixer i internacionalitzar-se\nPer monmarcom · gener 26, 2017 · No hi ha comentaris\neconomia · Tagged: Aracoop, cooperatives, girona, suport\nEl nombre de cooperatives a Catalunya ha aconseguit mantenir-se estable els últims anys malgrat la crisi. A Girona, des de l’any 2008 fins al 2016 s’ha passat de 222 empreses a 256, és a dir, l’economia social ha experimentat un creixement.\nLa tercera presentació del programa Aracoop, que promou l’economia social i cooperativa com a model empresarial, es farà a la seu de Girona Emprèn (C/Tarragona, 40) de Girona, el dilluns 30 de gener a les 10h.\nDurant l’acte s’explicarà el contingut del programa i es comentaran els requisits per accedir-hi. Una trentena d’empreses seran escollides perquè, de manera gratuïta, puguin accedir a suport i formació. Així doncs, les sessions informatives estan obertes a qualsevol entitat i cooperativa interessada en el programa.\nBarcelona, gener de 2017.- El cicle de presentacions del programa Aracoop, que ha llançat una línia per ajudar les entitats i cooperatives catalanes a créixer i internacionalitzar-se, arriba a Girona. Després de Badalona i Tarragona, la capital gironina serà la tercera ciutat que acollirà aquest acte que s’adreça sobretot a “entitats i cooperatives que ja tinguin una recorregut i que com a objectiu prioritari vulguin créixer i arribar al mercat exterior”, com explica Miquel Las Heras, soci-consultor de Grup Integral, empresa encarregada de dur a terme la implementació del programa. Aracoop escollirà una trentena d’empreses que de manera gratuïta accediran a suport i formació. L’acte comptarà també amb la intervenció de Robert Bach, responsable d’Economia Social d’ACCIÓ.\nDurant l’acte, que es durà a terme a la seu de Girona Emprèn (c/Tarragona, 40 Girona) el dilluns 30 de gener a les 10 h, s’explicarà el contingut del programa Aracoop i es comentaran els requisits per accedir-hi. Els projectes seleccionats entraran a formar part d’un procés d’acompanyament i formació que no té cap cost per a les empreses i que es durà a terme durant vuit mesos. Aquest inclou tant sessions de treball col·lectives (5 hores/ sessió) com individuals a càrrec d’un expert (30 hores) que els facilitarà l’elaboració d’un pla orientat al creixement del model de negoci i a la recerca de nous mercats nacionals i internacionals. Es treballaran aspectes com els elements de valor, l’estratègia comercial i de comunicació, la gestió econòmica i financera i la gestió interna, entre altres.\nA banda de Girona, Aracoop ha presentat ja el programa a Badalona i Tarragona. Les sessions informatives estan obertes a qualsevol entitat i cooperativa interessada en el programa. El procés de selecció es realitzarà a partir de l’avaluació tècnica de la informació de cada candidatura i d’entrevistes personals.\nEl creixement de l’economia social a Girona\nEl nombre de cooperatives ha aconseguit mantenir-se estable a Catalunya els últims anys malgrat la crisi. Així si al 2008, any en què se situa el començament de la recessió, hi havia 4.056 cooperatives al país, al desembre de l’any passat aquesta xifra era de 4.000, pràcticament la mateixa, segons dades de l’Observatori del Treball i Model Productiu de la Generalitat. Pel que fa a Girona, en canvi, durant els mateixos anys s’ha passat de 222 empreses a 256, és a dir, l’economia social, en una de les seves formes d’organització més habitual, la cooperativa, ha experimentat un creixement d’un 15,3%. “Durant aquest període, que es correspon amb el de la crisis econòmica, no solament no ha baixat el nombre total de cooperatives de la demarcació de Girona sinó que han anat augmentant”, assenyalen des de la delegació territorial del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies a Girona. Aquí us podeu descarregar més informació sobre l’evolució de les cooperatives dels últims anys segons les dades que consten en l’Observatori del Treball i Model Productiu de la Generalitat.\nAracoop és un programa promogut pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, amb la participació de la Confederació i les Federacions de Cooperatives i amb la col·laboració de 100 institucions públiques i privades implicades en la creació i el creixement d’empreses de l’economia social i cooperativa. Té com a eixos d’actuació la creació; el món educatiu i universitari; la formació i la gestió; el creixement i la internacionalització; i la promoció i difusió. Pel que fa a l’economia social i cooperativa, representa prop del 6% del PIB català, amb 150.000 treballadors directes i 1.320.000 socis de cooperatives, i està present en sectors d’activitat innovadors i estratègics, com els serveis a les persones, l’agroalimentari i les energies renovables, etc. A banda, afavoreix la igualtat d’oportunitats ja que, gràcies a les entitats d’economia social i cooperatives, s’insereixen unes 13.000 persones amb necessitats especials. El tipus d’organitzacions que s’inclouen en aquest model econòmic és molt divers i inclou cooperatives, societats laborals, mutualitats, centres especials de treball, empreses d’inserció, confraries de pescadors i associacions i fundacions.\nFotos de recurs sobre el programa de creixement i internacionalització de cooperatives i entitats d'economia social.\nndp_El programa Aracoop brinda suport a les cooperatives i entitats d\_'economia social de Girona que vulguin créixer i internacionalitzar-se\n← El programa Aracoop ajudarà les cooperatives i entitats d’economia social de Tarragona a créixer i internacionalitzar-se\nACVic crea una nova maleta pedagògica per promoure l’art a l’aula després de l’èxit de la primera iniciativa →


La derrota dels socialistes\nLa ministra de Defensa també ha culpat la crisi i el "soroll del tripartit" de la patacada dels socialistes a les darreres eleccions municipals\nREDACCIÓ Barcelona 08/12/2010 14:29\nLa ministra de Defensa, Carme Chacón, ha atribuït aquest dimecres la derrota del PSC en les eleccions al Parlament a la crisi i també al "soroll" del tripartit. En declaracions a la Cadena Ser, Chacón ha observat causes exògenes en el resultat electoral del 28-N, relacionades amb la crisi, però també endògenes. "La gestió ha estat boníssima, però s'ha fet molt de soroll i un soroll dolent, que si sobiranisme, que si independentisme...", ha argumentat la socialista, que ha acusat alguns dels socis del PSC de desfer a la tarda tot el que havien governat al matí. Tot això ha portat, al seu parer, a fer que la marca tripartit tingués una mala valoració malgrat la bona gestió. Chacón ha reconegut la magnitud de la derrota del PSC, i ha considerat que hi ha diverses causes que la justifiquen, algunes d'elles exògenes i, per tant, relacionades amb la crisi i el desgast lògic dels governants. Però també ha admès motius endògens.\nEn aquest punt, la socialista ha subratllat la bona gestió del president de la Generalitat, José Montilla, citant fins i tot alguns exemples d'increment de mestres i de centres de salut, però ha afegit que "s'ha fet molt de soroll i soroll dolent". "Que si sobiranisme, que si independentisme... tot això ha portat la marca tripartit a tenir una mala valoració malgrat la bona gestió", ha explicat.\nÉs més, Chacón ha dit que té la sensació que "alguns dels socis al matí governaven i a la tarda desfeien tot el que s'havia governat", i això, ha remarcat, ho han pagat els socialistes amb una derrota que ha qualificat de "contundent".


PDA Bullying | CEIP Virgen de Fátima\nQuè és PDA Bullying?\nQuè és el bullying?\nProtocol PDA Bullying\nCertifica't en bones pràctiques\nJa s'han certificat\nAccès al mapa\nVull afegir un actiu\nSuport a la tipificació\nDiccionari de violències\nDiccionari de convivència\nVull afegir un recurs\nCEIP Virgen de Fátima\nPetita escola unitària situada en El Porís de Abona, poble costaner del municipi d'Arico -Tenerife-. Escola d'infantil i primària. Pertany a un col·lectiu d'Escoles Rurals anomenat CER de Granadilla del qual formen part altres tres col·legis amb qui comparteixen Projecte Educatiu.\nObté el certificat de bones pràctiques\nTens algun dubte? Contacta amb nosaltres!\nConsulta la guia de suport a la tipificació de Bullying\nAquest lloc web utilitza cookies pròpies i de tercers per a millorar la seva experiència mentre navega pel lloc web.\nEntre aquestes cookies, les cookies que classifiquem com a necessàries, són cookies tècniques essencials per al funcionament de les funcionalitats bàsiques del lloc web, navegació i desar les preferències de les cookies.\nTambé utilitzem cookies de tercers que ens ajuden a analitzar i comprendre com s'està utilitzant el nostre web.\nAquestes cookies s'emmagatzemaran en el seu navegador només amb el seu consentiment. Té l'opció de rebutjar totes les cookies, però l'exclusió voluntària d'algunes d'aquestes cookies pot afectar la seva experiència de navegació, en caso de no voler cap mena de cookie, li recomanem que desactivi les cookies del seu navegador.\nPot fer clic a "Configurar cookies" per a mes detall o a "Acceptar Totes" per permetre totes les cookies.\nTambé pot llegir la nostra Política de Cookies.\nCookies necessàries o esencials (Tècniques)\nCookies per a Google Analitics\nCodi de bones práctiques


Coordinació auxiliar de conversa\nPla anual 2017-2018\nEl passat divendres 5 de novembre, els alumnes de 5è d'EP vam anar d'excursió a Vic. A l’arribar, les germanes Conxita i Teresa ens van rebre al Manso Escorial i ens van donar la benvinguda. Després, ens van mostrar un vídeo explicatiu de la vida i l’obra de Santa Joaquima i dos alumnes de cada classe vam explicar els pòsters que vàrem fer a l’escola com a detall per a Vic.\nVisitàrem el Manso Escorial, casa de Joaquima de Vedruna i Teodor de Mas. Vam poder veure com era la cuina d'aquella època i observar els estris que utilitzaven, vam veure com era l'habitació on Joaquima de Vedruna descansava, i a més, veure la seva imatge a mida real.\nDesprés d’aquesta visita, vam descobrir la ciutat de Vic i la riquesa cultural que ens ofereix: el temple romà, l'escultura de l'estudiant de Vic, l'escola Vedruna Vic i l'església Mare de Déu del Carme... A més, vam tenir l’oportunitat de tastar el fuet vigatà!\nVeure més fotografies de l'activitat al menú Fotos.


IB3N | El Fons Menorquí de Cooperació dedica 100.000 euros a lluitar contra la COVID-19 als països vulnerables\nIB3 Notícies > societat > El Fons Menorquí de Cooperació dedica 100.000 euros a lluitar contra la COVID-19 als països vulnerables\nEl Fons Menorquí de Cooperació dedica 100.000 euros a lluitar contra la COVID-19 als països vulnerables\nEls quatre projectes s'executen a El Salvador, Nicaragua, Senegal i Gaza i se centren en alimentació, sanitat i higiene\nEl Fons Menorquí de Cooperació ha aprovat finançar quatre projectes amb una convocatòria extraordinària de 100.000 euros que pretén ajudar a donar resposta als efectes de la COVID-19 als països més vulnerables. S’ha acordat finançar iniciatives a Llatinoamèrica, Senegal i la Franja de Gaza. També es financen quatre microprojectes locals per conscienciar la ciutadania.\nEl pressupost del Fons Menorquí de Cooperació d’enguany és de 900.000 euros. Quan es va estendre la pandèmia, els seus membres -totes les administracions de Menorca i nou ONG‘s- varen decidir reenfocar les partides per obrir una nova convocatòria de 100.000 euros per a iniciatives que cerquen pal·liar els seus efectes. Se’n varen triar quatre amb un import màxim de 25.000. Són projectes de prevenció i higiene i de sobirania alimentària.\nA El Salvador es finança ‘Reduir la inseguretat alimentària de 85 famílies’ mitjançant una associació de dones. A Nicaragua, a dos municipis de Madriz, s’estalona la ‘Millora de la resiliència davant la crisi sanitària de la Covid-19’. Al Senegal el projecte se centra en la ‘Formació en agroecologia per a la joventut de Tambacounda’ i a Gaza (Palestina) s’impulsa la dotació de material sanitari a camps de refugiats.


Buñol trasllada a Fiscalia la seua "preocupació" pels problemes que provoca la "massificació" del centre de menors\nL'alcaldessa de Buñol (València), Juncal Carrascosa, ha traslladat a la Fiscalia de Menors la seua "gran preocupació" pels diversos i continuats problemes veïnals que està provocant la "massificació" del centre i la "falta de control dels menors fora d'aquest".\nProblemes que, segons diu la primer edil bunyolenc en un comunicat, "al no ser considerats delictius, han de tindre un tractament especial per a evitar-los i solucionar-los". Per aquest assumpte, Carrascosa ha convocat una Junta de Seguretat dijous que ve, 22 de febrer, on s'analitzarà la situació i es valorarà si la dotació de personal i la coordinació entre els diferents ens responsables és la correcta.\nL'alcaldessa ha indicat que a aquesta Junta de Seguretat assistiran responsables de la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives de la Generalitat Valenciana, i del Centre de Recepció de Menors, així com Policia Local, Guàrdia Civil, Direcció general d'Emergències, Policia Autonòmica, Subdelegació del Govern i responsables de Fiscalia, al costat de responsables municipals.\nHa asseverat que la "preocupació" des del Govern local és "màxima", sobretot després que s'hagen detectat "nombrosos casos d'embriaguesa i consum de drogues entre els menors del centre, la qual cosa ha ocasionat que hagen augmentat els episodis d'enfrontaments, baralles i conflictes fora del recinte", provocant malestar entre els veïns de la zona.\nPer tant, l'Alcaldia i el Govern Local han demanat a la Conselleria que dirigeix la vicepresidenta de la Generalitat, Mònica Oltra, més mesures de prevenció i protecció per als menors "que repercutisquen en la millora de la convivència, el benestar del centre i la integració dels joves residents".


Premi a la constància | Futfem.cat\nEl Levante Las Planas es proclama campió de Segona Divisió i espera els play-off d'ascens per retornar a Primera\nLa temporada del Levante Las Planas ha sigut impecable. En 26 jornades només ha cedit un empat i dues derrotes al camp (la tercera derrota va arribar des dels despatxos per la impugnació del Son Sardina per alineació indeguda de Ximell). Els registres del conjunt planenc també són de líder: 85 gols a favor i només 20 en contra, només superat per la defensa del Barça B, que ha encaixat 12 gols en tot el curs. Malgrat patir un canvi d'entrenador al tram final de temporada, el Levante ha aconseguit superar el filial blaugrana a la classificació i finalitzar amb un avantatge de quatre punts. En l'última jornada, l'equip de Les Planes va superar el Vic per 0-2, mentre que el Barça B no va poder passar de l'empat sense gols davant l'Estartit.\nEl conjunt gironí, que la temporada passada va lluitar fins al final per disputar la promoció d'ascens, quedant fora per l'average amb el Lleida Esportiu, no ha pogut repetir un any tan positiu i finalitza el curs en cinquena posició. L'Espanyol B tampoc ha pogut repetir l'actuació de la temporada passada, en què es va proclamar campió de Segona. Tot i la victòria per 2-1 davant el ja descendit Sant Andreu, les noies de Juli García acaben en la quarta plaça.\nAmb dotze punts de marge respecte al filial blanc-i-blau, el Seagull ha tancat una temporada històrica per al club badaloní aconseguint la tercera posició, la millor classificació en la història del club. Les de Xavi Cereijo van golejar a domicili l'últim classificat, el Lloret, per 0-6. L'equip gironí no ha pogut superar la seva primera temporada a Segona Divisió. La retirada del Lleida Esportiu va provocar l'ascens immediat del Lloret que, sense temps per planificar la temporada, va haver de confeccionar la plantilla a corre cuita. Un aspecte que, sens dubte, han acabat pagant en forma de descens.\nUna situació completament diferent és la que viuen a Vic. En el seu primer any a Segona Divisió, les d'Ivet Martínez van salvar la categoria a la penúltima jornada al Nou Sardenya i ahir van tancar la temporada a casa davant el líder, el Levante Las Planas. Tot i la derrota per 0-2, el conjunt vigatà celebra la permanència, un any més, a la categoria de plata.\nAcompanyant al Vic en l'angoixa de les darreres jornades, Sant Gabriel B i AEM també van aconseguir arribar a la darrera jornada amb els deures fets. Adrianenques i lleidatanes es van enfrontar al Ruiz Casado en un duel sense pressió que va anar a parar a mans del conjunt visitant per 1-5.\nSense res en joc també afrontaven l'última jornada l'Europa i l'Igualada, que van haver de viatjar fins a Saragossa i Mallorca, respectivament, per tancar la temporada. Dos desplaçaments innecessaris que van confirmar la zona mitja de la taula en què han acabat el curs els dos conjunts catalans. Les escapulades van caure per 3-2 davant un Transportes Alcaine B que s'acomiadava de la categoria, mentre que les igualadines van empatar a un gol davant el Son Sardina.