Cal Majuba Formatgeria Artesanal Ramat Propi\nFarmier (ramat d'ovella propi, formatger i afinador)\nSC (Serrat Català)\nElaboració: Producte elaborat amb llet crua d’ovella del nostre ramat de pasta premsada, quallada enzimàtica i amb una maduració que va des de els 2 mesos fins als 6 mesos, la crosta és totalment comestible, salament amb salmorra/manual. Presentació: És un formatge amb diferents mides: 500g 2000g 4000g També es poden vendre a porcions envasades al buit.\nCom degustar-lo: Com un entrant o postre amb un vi amb presència.\nConsum preferent: No hi ha data de consum preferent\n1Kg (PASTA PREMSADA) 26,00 €\n2Kg (PASTA PREMSADA) 26,00 €\n4Kg (PASTA PREMSADA) 26,00 €\n500g (PASTA PREMSADA) 26,00 €\n250g 28,00 €\n+6 MESOS (PASTA PREMSADA) 32,00 €\nElaboració: Producte elaborat amb llet crua d’ovella del nostre ramat sense premsar, quallada enzimàtica i amb una maduració que va des de els 2 mesos fins als 6 mesos, la crosta es totalment comestible.\nPresentació: És un formatge amb un pes aproximat de 700 gr. També es poden vendre a porcions envasades al buit.\nCom degustar-lo: És més cremós ideal per fer foundant.\nConsum preferent: No hi ha data de consum preferent 27,00 €\nElaboració: Producte elaborat amb llet crua d’ovella del nostre ramat amb premsada mitxa, quallada enzimàtica i amb una maduració que va des de els 2 mesos fins als 6 mesos, la crosta es totalment comestible, salament manual.\nPresentació: És un formatge amb un pes aproximat de 1Kg També es poden vendre a porcions envasades al buit.\nCom degustar-lo: És un formatge molt agradable al paladar i amb una forma molt afavorida\nElaboració Producte elaborat amb llet pasteuritzada d’ovella del nostre ramat, sense cap altre ingredient que llet i el ferment per fer el iogurt.\nPresentació És presenta en diferents formats: 125g 500g 2000g (sota demanda)\nCom degustar-lo: Normalment com a un postre, acompanyat de mel o d’una bona melmelada\nConsum preferent: Abans de 35 dies des de la data d’elaboració\nPremis: Medalla d’Or Fira Sant Ermengol 2018 115 ML 1,00 €\n125ML ENVÀS DE VIDRE 1,40 €\n2000 ML 12,00 €\nElaboració Producte elaborat amb xerigot i un punt de sal.\nPresentació És presenta en diferents formats: 120g / 450g / 2000g (sota demanda)\nCom degustar-lo: És el producte amb més possibilitats encaixa des de una amanida, truita passant per una crep o com a postre directament.\nConsum preferent: Abans de 12 dies des de la data d’elaboració\nPremis Medalla d’ Or a la Fira Lactium del 2017 120g 2,00 €\n450g 7,00 €\nFormatge Fresc (FF)\nElaboració Producte elaborat amb llet i un punt de sal.\nPresentació: És presenta en diferents formats: 120g 450g 2000g (sota demanda)\nCom degustar-lo: És molt recomanable per combinar amb amanides o com entrant.\nConsum preferent: Abans de 9 dies des de la data d’elaboració\nPremis: Medalla Plata a la Fira de Sant Ermengol 2017, Medalla Plata a la Fira de Sant Ermengol 2019 120g 1,75 €\n450g 6,00 €\nElaboració: Producte elaborat amb llet.\nCom degustar-lo: Producte especialment pensat per fer postres, lliga tant amb mel com amb melmelada.\nConsum preferent: Abans de 9 dies des de la data d’elaboració 120g 1,75 €\nElaboració: Producte elaborat amb llet crua d’ovella del nostre ramat, quallada làctica.\nPresentació: 450 g (aprox)\nCom degustar-lo: És un producte ideal per compaginar amb una torrada i un punt de melmelada, o acompanyant d’amanida.\nConsum preferent: Abans de 60 dies des de la data d’elaboració 32,00 €\nElaboració: Producte elaborat amb llet crua o pasteuritzada d’ovella del nostre ramat.\nPresentació: 1 litre\nCom degustar-lo: És llet.\nConsum preferent: Abans de 8 dies des de la data d’elaboració 1 LITRE (CRUA) 2,50 €\n1 LITRE (PASTEURITZADA) 3,00 €\nElaboració: Producte elaborat amb formatge madurat ratllat, oli, gingibre i cúrcuma.\nPresentació 1 envàs de vidre de 180 gr.\nCom degustar-lo: És untable, no es tant fort com el tupí amb pasta esta boníssim.\nConsum preferent: No te data de consum preferent 3,25 €\n115 ML 1,00 €\nL’empresa Cal Majuba és una empresa creada a principis de l’any 2014, és una empresa familiar gestionada per un grup humà amb una mitjana d’edat menor de 40 anys i l ocalitzada en la totalitat a la comarca de l’Alt Urgell, el gerent de la qual és en Jeroni Majoral. La nostra filosofia es basa en l a producció l àctica i l ’elaboració de derivats l àctics, entenent tot el procés com una sola unitat.\nEnllaç de pàgina: oida.cat/cal-majuba Comparteix Comparteix via missatge SMS Comparteix via WhatsApp Comparteix via Facebook


Edició Matí Catalunya - 15/01/19 - RTVE.es\nEdició Matí Catalunya - 15/01/19\nEls Mossos d'Esquadra llencen una operació contra el terrorisme jihadista a Barcelona i Igualada. Amb sis entrades i registres, L'operatiu es fruit d'una investigació iniciada el 2017 i està tutelada pel jutjat central d'instrucció 6 de l'Audiència Nacional. En el terreny político-judicial els partits independentistes es decanten per una esmena a la totalitat dels Pressupostos Generals de l'Estat, tot i que encara no han pres una decisió definitiva. I les defenses dels encausats per l'1 d'octubre comencen a presentar els seus escrits de conclusions provisionals. El president de la Generalitat, Quim Torra, demana des de la Universitat de Stanford, als Estats Units, una mediació internacional entre Catalunya i l'Estat. A Pineda de Mar més de 300 persones es concentren per rebutjar els maltractaments que un nadó de dos mesos hauria patit a mans del seu pare. Ens apropem també al concert homenatge a Moncho, el gitano del bolero.\nveure més sobre "Edició Matí Catalunya - 15/01/19" veure menys sobre "Edició Matí Catalunya - 15/01/19"\nNou Edició Migdia-17 de juny de 2019 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 49:52 8% ayer\nEdició Migdia-17 de juny de 2019 ayer\nNou Edició Matí Barcelona - 17/06/19 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 14:59 8% ayer\nEdició Matí Barcelona - 17/06/19 ayer Constituïts ja els ajuntaments, toca conèixer els noms que formaran part dels governs municipals en aquest mandat. A Barcelona, el partit de l'alcaldessa, Ada Colau, espera incorporar aviat a...\nNou Edició Matí Barcelona - 14/06/19 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 14:57 8% ayer\nEdició Matí Barcelona - 14/06/19 ayer Avui és un dia clau a Barcelona i per al futur govern de la ciutat. Els comuns coneixeran aquesta tarda si les seves bases donen suport a la seva intenció de mantenir l'alcaldia de Barcelona amb...\nNou Edició Matí Catalunya - 17/06/19 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 15:01 8% ayer\nEdició Matí Catalunya - 17/06/19 ayer L'atenció aquest matí al Congrés, on els 54 eurodiputats electes han de jurar o prometre la Constitució abans d'obtenir l'acta d'europarlamentari. Entre ells l'...\n> Edició Matí Catalunya - 15/01/19


ACPV Casal d'Elx - Delegació d'Acció Cultural del País Valencià a la ciutat d'Elx.: QUÈ, QUI, COM. Fes-te soci d'Acpv-Casal Jaume I d'Elx !! QUÉ ESPERES ??. El Casal a la teua disposició. Fotos i informació important !!\nPublicat per Casal Jaume I d'Elx a 18:47


Avisos Fitosanitaris - Ruralcat\nEstacions i subestacions d'avisos fitosanitaris de Catalunya:\nVilafranca del Penedès: vinya i fruiters.\nPla de Bages: vinya.\nCastelló d'Empúries: vinya, olivera i cereals.\nLa Tallada d'Empordà: fruiters.\nLleida: fruiters, cereals i alfals.\nTarragona: avellaner, vinya, fruiters, olivera i hortícoles.\nTortosa: hortícoles, arròs, cítrics.\nMóra d'Ebre: fruiters, ametllers i olivera.\nServei: SMS i mails dels avisos de les estacions\navís més de 48h\nDarrer butlletí d'Avisos Fitosanitaris Mensuals (setembre)\nConsulta butlletins anteriors d'Avisos Fitosanitaris Mensuals (DARP)\nCONTESTADORS TELEFÒNICS DEL SERVEI DE SANITAT VEGETAL\nEl Servei de Sanitat Vegetal disposa de cinc Estacions d'Avisos Fitosanitaris a Barcelona, Tarragona, Lleida, Girona (Aiguamolls de l'Empordà) i Tortosa, i de tres sub-estacions a Móra d'Ebre, Vilafranca del Penedès i La Tallada d'Empordà. Aquestes Estacions d'Avisos compten amb un total de set contestadors telefònics automàtics.\nssv.t.daam@gencat.ca 977 21 93 12 Avellaner, vinya, fruiters, olivera, hortícoles, cítrics i ornamentals Tarragonès, Alt Camp, Baix Camp, Baix Penedès, Conca de Barberà i Priorat\nTortosa ssv.te.daam@gencat.cat 977 58 11 81 Arròs, cítrics, olivera, hortícoles, fruiters i ornamentals Baix Ebre, Montsià, Terra Alta i Ribera d'Ebre\nAmb els avisos dels contestadors telefònics s'informa de forma ràpida als agricultors de l'evolució de les plagues i malalties que afecten els conreus de la seva zona, del sistema de lluita més adient, dels moments i productes fitosanitaris més idonis tenint en compte la seva eficàcia i de la seva perillositat per a l'home i el medi ambient.\nÉs important tenir en compte que no sempre que es dóna un avís de tractament s'ha d'efectuar aquest. L'agricultor ha de considerar prèviament si el paràsit afecta o pot afectar el seu conreu, i si el tractament es justifica des del punt de vista econòmic. Per obtenir un assessorament més individualitzat cal integrar l'explotació en una Agrupació de Defensa Vegetal.\nEls avisos fitosanitaris són fruit del control d'uns 1.400 punts de seguiment de plagues i malalties, dels quals, quasi un miler són de feromones sexuals, amb les quals es controlen unes 40 espècies d'insectes. També es segueixen al voltant d'unes 50 malalties provocades per fongs, virus i bacteris, a través de diversos mitjans (estacions meteorològiques automàtiques, estacions convencionals, termo-pluvio-humectògrafs, comptadors d'espores, etc.).\nUn correcte ús dels productes fitosanitaris permet controlar amb eficàcia les plagues al temps que s'eviten riscs d'intoxicació per als aplicadors, l'aparició de resistències de les plagues als productes fitosanitaris, de problemes de fitotoxicitats, de contaminacions del medi ambient i de residus sobre els vegetals tractats.


Nova edició de TRUFFORUM, la trobada internacional del sector de la tòfona – Blog del CTFC\nNova edició de TRUFFORUM, la trobada internacional del sector de la tòfona\nAquest matí s’ha presentat a Vic el Trufforum 2021, la Festa de la Tòfona i la Gastronomia\nL’edició catalana se celebrarà del 22 al 28 de febrer en format online\nAquest any, en el marc de l’esdeveniment internacional ideat per l’European Mycological Institute (EMI), es duran a terme activitats des de Catalunya (Vic), Terol, Castellà i Lleó i l’Occitània (França). Les diferents seus aniran programant continguts que quedaran publicats a la web de manera permanent, en els quatre idiomes (català, castellà, anglès i francès).\nDes de les diferents entitats organitzadores del Trufforum, i tal com ha explicat Daniel Oliach, tècnic del CTFC (CTFC), “aquest nou format online pot suposar una gran oportunitat per a la internacionalització d’un esdeveniment com és el Trufforum, que pretén ser un eix vertebrador de totes les iniciatives, institucions i empreses del sector tofonaire europeu”. Per la seva banda, i posant en valor tot el sector tofonaire català, Enric Vadell, sub-director general de Boscos del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, ha expressat la voluntat de continuar apostant pel sector de la tòfona a Catalunya, ‘no només per les avantatges econòmiques, sinó també pels serveis ecosistèmics que comporta, sobretot pel que respecta a la prevenció d’incendis gràcies a l’ocupació de camps que sinó serien abandonats’.\nDes del CTFC, el dissabte 27 s’organitza el Seminari Científic: Avenços en el coneixement de la tòfona i la tubericultura, amb ponències destinades al sector professional.\nPel que fa al programa d’activitats, s’ha destacat el protagonisme que tindrà la gastronomia, i com a través d’aquesta es vol contribuir a la promoció de l’ús de la tòfona a la cuina de casa, per tal de desmitificar aquest producte, i apropar-lo, cada vegada més al consumidor final. Així ho ha reivindicat també Josep Puigdollers, President de la Llotja de Contractació i Mercat en Origen de Vic, qui en la seva intervenció ha fet una crida a perdre la por a aquest producte i a utilitzar-lo de manera habitual.\nAmb l’objectiu de representar tot el territori català, el programa inclourà un ‘Recorregut gastronòmic per Catalunya’ de la mà de grans cuiners com Quim Casellas (restaurant Casamar, Llafranc), Rafel Múria (restaurant Quatre Molins, Cornudella de Montsant) o Eduard Aliberch (restaurant Cal Jutge, d’Orís). Entre d’altres, també es duran a terme tallers d’anàlisis sensorials; un taller pels petits de casa; reportatges sobre la cerca de tòfones a bosc i també a plantació; i una sessió de creativitat i innovació, a càrrec de Toni Massanés, director general de la Fundació Alícia.\nDurant la presentació també s’ha desvetllat que l’Ambaixador de la Tòfona 2021 serà un dels xefs de major prestigi del territori, Nandu Jubany (Can Jubany, Calldetenes), gran coneixedor i divulgador del producte i de la seva aplicació a la cuina, així com també de la gastronomia osonenca i catalana.\nLast modified: 18 febrer 2021\nmicologia seminari internacional tòfona tubericultura


Pastoral | Neussletter - Part 2\nPublicat dins de EUSS\t| Etiquetat com a Pastoral, Personal, Societat\nCurs per a Directius de les IUS sobre lideratge i identitat catòlica i salesiana\nPublicat el 03/10/2019 per EUSS Enginyeria\nAndreu Moreno, director de l’EUSS, va participar dels dies 23 al 27 de setembre al mòdul II del Curs per directius de les Institucions Salesianes d’Educació Superior (IUS) a la Universitat Politècnica Salesiana (UPS) amb seu a Quito (Equador).\nEl P. Marcelo Farfán, coordinador general de les IUS, va esmentar que aquest segon mòdul és fonamental per compartir elements claus al voltant de dues tasques; la primera és: com animar i gestionar una institució salesiana d’educació superior; i, la segona, com animar i gestionar la identitat catòlica i salesiana en aquests establiments.\nA través de les diferents ponències i experiències s’han desenvolupat les següents competències: desenvolupar una millor comprensió de la missió i identitat d’una IES catòlica i salesiana; assegurar la intencionalitat evangelitzadora d’una IUS; vivenciar el Sistema Preventiu en l’àmbit de l’educació superior; garantir la centralitat de l’opció pels joves, especialment els més pobres i dels sectors populars; i assegurar la dimensió pastoral de la universitat.\nEl P. Javier Herrán, rector de la UPS, va donar una salutació de benvinguda als participants que van arribar des d’Europa, Àfrica i Amèrica. La primera sessió va estar a càrrec del P. Fernando Montes, sacerdot jesuïta, qui va referir sobre la “Identitat i missió de la universitat catòlica”. Tot seguit, es va abordar la temàtica: “La presència salesiana a l’educació: de l’experiència oratoriana a l’educació superior”, impartida pel Centre Salesià de Formació Permanent Amèrica (CSFPA).\nEl curs va continuar amb les temàtiques: “El procés històric de les IUS” per part de Mario Olmos; “La xarxa IUS avui” i la Pastoral Universitària Salesiana amb el P. Marcelo Farfán; “El Model Educatiu – Pastoral Salesià” amb l’exposició via Skype del P. Fabio Attard; “L’opció per la qual joves, especialment pels més pobres i sectors populars” amb la intervenció del P. Ronaldo Zacharias,” Lideratge Universitari Salesià” pel P. Alejandro Rodríguez,”El Sistema Preventiu en l’Educació Superior Salesiana” amb l’exposició del P. Michal Vojtas, entre d’altres.\nPublicat dins de Relacions institucionals\t| Etiquetat com a Direcció, Formació, Pastoral, Relacions Institucionals\nLa Federació d’antigues i antics alumnes de Don Bosco comença el curs amb empenta\nEl 19 de setembre es va reunir la junta federal de les antigues i antics alumnes de Don Bosco de la Zona Nord a la sala inspectorial de Martí Codolar. La trobada va ser un èxit de participació i de compromís.\nEs van proposar novetats per aquest curs: la possibilitat de participar en una lligueta universitària de futbol i una proposta perquè els estudiants puguin acabar el seu Treball Final de Grau amb una experiència de voluntariat a Camerun quan passen a formar part de la comunitat alumni. Una de les activitats que s’organitzarà aquest curs és una visita al museu de Martí Codolar.\nA part de les activitats programades, els integrants continuaran la seva tasca habitual d’acompanyament a les escoles salesianes i a les associacions d’antigues i antics alumnes de la zona fent honor al seu lema originari “PRAEIT AC TUETUR” (“et precedeix i et guia”, en relació amb què les antigues i antics alumnes volen tractar els estudiants de les escoles salesianes com si fossin germans petits de qui tenir cura).\nPublicat dins de Alumni\t| Etiquetat com a Alumni, Pastoral, Personal, Solidaritat, Voluntariat\nLa Federació d’antigues i antics alumnes de Don Bosco, comença el curs amb empenta\nPublicat el 25/09/2019 per EUSS Enginyeria\nEs van proposar un munt de novetats per aquest curs: els de l’EUSS volen participar en una lligueta universitària de futbol; es començarà a fer formació a l’EUSS oberta a totes les antigues i els antics alumnes de Don Bosco; s’organitzarà una visita al museu de Martí Codolar; i s’impulsa el nou “Projecte Camerun”: una proposta perquè els estudiants de l’EUSS puguin acabar el seu Treball final de Grau amb una experiència de voluntariat al Camerun, just en el moment que passen a ser antigues i antics alumnes.\nA part, continuaran la seva tasca habitual d’acompanyament a les escoles salesianes i a les associacions d’antigues i antics alumnes de la zona, fent honor al seu lema originari “PRAEIT AC TUETUR” (és a dir, “et precedeix i et guia”, en relació a què les antigues i antics alumnes volen tractar els alumnes de les escoles salesianes com si fossin germans petits de qui tenir cura).


Art Play - Dibuix, color, pintura i més... - Coco Books\nArt Play - Dibuix, color, pintura i més... cantidad\nDescobreix noves formes de crear art mitjançant tècniques enginyoses, interactives i inspiradores… Juga amb els volums i els espais positius i negatius com feia Chillida. Fes estampats a l’estil de Klimt. Aprèn com Matisse va aconseguir dominar la tècnica del dibuix amb tisores.Experimenta amb les taques de tinta igual que Andy Warhol. Emporta’t el teu llapis a fer una volta en l’esperit de Paul Klee; experimenta amb el color a l’estil d’en Joan Miró; o bé crea la teva pròpia obra d’inspiració surrealista com Dalí. En un tres i no res, aprendràs a pintar com un gran artista.\nJuga amb l’Art! Crea un llibre amb les tècniques secretes dels artistes més reconeguts de la història de l’Art. Pinta amb Mondrian, Van Gogh, Andy Warhol … i descobreix la força expressiva dels colors. I també podràs crear la teva pròpia escultura mòbil a l’estil de Calder, pintar amb una «canica» a l’estil de Pollock o compondre el seu retrat cubista com Picasso.


ILUNION Sociosanitario, la primera del sector amb el certificat d'empresa saludable d'AENOR\nEts a: Home>Coneix-nos>Sala d'informació AENOR>Notes de premsa>ILUNION Sociosanitario, la primera del sector amb el certificat d'empresa saludable d'AENOR\nAquest segell és pioner al món.\n31 de juliol de 2018. ILUNION Sociosanitario és l'única empresa espanyola del seu sector que ha obtingut el pioner certificat d'empresa saludable que AENOR lliura a les companyies que, d'una manera estructurada, promouen i protegeixen la salut, seguretat i benestar dels seus empleats, d'una manera sostenible.\n“A ILUNION, en general, i a ILUNION Sociosanitario, en particular, ens hem proposat ser el millor lloc per treballar. Estem prenent moltes mesures i volem estar molt pendents de la nostra gent, els nostres treballadors, usuaris i familiars. Un aspecte important pel que fa als nostres treballadors és un entorn de treball saludable”, assenyala el director general d'ILUNION Sociosanitario, Joaquín Leizaola, qui recalca l'esforç d'aquesta companyia a ser “els primers del sector” mitjançant la innovació i iniciatives pioneres.\nPer cuidar la seguretat i la salut dels seus usuaris i treballadors, tant dins com fora de l'entorn laboral, ILUNION Sociosanitario ha dut a terme diferents iniciatives basades en criteris internacionalment reconeguts.\nAixí, ha implantat esmorzars i ha fet diverses campanyes i iniciatives per promocionar l'activitat física, com la competició de passos, les trobades amb bicicleta, partits de pàdel o carreres populars; per fomentar hàbits sans en gent gran i els seus familiars; i per sensibilitzar sobre la importància de prevenció de malalties.\nAixí mateix, ha facilitat serveis mèdics i de salut, ha desenvolupat diverses activitats d'autocura, com a escoles d'esquena i tallers d'estiraments; ha dut a terme una configuració ergonòmica dels llocs de treball; i ha fet activitats per afavorir la conciliació laboral i familiar, com l'ajuda per a llar d'infants i horaris flexibles, entre altres mesures.\nNP-ILUNION Sociosanitario, certificat d'empresa saludable


Afegint més pressió | Homeòstasi\nAfegint més pressió\nA banda de les activitats introductòries i dels vídeos, ací teniu més material per aprofundir en la pressió…\nEn aquest enllaç trobareu diversos exemples de l’aplicacions de les pressions hidrostàtica i atmosfèrica.\nUna panoràmica general sobre fluids des de Fisicaanimada o a l’Aulanet, incloent l’efecte d’una immersió.\nAltra simulació, més avançada, sobre Arquímedes i l’empenyiment.\nUna molt completa presentació a l’Slideshare i altra de Santillana (també en PDF)\nPepquímic parla detalladament de Torricelli i els experiments que va dur a terme, fins i tot planteja com fer-ne alguns a casa.\nTambé podeu simular la pressió atmosfèrica sobre les llaminadures (Teniu el vídeo a sota).\nTambé podeu simular els efectes de l’ascens amb un globus aerostàtic.\nO visualitzar efectes de la pressió atmosfèrica sobre vosaltres o sobre l’oratge; del buidat d’un dipòsit d’aigua (també en Youtube) o d’una torre d’aigua (proveu a moure el ninot per tot l’applet).\nTambé podeu simular la immersió en un líquid viscós, canviant diversos paràmetres.\nFinalment teniu l’enllaç a un convertidor d’unitats de pressió.\n[kml_flashembed movie="http://www.xtec.cat/aulanet/experimenta/retalls/nodes/C3U9_M4F2N1.swf" width="500" height="450" wmode="transparent" /]\n[kml_flashembed movie="http://www.educaplus.org/swf/001_atm_props_p.swf" width="500" height="450" wmode="transparent" /]\n[kml_flashembed movie="http://www.upscale.utoronto.ca/GeneralInterest/Harrison/Flash/FluidDynamics/ViscousMotion/ViscousMotion.swf" width="500" height="450" wmode="transparent" /]\n[kml_flashembed movie="http://www.youtube.com/v/S4zAkHA_AkQ" width="425" height="350" wmode="transparent" /]\n[kml_flashembed movie="http://perso.gratisweb.com/grupopascal/FLUIDOS%20Profe/FLUIDOS%20Profe/Carpeta%20unidad/arquimedes/eureka%5B1%5D.swf" width="600" height="550" wmode="transparent" /]\nAquesta entrada va ser publicada a 2009-2010, 4t d'ESO, Animacions, Atmosfera, Ciències, Curiositats de la vida, Eines, ESO, Física, General, Multimèdia, pressió, simulacions, Terra i etiquetada 2009-2010, calaix mals endreços, curiositats, ESO, Física, matèria, pressió, recursos el 17 Mai 2010 per Homeòstasi.\n← Vídeos sobre pressió atmosfèrica Enllaços energètics →


Bona nit i tapa't: Embolica que fa fort\nFa uns dies que tinc un parell de projectes blogaires al cap, ja se sap, quanta més feina es té, més es pensa en qualsevol altra cosa i menys en treballar. No és que cregui que tinc cap poder de convocatòria a nivell de la blogosfera, però mira, per provar que no sigui.\nAquests dies ha corregut pels nostres blogs un nou premi d'aquests que no és altra cosa que un meme, jo mateix el vaig seguir en el post anterior. Reconeixem que sempre fa gràcia que et premiïn, una cosa no treu l'altra, però ja que hi som, per què no premiar de veritat els millors blogs de la catosfera? Vull proposar una votació popular per triar els blogs que més agraden i que si ets un dels premiats, et puguis sentir orgullós. Com que no vull que sigui una cosa només meva, m'agradaria, primer de tot, saber si aquesta idea us atrau, i si creieu que val la pena tirar endavant un projecte així. Si la gent s'hi engresca, voldria comptar amb un parell o tres de voluntaris per obrir un blog dedicat exclusivament a això. Si la cosa tira endavant, es podrien convertir en uns premis de periodicitat anual. Jo poso la idea sobre la taula, i si la gent segueix, veurem on arribem. I si no, tant amics.\nTinc moltes idees al cap, però sobretot, voldria que fos una cosa participativa i que tothom hi digués la seva. Els que ens encarreguéssim del blog ja recolliríem totes les idees i miraríem de fer-ho el més just possible. Per començar, us dic les categories de blogs que jo premiaria, però això és només un esbós que està subjecte a qualsevol modificació que pugueu suggerir:\nBlog original (sorprenent, estrany, únic...)\nBlog divertit (que fa riure pel què explica i com ho explica)\nBlog visual (millor estètica, millor disseny)\nBlog sentiment (que desperta sensacions profundes)\nBlog compromès (reivindicatiu, lluitador, inconformista, somniador)\nBlog literari (els millors relats, històries, poemes...)\nBlog carismàtic (mediàtic, amb ganxo)\nBlog reflexiu (que fa pensar, que aprofundeix en temes vitals...)\nBlog revelació (l'escalada de popularitat més meteòrica del darrer any o mesos)\nQuè us sembla, comencem a tirar-ho endavant? Us sembla bona idea? Hi hauria algú disposat a encarregar-se de part de la feina? Si s'hi anima prou gent, els encarregats ja farem la difusió pertinent, tenint en compte que això no és cap manera de guanyar popularitat, sinó que m'agradaria que qui s'hi apunti ho faci de manera desinteressada i per aconseguir un procés de selecció just i estadísticament vàlid. Naturalment, quanta més gent es decideixi a participar i votar, més fiables seran els resultats i més ample de catosfera podrem abastar.\nGairebé tinc por de prémer el 'publicar'... premo ja...?\nEscrit per en XeXu a les 12:48\nBoira 9 de febrer de 2008 a les 14:16\nDoncs mira, a mi em sembla una idea genial! Tot i que estic molt desconnectada aquests dies de la catosfera, m'has fet tornar a agafar ganes amb la teva proposta. Em presento voluntària!!!\nUnknown 9 de febrer de 2008 a les 14:23\nCompta amb mi per fer-ne difusió però no per conduir el carro. JA porto força feina bloguera al damunt... Ara, com no enredis algun mitjà o entitat potent...no sé...com faràs qeu tota la Catosfera s'assabenti? Ja saps que hi ha el Premi Lletra, oi? En ell s'hi podrien fer seccions. Si el vols moure tu amb el suport del món blogaire, almenys això vol dir que seria neutral i sense interferències. T'animo a fer-ho. I per cert, no t'animes a participar a les HV?\nVier 9 de febrer de 2008 a les 15:05\nLa idea és genial, XeXu! Jo hauria de ser una persona ocupada però a l'hora de la veritat tinc temps a patades per perdre en bajanades, així que m'ofereixo per a la part executiva.\nA veure fins on arriba això.\nzel 9 de febrer de 2008 a les 15:33\nBona idea, nano, molt bona idea, no tot ha de venir "de allende las fronteras" (ai si algú em llegeix) A mi m'agrada la idea, ara, rei, amb el cor a la mà, no em puc oferir a fer gaire res, vaig de puto cul i amb les eines noves sóc un trasto!!!! Petons\nJordi Casanovas 9 de febrer de 2008 a les 16:01\njo m'apunto a un bombardeig, compta amb mi.\nUnknown 9 de febrer de 2008 a les 16:22\nSi, jo també he rebut aquest premi i he pensat el mateix que tu. No paren de rondar memes d'aquest tipus i no en tenim cap de propi. Seria molt bonic que existíssin uns premis de la catosfera amb gala, limusina i catifa vermella!\nVa, fem-ho! ;)\nAnònim 9 de febrer de 2008 a les 19:23\ncom aquí em sobra temps tb m'ofereixo voluntària x tirar endavant això !\nestrip 9 de febrer de 2008 a les 19:26\nVinga XeXu, prem publicar!\na veure en que puc ajudar....\nyourwinterwish 9 de febrer de 2008 a les 22:50\nei! una idea genial.\nNo m'ofereixo voluntària, perquè et sobren els voluntaris, però si és necessari ja ho saps.\nAnònim 9 de febrer de 2008 a les 23:51\nBones Xexu! doncs jo trobo que és genial l'idea!!!\nDeric 10 de febrer de 2008 a les 13:34\nvols dir que no hi ha algú que ja ho ha fet això?\nde totes maneres em sembla genial, però massa feina!\nSHADOW 10 de febrer de 2008 a les 15:14\nHola Xexu, a mi també m'agrada la idea i m'ofereixo a ajudar en el que estigui de la meva mà. Enhorabona per la idea! Una abraçada\nTerra 10 de febrer de 2008 a les 16:25\nDoncs em sembla molt bona idea!! Compta amb mi per votar i difondre la proposta però sentit-ho molt no podré fer més feina, no tinc pas massa temps per dedicar-hi però per difondre una bona idea sempre puc trobar un forat!\nAnònim 10 de febrer de 2008 a les 19:57\neeeiii, sí, un gran premi de la Catosfera estaria bé!\nNo sé com hi puc col·laborar... potser amb algun dibuixot si cal? Uns cartells? uns banners?...\nBé, no vaig sobrat ni de temps ni d'idees, però en podem parlar! Alguna cosa farem!\nAnònim 10 de febrer de 2008 a les 20:05\nJo també m'hi apunto, no sé ben bé à què, però si encara necessites més voluntaris... ja ho saps.\nTals 10 de febrer de 2008 a les 21:10\nDoncs a mi ems embla molt bona idea, ja saps que entre tots en podem fer difusió, si necessites publicitat, pots comptar amb el meu blog. Eñ tema de feina, però, està més difícil, crec que ja tinc massa només amb el blog i últimament cada cop em costa més trobar temps per actualitzar. De totes maneres, és uan bona proposta!\niruNa 11 de febrer de 2008 a les 0:28\nCaram XeXu!! em sembla molt bona idea i segur que tirarà endavant, només cal veure els comentaris que de moment estan sorgint. Compta amb mi pel que necessitis ok?\nNeoPoeta 11 de febrer de 2008 a les 0:51\nUna gran idea, si, si la veritat.\nTira endevant, que jo votaré si fa falta!\nmossèn 11 de febrer de 2008 a les 7:39\nBarbollaire 11 de febrer de 2008 a les 9:15\nÉs una molt bona idea... M'agradaria donar un cop de mà... Però ja veus com vaig...\nI voldria tirar endavant un projecte què em fa molta il.lusió...\nI hauria de dormir en algun moment...\nPerò si s'ha de votar, votarem!\nUna abraçada company :¬)\nAlepsi 11 de febrer de 2008 a les 13:43\nTrobo que està prou bé, la idea, tot i que no m'agradaria que el món blocaire es convertís en una competició per "a veure si sóc jo el que agrado més".... no voldria que es perdés l'essència de "tinc un bloc i escric el que em surt dels...." xDDDD\nLaia 11 de febrer de 2008 a les 14:14\nOoh doncs està prou bé, i les categories també les trobo encertades ^^\nJo hi afegiria que cada bloc només pogués optar a un premi per fer-ho més ampli (perquè potser alguns es podrien incloure en tres o quatre categories...)\nAnònim 11 de febrer de 2008 a les 16:50\nquan et llegia m'he recordat d'una iniciativa gironina, crec, que encara està en construcció:\nla idea és bona,\nperò com l'alepsi,\nem preocupa l'afany de competició que alguns/es poden començar a mostrar...\nAnna Tarambana 11 de febrer de 2008 a les 20:01\nLa idea és molt bona, hi hauria d'ahver inicitaives com aquestes més sovint i que es tiressin endavant!\nXeXu 12 de febrer de 2008 a les 8:45\nMoltíssimes gràcies a tots els que heu passat per aquí i heu deixat la vostra opinió. Sembla que la idea us ha agradat, encara que suposo que hi ha gent que ha passat per aquí i no ha volgut deixar opinió perquè no li feia massa el pes.\nAixí que pugui ho començaré a moure, tenint en compte els vostres primers comentaris, ja que per aquí han sortit algunes idees a tenir en compte, tant per bé com per mal. Vull que això sigui un projecte seriós, de tothom i per tothom, i en el que rebre un premi signifiqui el reconeixement dels altres blogaires com a blog que destaca en algun aspecte. Crec que no hi pot haver millor reconeixement que el que et donen els que són com tu, per votació popular, i sense cap jurat que decanti la balança a un cantó o altre.\nMoltes gràcies de nou a tots. Espero que ben aviat tindreu notícies, i començarem a treballar perquè això tiri endavant. De moment, si algú té alguna altra idea o proposta, ja sabeu que és molt benvinguda.\nBoira 12 de febrer de 2008 a les 9:17\nPrimer que tot dir que això sembla que rutlla!! :)\nJo crec que la clau de tot això està en el fet de que no es presenti candidatura, o sigui, que els blogs que és nominin o siguin perquè els seus lectors ho han decidit, no pas perquè l'autor l'ha presentat i els altres el poden votar. Llavors crec que s'elimina el problema de l'afany de competició que comentava l'Alepsi i l'Aina.\nFelicitats Xexu, espero veure els fruits aviat!\nTxell 12 de febrer de 2008 a les 9:54\nJo m'apunto al bombardeig! I tant i tant i que no falti la birra!\nXexu.... ara mateix estic molt desconectada de tot plegat, no puc prometre posar-me les piles pq no tinc massa temps. Però s'intentarà!\nUn petó i a millorar-se!\nrosa 12 de febrer de 2008 a les 12:00\nsi jo també hi estic d'acord prem ja el botó.\nque jo també en faré difusió.\nLLuNa 12 de febrer de 2008 a les 12:52\nHola Xexu, primer de tot gràcies per passar per casa meva! Llavors també et volia dir que m'encanta la idea, i que si vols, pots comptar amb mi i amb el meu temps (de vegades escàs) però que faré el que bonament pugui!\nBarbollaire 12 de febrer de 2008 a les 20:12\nXeXu... vinc aquí, a casa teva, a agrair-te la dolcesa les teves paraules a les cambres...\nEts encantador... absolutament tendre...\nMoltíssimes gràcies, de cor, pel reconeixement que em tens, per passar per les meves cases, per tu...\nzel 12 de febrer de 2008 a les 21:17\nBona la idea de que no hi hagi "autobombo", sí senyor, és que això de que un mateix es vagi posant com "si t'agrada vota'm", a mi la veritat no em fa el pes... Ara, tothom és ben lliure, jo particularment al blog hi poso el que em ve bé sense que signifiqui que hi vulgui guanyar res, més aviat em desfogo... ho sento per la llauna que foto sovint!!!! Petons i endavant les atxes!\nUnknown 18 de febrer de 2008 a les 17:14\nEncara que arribo tard, em sembla una idea boníssima. No disposo de temps, però pel que fa a suport, pots comptar amb mi. Ja ens aniràs informant.\nVull sortir a jugar\nRelats conjunts, Tatuatge\nJo premio el que vull (com sempre)\nPer què volem ser com ells?


Portfoli del 21T: Examen i Falles ...\nExamen i Falles ...\nDilluns vam fer una activitat la qual consistía en donar títol a un text que teníem ja de feia uns díes. Ningú company va donar cap títol i Pedro va trencar el silenci amb dos propostes les quals una va agradar mes que l'altra a Toni, pero diguè que les dues podíen ser vàlides.\nDimecres era el día de l'exam, l'había llegit per damunt peró no com per anar a per l'aprovat. Bè, està tot dit, ja sabía la nota que tenía.\nDijous Toni va lliurar les notes i va dir que hi habia un trevall voluntari que sería interesant fer pels que suspengueren l'exam i que lasetmana que ve explicaría, estaré atent per que m'interesa.\nPer a finalitzar, hui ha sigut la Cridà, on Rita Barberà ha fet oficial Les Falles 2013, L'himne Valencià, L'himne Espanyol i Ricardo Caballer, situació pintoresca de les falles.\nPublicat per Pablo Giménez a 23:29


C CE 3 Imatges 2 Col·laboradors 110 Visites Bústia de suggeriments\nceràmica CULT POP Art de fer objectes d’ús domèstic com gerres, greixoneres, olles, menjadores i bevedores d’animals, cossis, alfàbies, plats, cadufos, llibrells, etc., materials per a la construcció com teules, rajoles i totxos, o elements decoratius.\nLa ceràmica s’aconsegueix mitjançant el procediment de barrejar i pastar argila i aigua, treballant aquesta massa directament amb les mans (ceràmica a mà) o amb l’ajut d’un torn (ceràmica a torn) que va girant mecànicament a major o menor velocitat segons les característiques de la peça que es vulgui fer.\nL’argila dedicada a aquesta finalitat ha de ser de bona qualitat; prèviament a la seua utilització es capola amb ajut d’un molí o d’un altre enginy, es fa passar per diferents garbells i es decanta amb aigua dins una bateria de bassons contigus i comunicats per la seua part superior de manera que l’argila més fina va ressolant en el darrer dipòsit. L’argila que queda a cada un dels bassons servirà per fer, un cop pastada, un determinat tipus de peça, segons hagi de ser el seu acabat final més o menys groller.\nLa massa, una vegada moldejada i eixuta, és cuita a alta temperatura en un forn , d’aquesta manera les peces esdevenen indissolubles a l’aigua. Les peces de ceràmica vidrada o envernissada s’aconsegueixen cobrint-les o banyant-les en un vernís vítric que amb l’alta temperatura forma una capa de diferent color, segons el producte utilitzat, que té la qualitat de ser impermeable. Les peces vidrades s’han de coure dues vegades ja que el vernís s’aplica sobre la ceràmica després d’una primera cuita perquè hi quedi ben fixat. Tradicionalment aquestes peces envernissades (olles, greixoneres, llibrells, alfàbies, etc.), a causa de la qualitat de l’argila insular i de la baixa especialització dels tallers, no s’han fet a Eivissa sinó que han estat portades principalment de Mallorca, València o del Principat. La dificultat per a aconseguir-les va fer estrendre el costum d’enverducar i aspar les peces que trencaven o podien trencar, buscant poder allargar-ne el temps d’ús.\nLa cocció de les peces es feia, quan els forns eren de llenya, amb foc viu fet amb branques primes que havien de cremar durant moltes hores i refredar a poc a poc. Es coneixen dos tipus de cocció: l’oxidant, de la qual resulten peces de color clar perquè s’ha permès l’entrada d’aire a l’interior de la cambra de cocció, i la reductora, que dóna peces de color fosc, producte de la cuita sense aire. Aquestos efectes, indicats per segons quins tipus de peces, s’aconseguien tancant o obrint els fumerals del forn.\nEls tipus de peces més freqüentment fabricades a Eivissa eren el caduf , la gerra , el test per a plançons, la baldraca , diferents menes de bevedora i de menjadora per a animals, la canonada, la teula , la rajola i alguns altres.\nEls tallers més coneguts que funcionaren durant els anys quaranta i cinquanta del s XX eren el de Can Planes, el d’Antoni Arabí “Rafal” i Joan Planells “Daifa”, a Can Clavos ; el de Can Negre , actual taller d’Antoni Marí Ribas “Frígoles”; el de ses Coves o de Cas Serres, prop del cementeri Vell d’Eivissa; a la vénda de Cala Llonga el conegut com d’en Gra d’Arròs o d’en Joan de ses Penyes, el de can Nicolau, i n’hi havia hagut un, del qual es conserva el forn, a la finca coneguda com de ses Durbanetes, prop del torrent de sa Gravada ; a la carretera de Sant Joan hi hagué un taller a l’indret encara conegut com sa Teulera i dins Vila al cap del passeig de s’Alamera.\nLa invenció del procés de la ceràmica és molt antic. Amb les troballes arqueològiques es pot estudiar el seu ús i la seua evolució, així com les diferents tècniques d’elaboració ( arqueologia).\nA les Pitiüses, ja des de la prehistòria , els atuells de ceràmica satisfeien les necessitats d’emmagatzemament, preparació i consum dels aliments. En aquest període no es coneixia el torn i els recipients es feien totalment a mà. Fou a les èpoques púnica i romana quan els tallers de ceràmica locals varen tenir molta activitat ( àmfora), seguit d’un període retractiu de la producció conegut com l’antiguitat tardana .\nA l’edad mitjana els musulmans introduïren a la península Ibèrica la tècnica del vidrat, de la qual feren ampli ús en la seua producció ceràmica, encara que durant l’època islàmica d’Eivissa i Formentera sembla que es reduïa a peces d’ús domèstic sense vidrar.\nDesprés de la conquista catalana , la producció de formes d’ús quotidià es degué mantenir, tot imitant tipologies generals a l’època sense pràcticament motius ornamentals.\nAquest panorama sembla haver-se mantengut en els segles posteriors, en el qual les peces més fines i decorades que s’han documentat a les intervencions arqueològiques eren d’importacions, mentre que les d’ús quotidià han perviscut fins a l’actualitat amb les lògiques lleugeres variacions en les seues formes. De fet, un dels projectes de la Il·lustració a Eivissa fou vitalitzar la producció de ceràmica i per això es féu venir algun mestre de Mallorca amb la intenció que formàs els eivissencs que volguessin aprendre aquest ofici. L’èxit d’aquella iniciativa ens és desconegut.\nActualment, després d’un període de greu crisi originat per la introducció a l’illa dels atuells de producció industrial i l’abandó dels sistemes de vida tradicionals, el nombre de terrissers ha augmentat, encara que dirigint la seua producció al turisme i a la creació més artística que no artesana, tot i que es manté l’oferta de formes tradicionals, algunes de les quals es mantenen en ús. Es manté la producció industrial de Ladrilleras Ibicencas , amb la seua fàbrica situada a Can Clavos que destaca per la seua alta xemeneia i que elabora bàsicament material de construcció. [CSC/AFA]


Herrera demana a Rajoy que convoqui un referèndum per avalar el memoràndum europeu o que dimiteixi\nEl líder ecosocialista afirma que el president espanyol no té legitimitat per aplicar les retallades anunciades al Congrés, que fixen "el camí més recte cap a Grècia"\nACN Barcelona 11/07/2012 15:37\n260x366 Joan Herrera al Cercle d'Economia Joan Herrera al Cercle d'Economia\nEl president del grup parlamentari d'ICV-EUiA, Joan Herrera, ha instat Mariano Rajoy a convocar un referèndum perquè els ciutadans de l'Estat puguin decidir si accepten el memoràndum de condicions europees que aquest dimecres el president espanyol ha anunciat al Congrés dels Diputats. "Reclamem un referèndum perquè la ciutadania avali el memoràndum europeu. I si no vol convocar-lo, que plegui", ha exclamat el líder ecosocialista, que considera que Rajoy no té "legitimitat" per aplicar retallades que havia assegurat que no prendria. Per Herrera, les noves retallades són "un cop a l'estat del benestar, a l'estat de dret i a la democràcia" i defineixen per a l'Estat "el camí més recte cap a Grècia".\nMinuts abans de pronunciar una conferència al Cercle d'Economia, Herrera ha manifestat haver tingut una sensació similar a la que va tenir el 10 de maig del 2010 quan, des del seu escó al Congrés dels Diputats, va assistir a la presentació del pla d'ajust del govern de José Luis Rodríguez Zapatero. "Aquell 10 de maig, Zapatero va fer que la tímida recuperació que experimentava l'Estat acabés en recessió", ha assegurat.\nAra, la situació és encara més greu, perquè la situació econòmica del país ha empitjorat des d'aleshores. "Avui entrem en l'espiral grega. És un error garrafal", ha destacat Herrera, que ha comparat les decisions que s'estan prenent al govern espanyol amb les que es van prendre en el seu dia al govern grec, i que van acabar conduint el país a la fallida.\nPel líder ecosocialista, les retallades anunciades aquest dimecres pel president del govern espanyol són, a més, "immorals", perquè carreguen contra els funcionaris públics, o contra els aturats, quan la crisi econòmica a l'Estat l'ha provocat l'endeutament privat i el sector financer. "Nosaltres paguem amb els drets allò que no va funcionar al sector financer", ha lamentat.


LA LIGA MAPFRE DE TENIS, DES DE CASA – Federació Catalana de Tennis\nPosted: 10 de juliol de 2020\nLa Liga Mapfre de Tenis també es jugarà des de casa! A partir del 10 de juliol, descarrega’t la APP “Foxtenn FDX” per a competir amb altres fans tot responent preguntes sobre el món del tenis.\nLa Competició Best-Fan\nEl repte serà respondre, el més ràpid possible, preguntes sobre estratègia i estadística dels partits que jugaran aquests dies en Pablo Carreño, Jaume Munar i Albert Ramos-Viñolas entre d’altres.\nTambé competiràs fent de jutge de línia per a endevinar si la pilota és IN o OUT utilitzant les imatges captades per la tecnologia Foxtenn 100% REAL BOUNCE.\nMolts premis en joc!\nAl final de cada Jornada, el top 10 serà premiat. A més, tots aquells fans que arribin a 11.000 punts també seran premiats.\nEl 12 de Juliol, al acabar els 3 dies de Torneig, els 5 fans amb més puntuació (entesa com la suma dels punts de cada Jornada) també seran premiats.\nA més, amb “Foxtenn FDX” adquiriràs nous coneixements sobre tenis gràcies a la secció “Diamond Pro Stats”, la eina d’estadístiques en temps real que utilitzen els jugadors professionals i que va fer servir l’equip espanyol durant les Davis Cup by Rakuten Finals.\nDescarrega’t ja l’APP als markets!


Antonio Banderas, Premi Sport Cultura Barcelona 2019 en la categoria de Cultura\nL'actor Antonio Banderas, guardonat amb el premi Sport Cultura Barcelona 2019 en la categoria de Cultura, va rebre el guardó el passat 12 de març al Teatre del Soho, a Màlaga.\nLi lliuraren personalment el Premi: Albert Agustí, President; Rocío de Aguilera, Secretària General, i Ramón Agenjo, membre de l'Assemblea de l'Entitat i Patró Director de Damm.\nCarlos Sainz va rebre el Premi Sport Cultura Barcelona 2019, a la Millor Trajectòria\nEl pilot de rallies Carlos Sainz va rebre el premi Sport Cultura Barcelona 2019, en la categoria de Millor Trajectòria. El guardó va ser lliurat pel President de Sport Cultura Barcelona, Albert Agustí. El Vicepresident de Sport Cultura Barcelona i President del RACC, Josep Mateu, i la Secretària General de Sport Cultura Barcelona, Rocío de Aguilera, van assistir també al lliurament del guardó.\nCarlos Sainz va dirigir unes paraules agraint el Premi: https://youtu.be/hk_TW7OYVRM\nFinalitzada l'entrega del guardó, que va tenir lloc al Karting Indoor de Carlos Sainz Sr., Albert Agustí, Josep Mateu i Rocío de Aguilera, van tenir ocasió de saludar a Carlos Sainz Jr., pilot de Formula 1, que actualment pertany a l'equip de Ferrari.\nVISITA A LA SEU DE LA CREU ROJA CATALUNYA\nAmb motiu del donatiu que Sport Cultura Barcelona, va entregar a la Creu Roja, pel seu programa d’ajuda al Covid-19, el President de la Creu Roja a Catalunya, Josep Quitet, la Secretària Autonòmica, Helena Fontanet i el Coordinador per a Catalunya, Enric Moris, van rebre a la seu de l’ONG de Barcelona, a Albert Agustí, President i Rocío de Aguilera, Secretària General de Sport Cultura Barcelona, també els va acompanyar Ramón Agenjo, Patró Director de la Fundació DAMM, soci de l’Associació.\nDurant la trobada van conèixer el funcionament d’aquesta institució humanitària, amb més de 155 anys d’història i els projectes que porten a terme per a poder abastir als col·lectius més vulnerables de la societat, i que a causa del Covid s’ha accentuat aquesta mancança i ara més que mai és necessari cooperar amb organitzacions solidàries.\nNou soci de Sport Cultura Barcelona\nLa Fundació Joan Miró, un espai de coneixement i difusió de l'obra de Joan Miró, ha entrat com a soci de Sport Cultura Barcelona i la seva presidenta Sara Puig, és la representant en la nostra Associació.\nLa Fundació Joan Miró va ser creada pel mateix artista amb un fons inicial constituït majoritàriament per la seva col·lecció privada, amb la voluntat d’establir a Barcelona un espai mironià de referència internacional, impulsar la recerca i els estudis sobre Miró i sobre art contemporani i posar en valor el seu fons.\nLa Fundació va obrir al públic el 10 de juny de 1975 i, des d’aleshores, ha esdevingut un espai dinàmic on l’art de Joan Miró conviu amb la creació artística més contemporània.\nEl 29 de gener, al Reial Club de Tennis Barcelona, es van reunir els socis de l'Entitat per portar a terme la votació final dels candidats finalistes de la XV edició dels Premis Sport Cultura Barcelona i conèixer els guardonats 2019 en les tres disciplines.\nEn la categoria Esport, el guanyador va ser el jugador de futbol Leo Messi; a la categoria Cultura, el Teatro Soho de l’actor Antonio Banderas i a la categoria Millor Trajectòria, el pilot de ral·lis Carlos Sainz.\nA més a més, es va concedir una Menció Especial a Josep Lluís Vilaseca, que fou membre de la Junta del Comité Olímpico Español, membre del Comitè de Control i Disciplina de la UEFA i Secretari General de l’Esport de la Generalitat de Catalunya.\nAquesta iniciativa atorga un premi a una persona o institució que hagi sigut rellevant en l’àmbit de la Cultura i de l’Esport, així com el de Millor Trajectòria en reconeixement a una persona o entitat per la seva trajectòria professional en qualsevol àmbit.\nhttps://www.lavanguardia.com/deportes/20200203/473281383193/messi-y-carlos-sainz-galardonados-con-los-premios-sport-cultura-barcelona.html''; title=''La Vanguardia'' target=''La Vanguardia''>La Vanguardia\nhttps://www.ara.cat/ara_mateix/actualitat-ultima-hora-noticies-directe_12_2342285749_137046.html?utm_medium=social&utm_source=twitter&utm_campaign=ara''; title=''Diari ARA'' target=''Diari ARA''>Diari ARA\nEl darrer soci del 2019, que va entrar a Sport Cultura Barcelona, va ser el Club de Golf Terramar i el seu president, el Sr. José Maria Gassó, és el representant.\nEsport, gastronomia, oci i cultura fan del Terramar un club amb història i tradició.\nEl 28 d'octubre el Foment de les Arts i del Disseny ha entrat com a soci col·laborador de Sport Cultura Barcelona.\nEl seu President, Sr. Jordi Montaña i el President de l'Associació, Sr. Albert Agustí han signat el conveni de col·laboració entre ambdós entitats.\nEl Foment de les Arts i del Disseny és una associació sense ànim de lucre de professionals i empreses vinculades al disseny. Dediquen els seus recursos a promoure la cultura creativa, a donar suport a les noves generacions i a estimular l’excel·lència en el disseny de producte, l’arquitectura, la moda, el disseny gràfic, la comunicació visual, l’artesania i les arts en general.\nActe suport candidatura olímpica Pirineus Barcelona 2030\nSport Cultura Barcelona, va organitzar l'acte de suport a la candidatura olímpica Pirineus Barcelona 2030 a l'Auditori del FC Barcelona.\nL'esdeveniment es va dividir en 6 blocs i va comptar amb la participació de:\nJavier Faus, president del Cercle d'Economia que va parlar de la sostenibilitat econòmica.\nJosep Mateu, president del RACC, va explicar sobre les infraestructures i la mobilitat.\nAlfred Rodríguez Picó, meteoròleg, a través de gràfics, va explicar els cicles climàtics.\nPilar Conesa, Comissària del Smart City Expo World Congress i CEO d'Amanteverti va parlar sobre les xarxes tecnològiques i els avantatges que aportarien.\nNúria Pau, esquiadora alpina va fer una breu intervenció.\nLes conclusions van estar a càrrec d'Alejandro Blanco, president del Comitè Olímpic Espanyol i Juan Antonio Samaranch, vicepresident del Comitè Olímpic Internacional, ambdós van remarcar la viabilitat del projecte, que la candidatura té la capacitat per a prosperar, però és molt important la unitat i voluntat política perquè es pugui portar a terme.\nLe Chef Catering, va entrar a formar part de Sport Cultura Barcelona, durant el mes de gener. Laura Pi, socio-directora, és la representant a la nostra Entitat.\nEmpresa de restauració especialitzada en el servei de catering selectiu d'alta gama, creada per Laura Pi al 1995. Qualitat, originalitat i servei impecable són els ingredients indispensables que els defineixen.\nPremi Sport Cultura Barcelona 2017, Millor Trajectòria\nAndrés Iniesta, va recollir personalment el Premi Sport Cultura Barcelona, en la categoria de Millor Trajectòria, el dissabte 22 de desembre, al FC Barcelona.\nAlbert Agustí, President de Sport Cultura Barcelona, li va lliurar a Andrés Iniesta, el guardó que havia agafat en el seu nom Guillermo Amor, el passat 17 d'octubre a l'Antiga Fàbrica Estrella Damm.


Passió segons sant Joan de Bach al Cicle Coral de l’Orfeó Català – El Cronista Musical – El Binari\nPassió segons sant Joan de Bach al Cicle Coral de l’Orfeó Català\nOfelia Roca 18 mayo, 2013\nCicle Coral de l’Orfeó Català 2012-2013\n– Passió segons sant Joan BWV 245\nJuan Sancho – Evangelista\nElias Benito – Jesús\nMarta Mathéu – Soprano\nFrancisco Fernández-Rueda – Tenor\nLa nota necrològica del seu fill Carl Philipp Emanuel, diu que J. S. Bach va escriure cinc Passions, de les quals només dues s’han conservat íntegrament, la Passió segons sant Joan i la Passió segons sant Mateu. Cinc anys separen la primera interpretació -en els serveis litúrgics de Setmana Santa i no pas a la sala de concerts- d’aquestes dues grans obres. Tot i servir-se d’un mateix model genèric, les diferències entre si no responen tant a una qüestió cronològica, sinó que són degudes a les característiques del text evangèlic de què se serveixen, en el sentit que el relat de la Passió en l’Evangeli de sant Joan ofereix menys elements dramàtics que el de sant Mateu i, doncs, al costat del relat dels sofriments de Crist, se centra també en la seva majestat com a Fill de Déu. I Bach, que tenia una profunda formació teològica, sense deixar de mostrar-nos la història de la Passió i fer-nos estremir amb el seu drama humà, hi interpreta per mitjà del seu art les paràboles de la doctrina de la gràcia que són a la base de l’Evangeli de sant Joan. Tanmateix, però, el seu innat instint dramàtic el portà a afegir al text de sant Joan dos fragments de sant Mateu, referents al plor de Pere, després d’haver negat Jesús (que el recitatiu de l’Evangelista descriu amb cromatismes estremidors i agosarats) i al terratrèmol que es produí després de la mort de Crist.\nEl cor inicial resumeix amb inoïda eloqüència la idea central del relat de la Passió de sant Joan: Jesús hi és presentat com un sobirà suprem, el sofriment i la humiliació del qual són una etapa necessària de la seva missió terrenal. Albert Schweitzer ha remarcat el simbolisme (avui l’interpretaríem en termes retòrics) dels seus motius: les semicorxeres dels violins evoquen l’esperit diví que comtempla a si mateix; els obstinats dels baixos, en corxeres, la idea d’infinit; les dissonàncies punyents dels oboès i les flautes expressen el dolor, sense arribar a formar un tema; i, en la frase “mostra’m amb la teva Passió que Tu, el fill de Déu, fins amb les humiliacions més grans has estat glorificat”, el motiu de semicorxeres als baixos.\nLa Passió segons sant Joan fou interpretada per primera vegada a l’església de Sant Nicolau de Leipzig el Divendres Sant de 1724, encara que els seu origen es remunta als anys de Weimar. Bach hi realitzà diversos canvis -motivats per imperatius circumstancials i que, per tant, no constitueixen una progressió cap a un model definitiu- amb motiu de tres interpretacions posteriors.\nPer estructurar l’obra, Bach seguí el model de la Passió moderna, amb veus i instruments, que donava entrada als elements teatrals de l’airoso, l’ària i el recitatiu i que repartia el text en tres blocs. El relat dels esdeveniments és confiat a la veu humana amb l’únic suport de l’orgue i dels instruments greus de baix continu, les paraules de Crist són declamades per una veu de baix, un tenor assumeix el paper de l’Evangelista cronista, els altres personatges dramàtics són interpretats per solistes i el cor es fa càrrec de les intervencions col·lectives de les turbae. L’element narratiu és puntuat pels corals homòfons, que representen la veu de la comunitat de feligresos i el seu mitjà de participació més íntim i familiar, alhora que són la referència medul·lar del discurs espiritual del compositor. Finalment, les àries solistes tenen la funció de desvetllar la sensibilitat dels fidels per mitjà d’un element extern; el seu origen modern, teatral i mundà, no era, en teoria, un obstacle per a la seva inserció en un context religiós i espiritual, ja que el pensament de l’època no distingia entre l’esfera secular i la sagrada; tot i això, algunes autoritats religioses de Leipzig n’havien retret l’ús, perquè la música “no semblés sortida del teatre, sinó que, més aviat, incités a la piaetat dels oients”\nD’aquests tres elements se serví Bach per bastir el seu discurs i donar forma al curs intern de l’obra segons les lleis de la retòrica musical en ús. És curiós, però, que un bachià tan penetrat com Albert Schweitzer mostrés serioses reserves sobre l’estructura de la Passió segons sant Joan, en afirmar que és fruit d’una juxtaposició d’elements més que no pas d’un pla ben meditat. En aquest sentit, algunes vegades s’ha atribuït la repetició de la mateixa música per diversos dels cors de les turbae a la manca de temps del compositor en escriure l’obra. Avui, en canvi, és clar que aquestes repeticions eren indispensables per dur a terme el minuciós pla arquitectònic que el compositor havia concebut, per tal d’aconseguir aquella estructura simètrica que és pròpia de moltes creacions del Barroc.\nL’interpretació de la Passió segons sant Joan per part de l’Orfeó Català, l’Orquestra Nacional Clàssica d’Andorra i diversos solistes tots ells dirigits per Josep Vila i Casañas va ser notable.\nJosep Vila va fer una feina molt curosa i detallista de la partitura de Bach. Va entendre a la perfecció el sentit de la música i la seva temàtica argumental-dramàtica, amb una expessió molt eloqüent amb el texte on eren totes les expressions i declamacions del drama.\nL’Orfeó Català va sonar compacte i amb bona afinació i amb una feina ecxel·lent de la partitura per part de tots els seus components juntament amb el seu director titular.\nL’Orquetra Nacional Clàssica d’Andorra va reaccionar positivament a les indicacions del director però en un pla massa discret en el seu volum en la secció de la corda.\nEn la part solista la soprano Marta Mathéu va cantar amb una tècnica pulcre amb un bell timbre vocal. La mezzosoprano Marta Infante va cantar amb bona musicalitat però amb una tècnica i emisisió de la veu dubtoses i insegures. El tenor Francisco Fernández-Rueda va ser eficient en les seves intervencions. El baríton Joan Martín-Royo va cantar amb seguretat i musicalitat. El baix baríton Elias Benito va fer un Jesús amb correcció. El tenor Juan Sancho va fer un evangelista ecxel·lent amb una veu brillant i molt ben impostada, amb una dicció perfecte i amb un dramatisme adequat.


Mireille Gansel guanya el Premi Veu Lliure, que atorga el PEN Català\nL'entitat valora la seva defensa de l'escriptora i traductora de la llibertat d'expressió\nL’escriptora i traductora Mireille Gansel és la guanyadora del Premi Veu Lliure d’enguany, que atorga el PEN Català. Gansel obté el guardó per la seva trajectòria, en la qual destaca l’obra ‘Traduir com transhumar’, publicada per l’editorial Lleonard Muntaner Editor, amb traducció de Dolors Udina. El PEN Català valora la defensa de Mireille Gansel de la llibertat d’expressió en la tasca de la traducció de poetes perseguits pel nazisme, la traducció d’antics dissidents de la RDA i la publicació del primer volum de poesia clàssica durant la Guerra del Vietnam. Gansel, que serà a Barcelona des del 9 de novembre, participarà dijous, 11 de novembre, d’una taula rodona al CCCB, el primer dels actes que engloben el Premi Veu Lliure d’enguany.\nLa taula rodona portarà per títol ‘La traducció, una eina contra el silenci’ i constituirà una conversa entre Mireille Gansel, Dolors Udina i Antoni Clapés. Tots tres parlaran de l’ofici de la traducció, una feina que, per a Gansel, ha estat un camí per traçar ponts entre cultures, per interpretar-les i per aprendre de l’altre.\nL’editorial Lleonard Muntaner Editor acaba de publicar una antologia poètica de Mireille Gansel, amb traducció precisament d’Antoni Clapés i un prefaci de Dolors Udina, que porta per títol ‘La llàntia de l’espera’. L’antologia, que surt a la llum coincidint amb el Premi Veu Lliure d’enguany, obre la porta a l’univers líric de Mireille Gansel.\nL’acte del CCCB, que començarà a les 18.30, es clourà amb la performance ‘Acció 15: La Pell que escup i escampa’, de l’artista Francesca Llopis, autora del cartell del Premi Veu Lliure 2021 i de la imatge, així mateix, del Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit 2021.\nAquest acte al CCCB serà el primer esdeveniment amb què se celebrarà la XII edició del Premi Veu Lliure, que es concedeix des del 2010 i que el PEN Català ha atorgat des d’aleshores a personalitats com Salem Zenia, Tienchi Martin-Liao, Ramon Esono Ebalé o Behrouz Boochani, entre d’altres. Un premi que s’emmarca en la celebració de la Setmana del PEN a les Illes, que cada any se celebra el 15 de novembre en commemoració del Dia de l’Escriptor Perseguit.\nÉs per aquest motiu que la celebració del Premi Veu Lliure d’enguany comptarà també amb un acte, el dia 12 de novembre, a l’UJI, a Castelló (País Valencià), i amb un darrer acte, l’endemà, 13 de novembre, a Can Alcover, a Palma (Illes), on tindrà lloc l’acte oficial de lliurament. Precisament durant l’entrega del guardó Veu Lliure a Palma es donarà també a conèixer el guanyador o guanyadora del Premi Roissy en Brie de poesia per a escriptors refugiats a Europa. És la primera edició d’aquest premi que convoca el PEN Català, al qual s’han presentat més de quaranta candidatures arreu d’Europa.


Institut Les Salines - Informàtica\nBenvinguts al Departament d'Informàtica de l'Institut Les Salines\nAl Institut Les Salines s'hi poden estudiar el següents cicles de la familia informàtica:\nHem organitzat el primer curs de grau superior d’ASIX i DAW per tal que continguin matèries comunes. D’aquesta manera el primer curs d’ASIX i DAW és el mateix, i es convalida en cas de que acabats uns estudis de FP informàtica vulguis matricular-te a uns altres. En només tres cursos pots obtenir els títols d’ASIX i DAW.\nDisposem de tres aules d’informàtica amb capacitat per trenta persones cadascuna. També disposem d’un laboratori de maquinari i de xarxes. L’ample de banda cap a Internet és de 100Mb/s simètric. Hi ha connexió sense fil a tot l’institut.\nTreballem amb una plataforma educativa accessible tant des de l’institut com des de casa, que permet el seguiment dels apunts facilitats pel professorat, el lliurament d’exercicis, i la discussió en fòrums.\nFormem professionals capaços d’incorporar-se en qualsevol empresa que cerqui gent preparada en les últimes tecnologies informàtiques. Si vols coneixer més sobre nosaltres et convidem a que vinguis a visitar-nos.


Comencen les obres de la primera fase de l'adaptació de l'estació de Vallcarca de la línia 3\nInici > Comencen les obres de la primera fase de l'adaptació de l'estació de Vallcarca de la línia 3\ndimarts, 8 maig, 2018 - 13:46\nEls treballs consisteixen en la construcció de dos ascensors per connectar el vestíbul i cadascuna de les andanes\nL'obra comporta una inversió d'1,7 milions d'euros i té un termini d’execució de 15 mesos.\nComencen les obres d'adpatació de l'estació de Vallcarca de l'L3, a Barcelona https://t.co/yn56ZI9i9Z \n— Territori (@territoricat) May 8, 2018 \nEl departament de Territori i Sostenibilitat ha iniciat, amb les tasques prèvies d’implantació i de senyalització, les obres de la primera fase de l’adaptació a persones amb mobilitat reduïda de l’estació de Vallcarca de la la línia 3 de metro, situada sota l’avinguda Vallcarca de Barcelona. Es preveu que els treballs, que compten amb un pressupost d’1,7 milions d'euros, tinguin una durada de 15 mesos, segons ha informat el departament en un comunicat.\nL’obra inclou la remodelació del vestíbul de l’estació per encabir-hi dos ascensors que el comuniquin amb les andanes, així com la supressió de diversos graons en aquest àmbit per tal de generar rampes que facilitin el flux dels usuaris.\nEn paral·lel, el departament redactarà durant aquest any, en coordinació amb l’Ajuntament de Barcelona, el projecte per a l’execució de l’ascensor de carrer que completarà l’adaptació de l’estació. Aquest ascensor s’emplaçarà a la banda costat Putxet de l’estació i disposarà de tres parades, una al vestíbul, una a l’avinguda Vallcarca i una altra al carrer república Argentina.\ndimarts, 8 maig, 2018 - 14:00\nSource URL: https://noticies.tmb.cat/societat/comencen-obres-de-primera-fase-de-ladaptacio-de-lestacio-de-vallcarca-de-linia-3


La princesa està trista (Ferran Sáez Mateu)\nLa princesa està trista\n4 min. 05/06/2013 00:00\nLa històrica (i aquí l'adjectiu no és un tòpic) esbroncada que van haver d'entomar els prínceps d'Astúries la setmana passada al Liceu marcarà el principi, o potser el final, d'alguna cosa. Per això es tracta d'un fet històric que sembla evocar el cèlebre Memorial de Greuges que la burgesia catalana va fer arribar al rebesavi de Felip de Borbó, Alfons XII, l'any 1885. Per descomptat, ni el contingut ni la mise en scène de la cosa són comparables de cap manera: en un cas estem parlant d'un document argumentat i, en l'altre, d'una mica de gresca espontània i efímera. Tot i així, convé no oblidar unes quantes coses sobre aquesta qüestió. La primera i més important, que això va passar al Liceu, lloc no freqüentat habitualment per radicals d'extrema esquerra, maulets eixelebrats i practicants de l' escrache . Estem parlant d'un lloc on hi sol anar gent d'ordre: les coses tal com són (bé, en aquest cas concret, tal com són, tal com han estat i tal com probablement seran mentre el món sigui món). Això vol dir, ras i curt, que l'esbroncada a la qual estem fent referència no és precisament una esbroncada qualsevol, el xivarri rutinari i innocu que s'han d'empassar tots els que tallen el bacallà vagin on vagin, facin el que facin i diguin el que diguin. Estem parlant d'un fet que, tenint en compte el context, és insòlit.\nEn segon lloc, això no passa tampoc en un moment políticament normal. L'atzar -no el menystinguin mai, l'atzar!- ha volgut que mentre el rei caçava elefants, el seu nét es foradava el peu amb una escopeta i una tal Corinna zu Sayn-Wittgenstein ( née Corinna Larsen) feia bricolatge a la Zarzuela, els catalans diguéssim prou amb una determinació mai vista en la nostra història recent. No provin de fer sargits argumentals: aquesta conjunció és purament casual. El descrèdit de la monarquia ha arribat ara com podia haver arribat fa uns anys amb -posem per cas- la publicació de les peculiars relacions financeres del rei amb Manuel Prado y Colón de Carvajal (la història és massa llarga per fer-ne aquí un resum abreujat). El cas és que la convergència d'aquests dos factors pot ser gestionada en diferents direccions i de moltes maneres.\nLa secessió de Catalunya podria servir tant per reforçar la monarquia (entesa com a patrimoni identitari espanyol) com per foragitar-la expeditivament (interpretant que aquesta nova situació reclama un nou règim). Però també podria passar que la monarquia provés d'articular el possible nou estatus politicoadministratiu de Catalunya d'una manera semblant al de la monarquia britànica en relació al Canadà, a Austràlia i, fins i tot -i d'això se n'oblida molta, massa gent-, a una possible Escòcia independent. Heus aquí les tres possibilitats que té Felip de Borbó damunt la taula. Bé, en realitat en són dues, ja que suposo que descarta la segona. Però la primera és molt més incerta que la segona en la mesura que els seus possibles aliats (Aznar i els nombrosos palmeros mediàtics) són obertament partidaris d'una república centralista semblant al que va ser el règim de Franco. ¿La jugarà, Felip de Borbó, la carta que queda, o simplement estarà a l'aguait? ¿Apostarà, ni que sigui per força, per un modest equivalent de la Commonwealth? No ho sé.\nL'anàlisi arriba exactament fins aquí. La resta són prediccions que no em veig amb cor de fer. D'una cosa sí que n'estic segur, però: la monarquia, és a dir, Felip de Borbó, es veurà obligada a prendre una decisió que tant podria precipitar la seva fi com reforçar-la des de totes les perspectives, especialment la de "solució menys dolenta" per als interessos d'Espanya, i també per als d'una Catalunya que opta per la secessió però que no desitja un ruptura traumàtica. La xiulada de l'altre dia al Liceu pot interpretar-se, òbviament, com una mostra de descontentament... però en diferents sentits. Repeteixo que allò no era de cap manera una festa independentista ni tampoc una reunió d' indignats , i per això cal fer-ne una lectura més subtil i acurada. Xiulaven, sí; però, tenint en compte qui eren, ¿què estaven reclamant, exactament? ¿La República Socialista Catalana? ¿La nacionalització de la banca? Home, no fotem... En aquests temps estranys convé parar l'orella i, si és possible, no regurgitar llocs comuns ni veure coses que no són. El món que representa el Liceu l'any 2013 té poc o res a veure amb la literària Mariona Rebull i la bomba que va esclatar el 7 de novembre del 1893, evidentment, ni amb el Memorial de Greuges de l'any 1885. Aquells xiulets suggereixen coses molt ambigües. No ens autoenganyem, doncs.


TIDUSO | Tots Iguals,Diferents i Únics en el Severo Ochoa\nTots Iguals,Diferents i Únics en el Severo Ochoa\nVídeo fet per el Joel González, explicant que és per a ell la solidaritat.\nPropaganda Diferent !!\nEl vídeo d’aquesta ONG l’he trobat simpàtic, original i molt real.\nEl camí a l’escola és un documental que mostra les dificultats que han de recórrer nens de tot el món en el seu camí cap a l’escola.\nTAARE ZAMEEN PAR és una pel · lícula sobre un nen amb dislèxia a l’Índia, és un llargmetratge excepcional que de forma senzilla, però amb una sensi\nbilitat excepcional, explica la història de moltes famílies amb un / a nen / a amb dislèxia i / o qualsevol altra dificultat específica d’aprenentatge. El dany tan immens que el desconeixement sobre aquests fenòmens en l’entorn que envolta al nen / a, la família, el centre escolar, pot causar en un nen o una nena amb una intel · ligència normal i amb una imaginació desbordant que viu en el seu món feliç , on el dolor i el sofriment no troben lloc, queda reflectit amb tanta senzillesa i alhora amb una complexitat enorme en la pel · lícula, que qualsevol que tingui l’oportunitat de veure-la quedarà commogut per ella.\nÉs increïble el que saps fer !!!\nBully Dance és un curt metratge de dibuixos de (10′) produït per UNICEF y Film Board of Canada. Identifica les conductes de maltractament i el procès de victimització. No hi ha paraules i el missatge arriba a l’espectador de manera clara i contundent. Visualment és interessant i la banda sonora és rítmica i encertada. L’objectiu és estimular la discussió en el grup.\nEl Monjo Misguided\nHi havia una vegada un xinès que estava absort en la seva pràctica físic-espiritual de tai-txi. El seu gosset l’instava per jugar i ell es va deixar portar per la ràbia i ….\nMillor serà que vegis la història que té una bonica moralitat.\nDalai Lama va dir: El mitjà per fer canviar d’opinió és l’afecte encara que no sempre és fàcil.\nPer gaudir un moment de relax\nPèrdua de classes, la mort de l’educació de la dona\nMalala Yousafzai és nascuda a la vall del Swat, Pakistan. El seu pare és Ziauddin Yusafzai i té dos germans.\nMalala parla paixtu i anglès, i és coneguda pel seu activisme a favor dels drets civils, especialment dels drets de les dones a la vall del riu Swat, on el règim talibà ha prohibit l’assistència a l’escola de les nenes.\nA l’edat de 13 anys, Yúsafzai aconseguir notorietat en escriure un bloc per a la BBC sota el pseudònim Gul Makai, explicant la seva vida sota el règim del Tehrik i Taliban Pakistan (TTP) i els seus intents de recuperar el control de la vall després que l’ocupació militar els obligués a sortir a les zones rurals.\nEls talibans van obligar el tancament de les escoles privades i es va prohibir l’educació de les nenes entre 2003 i 2009.\nEl 2009 el documental Pèrdua de classes, La mort de l’educació de la dona (dirigit per Adam Ellick i Irfan Asharaf, delNew York Times), mostra a Malala i el seu pare Ziauddin Yúsafzai i com l’educació de les dones és difícil o impossible en aquestes àrees.\nPensant en els altres , un video que explica la forma d’entendre l’educació el mestreToshiro Kanamori.


Liberals denuncia la manca de transparència d’Andorra Telecom a l’hora d’invertir - Altaveu el diari digital d'Andorra\n01/04/2019 (18:15 CET)\nLiberals d’Andorra lamenta la manca de transparència mostrada per Andorra Telecom a l’hora d’explicar determinades inversions estratègiques. Alhora, tampoc no troba adequat que el Govern hagi recorregut de forma habitual als beneficis de l’operadora, que la formació pretén que de totes totes es mantingui com a monopoli fins i tot en el cas que hi hagi un acord d’associació amb Europa, per maquillar els seus comptes.\nEl cap de llista liberal, Jordi Gallardo, conjuntament amb el número dos, Ferran Costa, han mantingut aquest matí una reunió amb els treballadors de la parapública en què s’han compromès a “canviar el criteri de recórrer als beneficis d’Andorra Telecom per quadrar els comptes de Govern”. Amb aquesta manera de procedir, segons els dirigents liberals, l’executiu ha descapitalitzat la parapública i li han restat competitivitat per a la seva diversificació.\nA més, Gallardo ha traslladat als assistents que “s’ha de fer un pas cap a la transparència allà on hi hagi diners públics” i ha criticat “les decisions estratègiques d’inversió que s’han fet sense les explicacions necessàries” per part dels responsables polítics de la parapública. Precisament, un dels projectes polítics que ha afectat Andorra Telecom ha estat el del ‘The Cloud’ que després de malbaratar més de 3 milions d’euros no veurà la llum.\n“Aquest és un exemple del que no ha de ser la gestió política prenent decisions unilateralment” ha asseverat Jordi Gallardo. Precisament, sobre aquest fet ha lamentat que “aquesta legislatura hem tingut molts exemples que haguessin significat la dimissió dels seus responsables i aquí no ha passat res”. Per aquest motiu, des de Liberals es porta al programa electoral l’elaboració d’una llei de bon govern i responsabilitat política perquè “ja n’hi ha prou que en aquest país es prenguin decisions amb un cost per a l’Estat i la ciutadania i ningú se’n responsabilitzi”.


Només un de cada tres catalans parla la llengua habitualment\nActualitzada 28/10/2021 a les 13:00\nL'idioma perd mig milió d'usuaris des del 2005 segons l''InformeCat 2021'\n© Òscar Escuder, president de la Plataforma per la Llengua.\nVuit de cada deu catalanoparlants (80,1%) a Catalunya canvien de llengua quan algú es dirigeix a ells en castellà i el 32,4% de la població del domini lingüístic és parlant habitual de català, segons l’InformeCat 2021 de la Plataforma per la Llengua. L’informe, presentat ahir, recull 50 dades de fonts oficials i d’elaboració pròpia de l’entitat sobre la situació del català en el domini lingüístic, situació que el president de Plataforma per la Llengua, Òscar Escuder, va qualificar d’“emergència lingüística”. Escuder va demanar un “canvi de xip” davant d’aquesta situació de canvi de llengua que, segons la seua opinió, és fatal per al català i té conseqüències en el seu ús social, i va afirmar que el 43,5% dels enquestats que es reconeixen catalanoparlants afirmen que canvien de llengua “per respecte” o “per educació”.\nUna altra de les dades que figuren a l’InformeCat 2021 és que una de cada tres persones, un 32,4%, del domini lingüístic del català és parlant habitual d’aquest idioma, i Escuder va alertar que el català ha perdut mig milió de parlants habituals des de l’any 2005. “Som a temps de revertir-ho, però és necessari que la ciutadania i les administracions siguin conscients de l’emergència lingüística”, va declarar.Pel que fa a Lleida, l’informe reflecteix que els alumnes de quart de l’ESO de Ponent tenen una nota mitjana de 78,1 sobre 100 en llengua castellana, mentre que en català la qualificació baixa a 75,7. Aquest resultat és similar a tot Catalunya i només ha variat els anys 2014 i 2016 quan el català va superar per 0,7 i 0,4 dècimes, respectivament, la llengua castellana.\nD’altra banda, l’InformeCat 2021 reflecteix també dades “esperançadores” com que el 72,6% dels andorrans comencen les converses en català, o que a la Franja el percentatge de catalanoparlants és d’un 49,6 per cent i d’aquests, el 89,2% transmeten la llengua catalana als fills.