Rubèn García, un dels alumnes participants al projecte de Formació Dual que fa la seva estada al Claror Sardenya\nLa formació en alternança o dual combina l’aprenentatge en una empresa amb la formació acadèmica tradicional, augmentant així la col·laboració entre els centres de formació professional o les empreses en el procés formatiu dels alumnes. Una iniciativa impulsada per la Generalitat de Catalunya que prioritza aquest model educatiu en que l'empresa assumeix responsabilitats de formació i així adapta aquesta a les seves necessitats amb l'objectiu final de millorar l'educació rebuda i fer-la més útil al sistema productiu, millorant així la ocupabilitat dels joves.\nEn el marc d’ensenyament europeu fa anys que funciona la formació dual, però a Catalunya, és una modalitat que es troba en un estat d’implementació incipient. El Grup Claror, que fa més de 20 anys que acull alumnes en pràctiques, ha decidit posar en marxa aquest nou projecte de formació en els seus centres esportius.\nAl llarg del 2019 i conjuntament amb els Cicles Formatius de Grau Superior de Condicionament Físic de l’Escola Pia de Sarrià-Calassanç i l’Institut Cultural CIC de Barcelona, el grup Claror hem acollit a 6 alumnes en modalitat de formació dual.\nProjecte Formació Dual Claror\nEn el projecte de formació dual de Claror els alumnes han de cursar un total de 890 hores al centres esportiu, repartides entre la formació estrictament teòrica i la pràctica diària.\nDes del mes de maig de l'any passat, 9 alumnes ha rebut 100 hores de formació al propi centre de treball, el que els ha permès fer una immersió completa a Claror des d’un plantejament acadèmic teòric-pràctic.\nAquestes 100 hores de formació impartides, amb continguts dissenyats pels propis professionals de l’entitat, han servit per mostrar als alumnes per una banda, una perspectiva de caire preceptiu de l’organització, com el procés d’acollida, la prevenció en riscos laborals, com preparar un CV o una carta de presentació.\nAixí mateix, en aquest programa formatiu inicial s’ha traslladat als alumnes la filosofia de l’entitat, o el que anomenem l’Experiència Client i Servei Claror: tots aquells elements del tracte personal i professional que ens identifiquen com a entitat.\nI finalment, la part tècnica del programa que tracta sobre com fem les classes de les diferents disciplines de l’àmbit fitness i aquàtic.\nD’aquests 9 alumnes inicials, 6 d’ells s’han incorporat finalment al projecte DUAL Claror. Aquesta modalitat de pràctiques requereix un alt grau de compromís, sostingut en el temps, per part de l’alumne.\nLes 790 hores restants els alumnes de la formació dual s’han incorporat a l’àrea de fitness o a l’àrea aquàtica, on juntament amb la seva persona de referència comencen el procés d’exercir com a tècnic esportiu.\nEn aquest procés de professionalització, l’alumne aconseguirà les aptituds necessàries per poder assessorar als clients a la sala de fitness i impartir classes d’activitats dirigides.\nPrincipals avantatges de la Formació Dual\nEl projecte de formació dual de Claror aporta amplis avantatges tant a l’alumnat com a l’organització. Al ser un programa que requereix d’una gran implicació per part dels alumnes suposa una gran inversió en la seva carrera com a futurs professionals. Així mateix, el programa és una clara aposta en la millora dels vincles entre alumne-entitat-escola.\nTan és així, que per a l’alumne que participa en el projecte suposa una immersió completa en la filosofia Claror i en el tarannà de l’entitat; rebre una formació intensiva de caràcter teòric-pràctic per poder exercir com a tècnic esportiu amb totes les garanties; integrar-se plenament a l’entitat i augmentar les possibilitats de ser contractat, entre d’altres.\nEn aquest sentit, Rubèn García, un dels alumnes participants al projecte de Formació Dual que fa la seva estada al Claror Sardenya, destaca la immersió que suposa en el món laboral per als estudiants. Els alumnes que hi participen viuen des d’una perspectiva molt pràctica el dia a dia d’un tècnic esportiu.\nPer a Claror suposa contribuir, des de l’àmbit formatiu, al compromís de l’entitat amb l’entorn i la societat. Com a organització tenim l’oportunitat de captar alumnes talentosos; fomentar la formació interna i la tutorització de pràctiques per part dels professionals de Claror i disposar d’una cantera de professionals formats en la pròpia filosofia Claror.


Les noies i les STEM | Zena\nHome›Mitjans›Les noies i les STEM\nLa poca presència de dones en les professions relacionades amb la ciència, la tecnologia, l’enginyeria i les matemàtiques (STEM) és un tema de debat recurrent i, fins i tot, un problema que governs i institucions estan decidits a eliminar. No sembla, però, que algunes institucions dediquin els mateixos esforços per equiparar el nombre d’homes i dones en professions universitàries on elles són la immensa majoria. L’informe de l’OCDE The ABC of Gender Equality in Education n’és una prova.\nA l’Annex 1 de l’estudi es detallen alguns dels programes desenvolupats als països de l’OCDE destinats a atraure dones a professions STEM i homes a professions vinculades a la salut, l’educació i el benestar. A grans trets, aquests programes es basen en seguiments de la composició de l’alumnat i el professorat, en el foment de les polítiques de conciliació i el suport financer a alumnes de minories.\nUna lectura de l’annex, però, revela que la majoria de polítiques destacades són per atraure dones a les STEM. Els programes destinats a incrementar la presència d’homes citats a l’estudi se centren, sobretot, en l’àmbit de l’ensenyament, ja sigui en educació infantil (Alemanya i Suècia), com en general (Flandes).\nPresència d’homes i dones\nMalgrat els exemples en l’annex i que l’OCDE afirma que nois i noies segueixen escollint la futura carrera en base a estereotips, l’estudi basa gran part de la seva articulació en la necessitat de captar més noies en les STEM. Es parteix de l’assumpció que, si es millora la confiança de les nenes envers les matemàtiques, obtindran més bons resultats i es veuran més avesades a triar professions relacionades.\nLes dades aportades per l’OCDE són un apunt més en el debat sobre si les diferències en l’elecció de les carreres entre homes i dones és deguda a factors ambientals o bé a diferències innates. Si es vol aprofundir en la qüestió, el web en castellà Politikon n’ha realitzat una extensa anàlisi i ha abordat la bretxa en les carreres tècniques de forma específica. No obstant això, el que sí que es pot qüestionar de l’OCDE és l’enfocament triat per tractar l’elecció de carreres que fan nois i noies.\nProfessions de primera i de segona\nL’organització afirma que les professions STEM “són la columna vertebral de les economies” i afegeix que es tracta de les professions més demandades i més ben remunerades.\nSeguint aquesta idea, és raonable concloure que cal atraure més dones al sector, no només perquè puguin cobrar més, sinó també perquè aportin punts de vista nous que ajudin a fer avançar les disciplines i, de retruc, l’economia. Ara bé, serà difícil atraure persones (homes) a sectors considerats de menys valor i amb una remuneració més baixa.\nSi s’observa la taula de sota es comprova com entre les deu professions més populars entre les noies entrevistades a l’estudi PISA hi ha els oficis de metgessa –amb una popularitat semblant entre els nois–, advocada, psicòloga, periodista/escriptora, decoradora, infermera/llevadora, mestra o veterinària. La majoria són professions rellevants en el marc de l’estat del benestar o, fins i tot, en un estat democràtic. L’informe no veu com a potencial problema la poca preferència dels homes per aquestes professions. Almenys no en la mateixa magnitud que la poca presència de dones en les STEM.\nCom el seu nom indica, l’Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE) té com a objectiu potenciar l’economia dels països membres. És comprensible, doncs, que la seva preocupació sigui fomentar aquelles professions que generen un valor afegit a l’activitat econòmica.\nPerò els estats tenen objectius més enllà d’assegurar la bona marxa de l’economia. Un relat que posi en valor la importància de professions relacionades amb les ciències socials, les ciències de la salut, l’art i les humanitats en l’assoliment d’aquests altres objectius sí que hi té cabuda. De fet, l’OCDE mateixa reconeix que, en molts casos, les professions STEM s’han de valdre de les altres disciplines per desplegar tot el seu potencial innovador.\nPer teixir un nou relat que posi en valor les professions amb majoria de dones, es pot prendre com a exemple el cas de Finlàndia, que ha fet del seu model educatiu –i del rol del professorat– una marca associada a la qualitat democràtica i el benestar, així com una pedrera de ciutadans ben formats.\nSi es volgués plantejar els discurs en el marc d’un debat estrictament econòmic, la posada en valor d’aquestes disciplines també seria possible. Al cap i a la fi, la població d’un país continua sent un actiu econòmic important i el seu benestar no és només una garantia econòmica, sinó també un factor rellevant per a l’estabilitat política.\nDesigualtats i pensions: un problema futur amb ...


Lleida necessita 4.500 habitatges en 20 anys i 1.000 més el Pirineu per destinar-los a lloguer social – La Manyana\nEl pla 2022-2042 de Drets Socials fixa quin ha de ser el parc de cada municipi per a aquest objectiu\nPisos en construcció a la Copa d'Or\nEls 163 municipis catalans que aglutinen més del 80% de la població hauran de disposar d’un 15% mínim d’habitatges destinats a polítiques socials en 20 anys. L’estimació és que seran necessaris 4.500 nous habitatges a Lleida i 1.000 al Pirineu amb aquest objectiu.\nSegona la Secretaria d’Habitatge i Inclusió Social del Departament de Drets Socials, a les comarques lleidatanes hi ha 13 municipis que dormen part de les àrees de demanda forta i acreditada, on viu el 60% de la població: Lleida, Balaguer, Tàrrega, Mollerussa, Cervera, Guissona, Bellpuig, el Palau d’Anglesola, Golmés, Anglesola, Miralcamp, Fondarella i Vilagrassa. A les comarques de l’Alt Pirineu i Aran hi ha 5 municipis que formen part de les àrees de demanda forta i acreditada, on viu el 44% de la població: la Seu d’Urgell, Puigcerdà, Tremp el Pont de Suert i Sort.\nAquests municipis resten subjectes a l’objectiu d’incrementar el seu parc de lloguer social fins assolir com a mínim el 8% del total del parc d’habitatges principals del municipi el 30 de juny de 2042).\nAlcarràs i Alpicat són els dos únics municipis considerats àrees preferents, on hi viu el 4% de la població, i han d’assolir que el parc de lloguer social sigui del 2,8% abans de 2042. És el mateix cas que Vielha e Mijharan, únic municipi del Pirineu considerat àrea preferent, on viu el 8% de la població.\nAltres vint municipis (Almacelles, les Borges Blanques, Agramunt, Torrefarrera, Juneda, Artesa de Segre, Alcoletge, Almenar, Rosselló, Alguaire, Alfarràs, Linyola, Ponts, Aitona, Bell-lloc d’Urgell, Torres de Segre, Bellvís, Albatàrrec, Torregrossa, Arbeca) formen part d’àrees no preferents, on viu el 18% de la població i han d’assolir que el parc de lloguer social sigui del 2,4%. És el cas també de la Pobla de Segur (amb un 4% de la població del Pirineu), que forma part de l’àrea no preferent on viu el 18% de la població de la regió pirinenca.\nLa resta de municipis formen part de les àrees rurals, on viu el 18% del total de la població i que han de complir amb l’objectiu d’incrementar el seu parc de lloguer social fins a assolir com a mínim l’1% del total del parc d’habitatges principals de cada municipi.\nLa previsió és que a la demarcació es necessiten, doncs, 5.500 habitatges en 20 anys per a polítiques per destinar-los a polítiques socials, segons el pla 2022-2042.


Cáncer de Ovario | ¿Qué el Cáncer de Ovario? | PortalCLÍNIC\nCàncer d'ovari Què es?\nEl càncer d'ovari és un dels tumors que causa major mortalitat entre les dones. Molts dels casos es diagnostiquen en etapes avançades de la malaltia. El tractament, generalment, consisteix en una combinació de cirurgia i quimioteràpia.\nEl terme càncer d'ovari (CO) s'utilitza per descriure els tipus de càncer que s'originen a les cèl·lules de l'ovari, de les trompes de Fal·lopi o del peritoneu (membrana que cobreix les parets internes de la cavitat abdominal). El càncer d'ovari sorgeix de cèl·lules dels ovaris o trompes de Fal·lopi que creixen de manera anormal i es multipliquen per formar un bony o tumor.\nAbans es creia que el càncer de les trompes de Fal·lopi era estrany, però ara se sap que la majoria dels càncers (els epitelials serosos d'alt grau) comencen a l'extrem extern de la trompa de Fal·lopi, a prop de les fímbries.\nLa majoria dels tumors ovàrics són benignes i molts desapareixen sols.\nQuan es detecta un tumor ovàric (en una ecografia), es realitzen diverses proves a la pacient per avaluar si el tumor és maligne i decidir el tractament. En alguns casos, es requereix la cirurgia (extirpació del quist o de l'ovari) per obtenir el diagnòstic histològic definitiu.\nEls tumors malignes ovàrics, sovint, no causen cap molèstia a les pacients fins a fases avançades, el que condiciona un diagnòstic tardà i un pitjor pronòstic. Algunes molèsties són poc específiques, com sensació de malestar o inflor abdominal.\nTipus de Càncer de Ovari\nHi ha diferents tipus de càncer d'ovari i es classifiquen en funció de com es veuen al microscopi agrupant-los en diverses categories.\nTumors borderline o de baix potencial maligne. Constitueixen un grup de tumors amb millor pronòstic que el càncer d'ovari invasor. La majoria es diagnostiquen en estadis incipients de la malaltia. La cirurgia pot ser menys agressiva i no sol ser necessària la quimioteràpia. Es divideixen en cinc varietats: borderline serosos, mucinosos, de cèl·lula clara, endometrioïdes i tumor de Brenner borderline.\nCàncer d'ovari invasor. Hi ha molts tipus o varietats de càncer d'ovari invasor, però els més freqüents s'agrupen en quatre categories en funció del tipus de cèl·lula on s'originen:\nCarcinoma epitelial. S'originen a la capa prima de teixit que recobreix l'exterior dels ovaris i constitueix entre el 85-90% dels càncers d'ovari. Els tipus principals de tumors epitelials inclouen tumors serosos (el més freqüent), endometrioïdes, de cèl·lules clares, mucinosos, i altres més rars. Hi ha diferències sobre com es comporten aquests tipus de càncer i quins tractaments funcionen millor. Es subdivideixen en dos tipus, d'alt grau (el més freqüent) i baix grau.\nTumors malignes de cèl·lules germinals. Són menys freqüents i es desenvolupen a les cèl·lules ovàriques productores d'òvuls. Apareixen normalment en dones d'entre 10 a 29 anys. Les varietats són: disgerminomes, teratomes immadurs, tumors del si endodèrmic i de el sac vitel·lí i carcinomes embrionaris.\nTumors malignes estromals. Aquesta forma rara de càncer d'ovari es desenvolupa a les cèl·lules dels ovaris que produeixen hormones. Més de el 90% d'aquests tumors s'anomenen tumors de cèl·lules de la granulosa amb dues varietats: de l'adult i juvenil. Els tumors de cèl·lules de la granulosa poden secretar estrògens, causant sagnats vaginals inusuals.\nTumors metastàsics. Rars (5-10% dels càncers d'ovari). En aquest cas, el tumor primari no s'origina en la trompa de Fal·lopi/ovari, sinó en un òrgan distant. Pot originar-se a la resta dels òrgans genitals (com l'endometri) o a l'aparell digestiu (especialment còlon i estómac) o a les mames. De vegades, es detecta primer la metàstasi ovàrica i no el tumor primari.\nEl càncer d'ovari es diagnostica a més de 20.000 dones als Estats Units amb prop de 15.000 morts anuals. La meitat tenen més de 60 anys. La gran majoria són tumors serosos de grau alt i, la majoria dels diagnòstics, es realitzen en una etapa avançada de la malaltia.\nEl càncer d'ovari, incloent el que s'origina a les cèl·lules de l'ovari, les trompes de Fal·lopi i peritoneu són la cinquena causa més comuna de mort relacionada amb càncer en dones als Estats Units.\nEl Càncer d'Ovari en primera persona\nCita de Laura Aguilera, Infermera\nSabent que és una malaltia silent, és a dir que no dona simptomatologia i quan la dona és molt tard, és important que la pacient s’autoexplori, que conegui el seu cos i que vagi a totes les revisions ginecològiques.\nLaura Aguilera Infermera\nPublicat: 3 de juliol de 2020\nActualitzat: 3 de juliol de 2020


Dia 18: Fred dia de tornada cap a Irkutsk | Viatge a Ítaca\n1 Juliol 2013 by Viatge a Ítaca\t10 comentaris\nAquesta zona és especial, tota aquesta tranquil·litat i sensació de llibertat està ben secundada per la sensació tèrmica, et posa en el context. Fa fred, no un fred polar, però si que les estonetes que bufa una miqueta de vent, sents com els ossos es queixen sota la pell i demanen alguna capa més de roba. Això contrasta amb les estonetes de sol i dies clars, on sobren pantalons llargs i jerseis. Les nits, ens han donat alguna pista de perquè l’aigua del Baikal és tan freda, ja que en la nostre habitació hem passat fred amb els nostres pijames curts de clima tropical. Per sort tampoc és massa greu, perquè amb la roba que portàvem ho hem pogut portar força bé.\nAvui a les 7:30 toca diana, per poder estar llestos amb tot recollit, i a les 9 esmorzar, i que a les 9:30 poguéssim pujar a la furgoneta. Sortim a rentar-nos la cara, i es nota avui un vent fred que ens fa córrer cap a dins a tapar-nos una miqueta. L’esmorzar, com tots els àpats que hem fet a ca la Olga, ha estat espectacular. Avui tocava fideus i un entrepanet de una espècie d’embotit, que sempre té el regust final d’unes herbetes que se’ns comencen a fer familiars. Avui l’Eva no ha fet com amb l’arròs amb llet, i no ha deixat ni una engruna pel pobre gosset que ens mira a fora amb cara de pena.\nCap a les 10, ens passen a recollir. Una furgoneta conduïda per un tipus, d’aspecte de lluitador de sumo mongol, on després d’indicar-nos amb gestos el que hem de fer, comença la ruta per recollir ocupants i que omplin amb un total de 13 persones, després d’alguna negociació, tots els seients que hi ha.\nComencem a fer carretera de sorra cap al ferry, i en un moment donat, ens trobem que l’estan arreglant i no es pot passar, uns segons de dubte, i el conductor inicia un camp a través fins a una altre pista que ens deixa a tots bocabadats…\nFem la operació inversa a la de l’anada quan arribem al ferry, on aquesta vegada anem ben tapats, i uns militars de l’exèrcit ens esperen a l’altre banda, per sort no ens busquen a nosaltres, ni al nostre conductor…\nUna aturada de rigor en un cafè per fer un mos i una visita a les letrines, inusualment altes aquestes, i parades a tort i dret, per no sabem ben bé què. El conductor va fent i desfent i nosaltres asseguts a la Van.\nEl dia empitjora amb la pluja, i alguna de les maletes dels ocupants van a dalt… per sort la nostre no…. i finalment cap a les 16:30 hores ens deixa en una estació d’autobusos que no tenim massa ben localitzada.\nDes ubicats, intentem preguntar a algun vianant que ens indiqui, però quatre d’ells ni es paren a parlar amb nosaltres. Suposo que deu ser un tema cultural que no entenem, però una cosa és que no sàpiguen anglès i l’altre és un mínim d’educació des de la nostre perspectiva europea-catalana…això no ens ha agradat massa….\nPer sort i confiant en els superpoder d’orientació de la Eva i el seu doctorat en lectura de mapes en ciríl·lic, arribem a un carrer conegut, just a la botigueta de vins de l’altre dia. I és que per molt que no vulguem, el destí sempre ens porta al mateix lloc….\nJust al davant hi ha un supermercat dels grossos, així que avui farem homenatge, i dedicatòria a tots els amics, avui toca pernil i llom embotxat!!!! No us penseu que son d’aquí…. els havíem portat camuflats a la maleta, així que comprem una barra de pa, uns tomàquets, una cerveseta russa que hem descobert i que ens agrada força, i un iogurt de maduixa ben gros que ja havíem tastat a Moscú.\nI salivant contínuament pel desig del pernil en el camí cap al Admiral Hostel, finalment hi arribem, fem un te, conversem una miqueta amb una senyora que te moltes i moltes ganes de parlar (sobretot ella), perquè porta molts dies sense que ningú l’entengui en anglès, i finalment ens fem el merescut homenatge, que ens fa sentir una miqueta més a prop de casa.\nI ara toca posar-se al dia d’algunes coses que tenim pendents i que volem fer abans d’anar a dormir, per acabar el penúltim dia a terres russes.\n10 thoughts on “Dia 18: Fred dia de tornada cap a Irkutsk”\n1 Juliol 2013 a les 7:53\nApa, pa amb tomàquet i embotits ! això no val, no gaire propi de les “estepes” russes. I els polvorones ??? he he…\nPetons i bona entrada a Mongòlia !\nJajaja homeeee de tant en tant….. Aqui per exemple només hem menjat menjar mongol!!\n1 Juliol 2013 a les 9:45\nAra sembla que son aventures en serio, fred, despisti,malallet de la gent que pregunteu. Ara el tiberi que veu fer o compensava molt. Espero la pròxima arribada a Mongòlia, per posar la bandereta y seguir desfruitant jo del vostres relats. Petons.\n10 Juliol 2013 a les 16:02\nSiiiara ja podràs posar banderes a Mongòlia!!\n1 Juliol 2013 a les 22:04\nQuina pinta que té aquest llom… I mira que aquests russos són d’un altre planeta! Però vosaltres a la vostra i visca l’orientació de l’Eva. Petonets des d’un Puigcerdà força fresquet.\nSort que he sortit a tu!! Que més d’un cop això ens salva!!\n2 Juliol 2013 a les 14:38\ncervesa? el #tapviatger ho haurà d’explicar. quin bbrrrr freeeeddd, guapos! bona entrada al país veí. us esperem!\nI tant que ho explicarà!!\n11 Juliol 2013 a les 18:34\nOle ole ole ese pan tumaca!!! y está claro… todos los caminos llevan a una tienda de vinos 😉 jajajaja. mua guapos!\nJajajaja siempre aparece el vino por nuestro camino 😉


El Clínic implanta un sistema pioner que informa els familiars sobre l’estat dels pacients i permet una millor gestió dels quiròfans « Bloc del Clínic\nEl sistema és innovador pel seu disseny, basat en l’ús de tècniques d’aprenentatge automàtic (“machine learning”) i en l’ús de dades històriques, que permet preveure la durada de cada tipus d’intervenció. També implica una evolució en el model de treball, a l’orientar-se cap a l’ús de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) per part de tota la cadena del personal implicat en el procés.\nDurant l’acollida infermera al pacient, a l’inici del procés quirúrgic, els familiars reben un full amb el número de seguiment que EstimTrack assigna al pacient -mantenint en tot moment l’anonimat de les dades- i reben una explicació sobre la informació que apareixerà a les pantalles situades en la zona d’espera.\nLes pantalles, de disseny clar i senzill, mostren icones animades per a il·lustrar les diferents fases del procés, el temps de duració de cada fase i el número de porta on els familiars seran informats pel cirurgià. “El fet de tenir aquesta informació”, comenta del Dr. Jaume Balust, cap de Secció d’Anestesiologia del Clínic i un dels creadors del programa: “disminueix significativament l’angoixa dels familiars, al saber en tot moment en quina fase del procés es troba el pacient”.\nParal·lelament, a nivell intern, l’EstimTrack avança una estimació prevista de durada de cada una de les intervencions quirúrgiques. Des de les tauletes tàctils del programa instal·lades als 14 quiròfans i a la Unitat de Recuperació Post Anestèsia (URPA) es poden crear les tasques per al personal auxiliar (camillers, neteja) i també enviar les dades en temps real que s’aniran mostrant als familiars en les pantalles informatives. “El programa millora l’eficàcia en la gestió del flux de pacients quirúrgics: permet marcar retrassos o escurçaments en les durades de les intervencions, comprovar l’estat d’ocupació de la URPA, advertir la infrautilització o sobreutilització dels quiròfans, etc.” declara la Dra. Lina Manasanch, gerent de l’Àrea Quirúrgica.\nEl programa EstimTrack és fruit de la col·laboració entre l’Hospital Clínic i la start-up catalana EstimTrack, creada per metges de l’hospital i enginyers formats a la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Neix en el marc del projecte de millora de gestió de processos a l’Àrea Quirúrgica que segueix el model Lean i s’ha posat en marxa amb èxit gràcies a l’estreta col·laboració de l’Àrea Quirúrgica amb la Direcció de Sistemes d’Informació i amb la Direcció d’Infraestructures.\nEl model de gestió Lean\nEl model Lean és una filosofía i una metodologia de millora de processos nascuda al Japó. Es basa en diferenciar els processos que aporten valor dels que no n’aporten, per tal de suprimir aquests últims i augmentar l’eficàcia i l’estalvi de costos i temps. En l’àmbit de la salut, el model es centra en el flux de valor del pacient per a reduir la despesa innecessària.


Forat negre - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nVisió artística d'un forat negre en disc d'acreció\nEn astronomia, un forat negre és una concentració de matèria d'altíssima densitat, tal que la seua força gravitatòria és tan elevada que la velocitat de lliberament és superior a la velocitat de la llum. Per tant, res que es trobe dins del seu horisó d'acontenyiments pot escapar-se'n, excepte per mig de l'efecte túnel quàntic. El terme "forat negre" no s'ha d'entendre com un "forat" en el sentit usual del terme, sinó com una regió de l'espai de la qual res pot escapar, ni a soles la llum. És per este motiu que se'ls nomena "negres".\nEn el centre d'un forat negre, segons prediu la relativitat general, hi ha sempre una singularitat, un punt de densitat i gravetat infinites que arriba a un volum nul i a un radi zero. Estos "infinits" i "zeros" el que realment demostren és que la relativitat general no és adequada per descriure'ls i que provablement es necessita una teoria quàntica de la gravetat.\nL'horisó d'acontenyiments és la superfície que marca el llímit des del qual ya res no pot escapar, a on la llum orbita el forat i és el llímit estàtic, en l'interior del qual ya a soles hi ha un camí, el que marca la gravetat. L'ergosfera és la part que queda per fora de l'horisó d'acontenyiments, de la qual, en teoria, encara es pot escapar. La matèria que cau a un forat negre usualment forma un disc d'acreció. Segons el propi Albert Einstein el radi de Schwarzschild és infranquejable, és dir, no es pot formar un forat negre per afonament gravitatori.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Forat_negre&oldid=131235»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 20 feb 2018 a les 13:38.


Els pròxims anys confirmaran la reducció d'oficines bancàries a Tarragona | CEPTA\nLa dinàmica d’ajust de la capacitat de les oficines bancàries de la província de Tarragona és previsible que continuï durant els pròxims anys, tot i que amb menys intensitat, ja que els principals processos de consolidació bancària ja s’han dut a terme.\nTanmateix, si resten importants serrells, que poden derivar de les operacions corporatives que més recentment s’han materialitzat, com és el cas de l’absorció de Catalunya banc (CX) per part del BBVA, o l’adquisició de Banco Popular per part de Banco Santander.\nEn aquests dos casos, es preveu que continuï el procés de tancament d’oficines i de reducció de llocs de treball, tot mantenint el procés d’ajust de la capacitat instal·lada existent.\nPer aquesta raó, no és descartable que en els propers dos – tres anys, el nombre d’oficines s’ajusti en un 10 – 15% addicional, i que el nombre de treballadors també evolucioni a la baixa, tot i que amb una intensitat menor.\nPer altra banda, existeix una important presència comercial de dues entitats financeres que, recentment, han traslladat la seva seu social i fiscal fora de Catalunya: Caixabank i Banc de Sabadell.\nTot i que a curt termini, no cal esperar que aquesta decisió afecti a la seva presència a la demarcació, en termes de xarxa comercial, si pot verificar-se un canvi en l’aproximació al problema d’un eventual excés de capacitat, tot passant a ésser tractat des d’una perspectiva més objectiva i, fins i tot, allunyada de qualsevol connotació territorial.\nAixò vol dir que les decisions de reducció i / o dimensionament de la xarxa comercial, poden veure’s substancialment afectades per aquest canvi de perspectiva. Aquest fet és especialment important pel nombre d’oficines que mantenen en molts àmbits on altres entitats financeres ja han decidit prendre decisions de tancament.\nSi aquesta dinàmica és manté, el fenomen de pèrdua de presència d’oficines bancàries i, fins i tot, de caixers automàtics, a les zones rurals o als àmbits perifèrics dels nuclis de població més importants, es veurà significativament agreujat en el futur.\nEvidentment, el manteniment del procés d’implantació de noves tecnologies serà una factor que contribuirà a apaivagar l’efecte del tancament de punts de venda convencionals.\nPer tant, és consolida el canvi de model endegat amb motiu del procés de consolidació d’entitats financeres, i que està afectant amb tota intensitat al teixit financer tarragoní, de la mateixa manera que també s’està manifestant a nivell general.\nEl PDF adjunt inclou el document que amplia aquesta informació


06/07/17. Els grups podrien aplicar l’article 81 i aprovar en un dia la llei del referèndum. El Punt Avui. - Gironès per la independència\n06/07/17. Els grups podrien aplicar l’article 81 i aprovar en un dia la llei del referèndum. El Punt Avui.\nEls grups podrien aplicar l’article 81 i aprovar en un dia la llei del referèndum\nEl reglament ja permet per majoria absoluta canviar l’ordre del dia del ple a l’inici de la sessió\nLa via exprés de JxSí i la CUP requereix uns 15 dies mínim\nSessió plenària a l’hemicicle del Parlament amb els membres del govern asseguts a primera fila Foto: ACN.\nLa llei del referèndum és a les portes del Parlament per ser aprovada però encara es desconeix per quina via s’optarà. La decisió, com van insistir ahir els responsables de presentar l’esborrany de la llei, correspon ara als grups parlamentaris que la impulsen, això és Junts pel Sí i la CUP.\nFins ara s’ha parlat d’una via “exprés”, la que comporta l’aprovació de la llei per lectura única que recull l’article 135 del reglament del Parlament, però que, tot i així, requereix d’uns quinze dies. La seva aplicació depèn de la reforma que han d’acabar d’aprovar els grups. Tanmateix, també existeix una fórmula, es podria dir, “ultraexprés” que els grups tenen sobre la taula i que ja està regulada a través de l’article 81.3. Segons aquest punt, l’ordre del dia d’un ple podria ser alterat amb la incorporació d’un nou “assumpte” sempre i quan ho demanin dos grups. Per incloure el nou tema, aquest “ha d’haver complert els tràmits reglamentaris, llevat d’un acord explícit en sentit contrari, per majoria absoluta”, resa l’article. D’aquesta manera, la llei del referèndum o la de transitorietat jurídica podria registrar-se a la cambra el mateix dia de ple i, un cop iniciada la sessió, dos grups haurien de reclamar el canvi de l’ordre del dia per incorporar-ne l’aprovació. Per tirar endavant la petició cal la majoria absoluta de què ja disposa JxSí i la CUP, els quals seguidament aprovarien el text.\nL’aplicació d’aquesta via “ultraexprés”, però, ha causat certs recels entre els grups promotors que des del principi van optar perquè la resta de l’oposició participés en el debat de la llei . Així ho han explicat fonts del grup parlamentari de JxSí: “Hem intentat fer les coses amb transparència i debat, però a l’oposició no li interessa el contingut d’aquesta llei sinó el fet que no es faci cap referèndum”, lamenta el diputat.\nLa via ordinària de l’inici ja ha quedat descartada per una qüestió de temps –requereix d’entre tres i quatre mesos com a mínim per aprovar una llei. Però, a més a més, va decaure quan l’oposició va rebutjar participar en les ponències amb l’argument que la sentència del Constitucional obliga a impedir i aturar qualsevol tràmit relacionat amb el procés sobiranista. Descartada la via ordinària, es va estudiar la via de l’article 135 i per això es va iniciar, el març, la reforma del reglament per tal que només dos grups ho puguin sol·licitar. Actualment la reforma està pendent del dictamen que el Consell de Garanties Estatutàries ha de lliurar abans del 15 de juliol a la cambra i de la seva aprovació previsiblement en el ple del dia 26. Aquesta via continua sobre la taula.\nL’oposició també s’ha fixat en l’article 81i ja han presentat esmenes, en el tramit de al reforma del reglament, per tal que la modificació de l’ordre del dia d’un ple es faci per unanimitat. Els lletrats ja han alertat d’aquesta via massa “laxa”. Aquesta via es va utilitzar el maig per votar una proposta sobre el cas Palau, es va aplicar en una resolució d’Iberpotash i també en l’aprovació de les conclusions de la comissió del procés constituent.


Segons l'OCU aquesta és la millor llet semidesnatada\nDos pots amb llet | Cedida\nper Redacció 29 de juny de 2017 13:46\nLa llet semidesnatada Hacendado, que comercialitza Mercadona, ha estat escollida com la millor llet semidescremada del mercat segons un estudi elaborat per l'Organització de Consumidors i Usuaris (OCU).\nLa llet del gegant valencià, aconsegueix un total de 74 punts, la màxima puntuació d'aquest rànquing i la catalogació de "compra mestre". Li segueix la llet semidesnatada Llet Nostra, amb 73 punts, i la de Consum, que aconsegueix la mateixa puntuació. En els primers llocs de la llista se situen marques blanques com Eroski, Aliada o el Corte Inglés.\nLes llets semidesnatades de marca es troben a partir de la cinquena posició, en el cas de Président, setena per la marca Pascual, i en onzena posició, Central Lechera Asturiana. Tot i aquest anàlisi, l'OCU destaca "el producte de bona qualitat, a un preu molt competitiu" de la llet semidesnatada en general. L'entitat assenyala que en el seu estudi s'ha valorat aspectes com "la composició nutricional, la qualitat de la matèria primera, l'etiquetatge, el preu i la higiene del producte".


Ha nascut a Espanya Astroland, la primera Agència Interplanetària Espanyola. L'agència estudiarà com serà la futura vida de futurs exploradors al planeta Mart.\nPer a això està desenvolupant un laboratori amb noves tecnologies en unes coves de 1,5 km de longitud a Arredondo (Cantàbria).\nCompta amb una inversió, a diferència d'agències com NASA o ESA, amb capital cent per cent privat. Les persones que entrin a la cova (ja han obert un procés de selecció) rebran prèviament un programa previ de formació en diferents habilitats necessàries per ser un futur colon al planeta vermell.\nSerà per aquests elegits, segons Astroland, "una èpica aventura amb finalitats científiques però també emocionals. Volem donar el 2019 noves respostes per superar els reptes que ens trobarem a Mart en 2035 ".\nLocalització de la cova a Cantàbria\nReproduïm part de la nota de premsa que ens han enviat per donar a conèixer aquest interessant projecte:\n"Diversos organismes científics i autoritats acadèmiques participaran en el projecte per testar noves tecnologies i desenvolupar noves investigacions de la mà de Astroland. Fins al moment compten amb la col·laboració del Govern de Cantàbria, Ajuntament de Santander, EOI, Banco Santander o la Universitat ESNE, entre altres entitats que col·laboraran en les diferents tasques d'investigació emmarcades en diferents programes.\nExploradors a l'interior de la cova / Astroland-Agència Interplanetaria Espanyola\nCamps de desenvolupament\nAres Station representa un gran camp de proves per testar totes les tecnologies i capacitats de rendiment humà, que seran necessàries per sobreviure en un altre planeta.\nLes persones que entrin a la cova rebran prèviament un extens programa previ de formació en diferents habilitats necessàries per ser un futur colon al planeta vermell: espeleologia, escalada, psicologia, coaching, plans d'emergència, desenvolupament de cultius hidropònics (que fan servir dissolucions minerals en lloc de sòl), entre d'altres.\nUna de les bases d'experimentació / Astroland. Agència Interplanetaria Espanyola\nA l'interior de la cova, Astroland instal·larà càpsules pressuritzades i els exploradors comptaran amb vestits espacials dissenyats per l'Escola Universitària de Disseny, Innovació i Tecnologia (ESNE). Els "astrolanders" no podran sortir de les cabines sense el seu vestit espacial antibacterià, flexible i resistent a l'abrasió; una granota de polímers teixit en una sola peça mitjançant impressió en 3D.\nEstaran monitoritzats en tot moment des d'un centre de control exterior (Astroland Space Center), ubicat al Parc Científic i Tecnològic de Cantàbria, que serà inaugurat el proper mes de març i constarà de 5 pavellons amb les últimes tecnologies. Per aportar versemblança, la comunicació amb l'exterior tindrà un retard de 8 minuts, que és el que trigaria la comunicació Terra-Mart en condicions normals. "\nEls desitgem tota la sort del món amb aquest projecte ja que tota contribució perquè l'ésser humà arribi mai a trepitjar el planeta Mart i poder estudiar-insitu sempre és molt benvinguda, ia més és una nova forma de turisme interplanetari en la mateixa Terra, tota una experiència per als primers que provin aquesta espectacular iniciativa.\nMés informació a la web de Astroland\nAquest és un article original de ' Universo Blog'


Un llibre per descobrir la història, el significat i curiositats sobre l’ou com balla | Ens de l'Associacionisme Cultural Català\nL'autor presentarà el llibre dijous 15 d'abril a La Casa dels Entremesos\nDe l’ou com balla se n’ha escrit molt, hi ha molta literatura, imatges, pel·lícules, i abundants teories sobre el seu origen, explica l’historiador Nil Rider. Descobrir què hi ha del cert, i posar data i referències documentals és el que procurat fer en el llibre L'Ou com balla. L'efímer, el Corpus i la Catedral, que acaba d’editar Publicacions de la Catedral de Barcelona. Dijous 15 d’abril el presentarà a la Casa dels Entremesos.\nL’autor, historiador i tècnic de la Catedral de Barcelona, ha cercat en els llibres de comptes i consuetes i de costums i altres llibres litúrgics per recórrer la història, d’origen i els significats d’aquest art efímer, i treure què hi ha del cert i què d’inventat en tot allò que s’ha dit i escrit.\nNil Rider explora l’origen de la tradició i desmenteix algunes de les teories més exteses: que si era un costum importat d’Itàlia pel rei Alfons el Magnànim o bé un joc al qual s’entretenien els nobles al carrer Montcada mentre esperaven el pas de la processó. Per l’autor, la tradició neix a la catedral de Barcelona a mitjans del segle XV, i està vinculada amb la plenitud de la primavera, la fertilitat i la vida.\nEl llibre també analitza la seva evolució, com ha canviat la manera de fer-se i sobretot el seu abast: després d’estar tres-cents anys al recinte de la catedral, la tradició sortí a molts altres indrets de la ciutat i ara trobem “una explosió d’ous com balla a tot el país”, a Tarragona, Reus, Manresa, Solsona, Martorell, Igualada, etc., explica Rider.\nEl text es completa amb un annex fotogràfic, amb imatges històriques i un reportatge del corpus confinat que es va celebrar l’any passat, i també un annex documental amb curiositats com la relació de les compres d’ous o el primer document que es coneix, datat l’any 1323, que descriu una processó i parla d’enramar Barcelona.\nLa presentació serà a la Casa dels Entremesos (a les 20 hores) i comptarà amb la presència de l’autor, de Josep Maria Turull, canonge-fabriquer de la Seu de Barcelona, i d’Albert Domènech Alberdi, historiador de l’art i prologuista del llibre.\ndijous, 08 de abril de 2021 12:47h\nUna exposició per descobrir i reivindicar la història i el patrimoni dels establiments emblemàtics de Mataró\n08 abril, 12:24


Més de 40 artistes s'uneixen en un disc solidari i un concert per recaptar diners per construir una escola a Mali\nMúsics, actors i esportistes participen en un disc solidari que sortirà el 23 de novembre i que es presentarà en directe el 2 de desembre en un concert a la Farga de l'Hospitalet. El projecte Vocesx1Fin: Juntos por Mali vol promoure el dret a l'educació dels nens de Mali i amb el que es recapti del disc i el concert es construirà una escola prop de Bamako. En el disc i en el concert hi participen duets formats per noms com Dani Martín i l'actriu Mónica Cruz, Sidonie i el cuiner Sergi Arola, Gossos amb el periodista de Catalunya Ràdio Manel Fuentes, Antonio Orozco amb l'humorista Andreu Buenafuente o Ana Torroja amb el futbolista David Villa.\n15/11/2010 - 11.42 Actualitzat 15/11/2010 - 13.10\nMúsics, actors i esportistes participen en el disc solidari "Vocesx1Fin: Juntos por Mali".\nEl primer senzill de l'àlbum solidari, que es publicarà el 23 de novembre, l'han gravat a duo Ana Torroja i David Villa, que interpreten la cançó "Insurrección" d'El Último de la Fila. Dani Martín, líder d'El Canto del Loco, canta amb l'actriu Mónica Cruz "Que te vaya bonito", del mexicà José Alfredo Jiménez, i Antonio Orozco canta amb Andreu Buenafuente i Berto la cançó "Miedo" d'MClan. Aquestes són només algunes de les cançons que sonaran en el disc. Altres duets els formen Gossos amb Manel Fuentes o Sidonie i Sergi Arola. En total, més de 40 artistes de diverses disciplines han col·laborat en el doble CD, que es presentarà en directe el 2 de desembre en un concert a la Farga de l'Hospitalet de Llobregat.\nEl projecte Vocesx1Fin: Juntos por Mali vol promoure el dret a l'educació dels nens de Mali. Amb el que es recapti del disc i el concert es construirà una escola de formació de nens sense escolaritzar d'entre 12 i 16 anys en una localitat propera a Bamako.\nLes entrades per al concert a favor dels nens de Mali ja estan a la venda a través de ServiCaixa i Tiketmaster a un preu de 15 euros.


Aragonès confessa haver contactat amb l'expresident Puigdemont - El triangle\nEl candidat d'ERC busca desencallar la legislatura i assenyala que esgotar el termini seria una "irresponsabilitat"\nEl candidat d’ERC Pere Aragonès i l’expresident Carles Puigdemont van mantenir fa uns dies una conversa sobre l’estat de les negociacions entre ERC i Junts per desbloquejar la investidura i formar Govern a Catalunya. Així ho ha explicat aquest dimecres el vicepresident en funcions en una entrevista al programa El Matí de Catalunya Ràdio.\n“La conversa va ser cordial i aclaridora”, ha apuntat Aragonès, que s’ha mostrat convençut que els “esculls” són “salvables”. El dirigent republicà ha apuntat que Junts ja disposa d’una proposta “completa” sobre com ha de ser el futur executiu.\nEl pacte inclouria tres comissions de seguiment. La idea, en tot cas, és que no hi hagi “compartiments estancs”, un dels problemes que han arrossegat els dos últims executius.\n“Amb Puigdemont tenim reptes compartits de país. Defensa la independència, i jo també. Això ha de passar per l’autodeterminació i l’amnistia, i ho compartim”, ha apuntat el candidat a la investidura. Aragonès ha recordat que Junts defensava un referèndum forçat per les institucions europees si l’independentisme superava el 50% dels vots, i ha fet seva la proposta.\n“Esgotar el termini seria una irresponsabilitat”, ha apuntat en referència al calendari, que marca que el 26 de maig hi ha d’haver president investit per evitar la celebració de noves eleccions.\nPrevSánchez es burla del ‘DNI català’: “No serveix, però costa nou euros”


L'eina per l'Avaluació d’Impacte sobre Protecció de Dades en projectes de recerca i innovació en salut també disponible en accés obert en castellà i anglès - TIC Salut Social\nBarcelona, 19 de maig de 2021. Ja es troba disponible en versió castellana i anglesa i en accés obert de l´eina per dur a terme l´avaluació d´impacte relativa als tractaments de dades personals (AIDP) en l´àmbit de la salut. L’eina i la metodologia han estat desenvolupades inicialment en llengua catalana i en accés obert en el marc de col·laboració entre l´Oficina del Delegat de Protecció de Dades de la fundació TIC Salut Social i l’Observatori de Bioètica i Dret – Càtedra UNESCO de Bioètica de la Universitat de Barcelona. Es tracta d´una metodologia i eina àgils per realitzar AIPD en projectes de recerca i innovació en salut que es basen en el model de l’Autoritat Catalana de Protecció de Dades Amb aquesta proposta, l’Oficina del DPD contribueix a homogeneïtzar els criteris per a dur a terme la tasca d’avaluació a les entitats de salut. Veure l´original i el tutorial corresponent. Enllaç a la versió anglesa Enllaç a la versió castellana La següent infografia indica els aspectes a considerar per dur a terme l’AIPD durant les diferents fases d’un projecte en l´àmbit de la salut.


Escola Música-Classes joves-Cursos-Barcelona | A4Musics\nA4Músics ens plantegem l’ensenyament musical dirigit als joves de forma personalitzada i atenent a les necessitats i aspiracions de cada un.\nD’aquesta manera, els preparem per a l’accés al Grau Superior si així ho desitgen, però també els animen a gaudir de la música com a mitjà de diversió i socialització, tant si tenen intenció de professionalitzar-se com si no.\nTambé com a complement de la seva formació, l’alumne que ho desitja, li oferim la possibilitat de presentar-se als exàmens de l’ ABRSM, obtenint així una certificació acadèmica.\nLa Núria ens interpreta el tema de la taquillera pel·lícula “La La Land”.\nUs animeu, com ella, a tocar tot tipus d’estils i èpoques?


Els dies grans es viuran el 28 d'agost i 8 de setembre en honor als patrons del municipi\nActes de les Festes Majors de l?any passat del municipi d?Alfara de la Baronia. EPDA\nLa Setmana del Major obri les Festes Majors 2017 del municipi d'Alfara de la Baronia el diumenge 13 d'agost amb el concurs de paelles, a les 12 hores, i la cavalcada a les 20 hores.\nEls actes dedicats als xiquets continuaran el dilluns 14 d'agost amb un contacontes, a les 11 hores, i un taller de samarretes a les 18 hores. I per la nit està prevista una marxa nocturna.\nPer al dimarts 15 d'agost, l'Ajuntament d'Alfara de la Baronia ha organitzat un taller de globusflèxia i pintacares pel matí, la cursa 'Holy run' per la vesprada i cinema d'estiu per la nit. Jocs d'aigua i més sorpreses donaran pas al dimecres 16 d'agost, així com la pilota valenciana amb les escoles d'Alfara i d'Algímia. Per la nit es farà el joc 'Busquem el tresor'.\nEls jocs d'aigua continuaran el dijous 17 d'agost pel matí, i per la vesprada hi haurà una fireta. Ja per la nit es plantaran les tendes de campanya i haurà sorpreses.\nXocolatà, jocs i parc infantil protagonitzaran la jornada lúdica del divendres 18 d'agost i el diisabte 19 es durà a terme una ruta infantil, cursa de cintes i play-back.\nLa Setmana Taurina començarà el dimarts 29 d'agost amb la desfilada de les penyes i el xupinàs, a les 23 hores. A continuació hi haurà bous capons i embolat i discomòbil.\nEl dimecres 30 d'agost començaran les entrades de vaques, les exhibicions de ramat i els bous embolats que s'allargaran fins al diumenge 3 de setembre.\nA banda dels actes taurins, la Setmana Taurina inclou el Dia de la Vaca el qual es celebrarà el divendres 1 de setembre amb el concurs de coques de tomaca i truita de creïlles per a les penyites.\nLes festes patronals s'enceteran el diumenge 20 d'agost amb l'esport com a protagonista. A les 16:30 hores es jugarà una partida de pilota valenciana entre aficionats i alumnes de les escoles de pilota d'Alfara i d'Algímia. I a partir de les 18:30 hores es podrà gaudir del triangular de pilota valenciana entre el CPV Alfara, el CPV Algímia i mezquita, Álvaro, Dani i Raúl. Per a concloure l'inici de les festes, la Banda de Música d'Alfara de la Baronia posarà el punt i final a la jornada a les 23 hores.\nEl dilluns 21 d'agost, els veïns podran gaudir de jocs tradicionals a partir de les 19 hores, i per la nit es dispararà una gran traca.\nEl poble acollirà una fira artesanal el dimarts 22 d'agost i dimecres 23, que s'inaugurará al so de la Batukada Alto Palància. A més, el dimecres es jugaran al frontó les partides classificatòries i per la nit es farà un correfoc.\nDiferents artistes locals mostraran les seues obres des del dijous 24 fins al dissabte 26 d'agost. A més hi haurà zumba el dijous, partides de frontó i ball el divendres dia 25 i la final de frontó el dissabte.\nLa XI Trobada de Bolilleres es realitzará el diumenge 27 d'agost al carrer Doctor Suárez, així com les calderes i nit de monòlegs amb Jesús Manzano, Carol Tomàs i Joe Mecànic.\nEls dies grans es celebraran el dilluns 28 d'agost en honor a Sant Agustí, Bisbe, patró de la localitat, i el divendres 8 d'agost, dia de la Festa Major en solemnitat de la Mare de Déu dels Afligits, patrona del municipi. El dilluns 28 es farà la missa, el dinar dels majors, la processó i sainets pel Quadre Artístic de Vilamarxant, i el divendres 8 de setembre el Ball de Mantó a banda dels tradicionals actes religiosos com són la missa i la processó. Cal destacar el Dia de la Baixada de la patrona el 7 de setembre amb nit de varietets i el Dia de la Pujada el 7 d'octubre. Per últim, el final de les Festes Majors es realitzarà amb música el 9 de setembre, dia d'ànimes, amb un concert de la Coral Alba d'Alfara de la Baronia, a les 23 hores.


Comuns: una evolució típica · Senderi\nEl teòleg Guibert de Nogent deia, en el segle xii, que el nom de «comuns» era un «nom nou i detestable». Amb aquesta denominació es coneixia, en el seu temps, els homes agrupats mitjançant un jurament, el qual expressava una nova solidaritat horitzontal que reorganitzava la comunitat sobre les bases d'un col·lectivisme de nou encuny.\n«Comú» significava la presa de consciència de l'existència d'un bé comú, del qual tots eren solidaris i corresponsables. Les cartes col·lectives de llibertat venien a substituir els contractes individuals de fidelitat feudal i expressaven el compromís amb la gerència del bé col·lectiu, els drets i les llibertats dels ciutadans.\nFeia temps que s'estava donant el pas del feu al comú. En paraules de M. D. Chenu, Guibert fou «testimoni cec d'aquesta evolució». S'estava conquerint, pas a pas, l'autonomia i el sentit de ciutadania, en el marc de noves institucions naixents (corporatives, municipals i universitàries). El vell ordre feudal deixaria pas, en dos segles, a una nova realitat social urbana: es reorganitzaven els mercats, s'artigaven noves terres i es multiplicava per deu o més la producció, gràcies als progressos tècnics del moment. El nou ordre ciutadà s'estructurava a l'entorn dels oficis, el comerç i les noves institucions: confraries i corporacions en el terreny econòmic, i comuns en el polític. Les ments feudals, com Guibert, no entengueren la nova realitat i s'oposaren a aquell «desordre». S'estava obrint pas un nova mentalitat, una manera diferent d'entendre el fet polític: com a realització d'un «bé comú», amb noves regles morals i ètiques. És la història d'una evolució típica que es tornaria a donar, mutatis mutandis, amb la crisi definitiva de l'antic règim i la Revolució Francesa i Americana de finals del segle xviii.\nM'ha vingut al cap el possible paral·lelisme del que acabem de recordar amb algun fenomen dels nostres dies a Catalunya. També avui hi ha analistes incapaços d'entendre el que passa i que escriuen cròniques mancades de lucidesa. No acaben de veure que vivim un canvi d'època, amb noves realitats polítiques i uns «comuns» que intenten endegar un nou procés, hereu de mobilitzacions socials recents. Sabem que els temps actuals són temps de vertigen. Entre moltes altres diferències, avui les coses van a una velocitat desconeguda a l'edat mitjana. La història, però, convida a preguntar-se si som davant l'evolució típica suara descrita i si possiblement, també, es tracta d'una realitat que anticipa un futur diferent, més o menys pròxim.\nSigui com sigui, emergeix un nou ordre social i polític, amb agents nous, en el marc d'una crisi de les estructures polítiques i de les institucions sense precedents. En el fons és una crisi de gran abast, de civilització, en la qual res és predictible. Els interrogants oberts amb la comparació que estem fent es disparen: com s'estructurarà el nou ordre? Quines seran les noves institucions? Quines són les bases ideològiques i l'acció comunitària portadora de la nova solidaritat horitzontal? Quins són els deures a complir, els drets a vindicar, les regles d'ètica i moral que els inspiren? Com s'articula en el món global actual? Quines seran les prioritats i com s'implementaran? Quins són els «juramentats» i quines les seves peticions, expectatives i exigències?


Aquestes condicions es podran modificar per tal d’adaptar-les als canvis normatius que, si escau, es produeixin. Si es modifiquen les condicions legals del portal, es farà constar en aquest apartat.\nI.- INFORMACIÓ PERQUÈ ES COMPLEXI LA LLEI DE SERVEIS DE LA SOCIETAT DE LA INFORMACIÓ I DEL COMERÇ ELECTRÒNIC– L34/2002- (LSSICE):\nLa Fundació Rafa Nadal és la responsable del portal www.fundacionrafanadal.com\nLa Fundació Rafa Nadal es va constituir mitjançant escriptura pública de data 20 de novembre de 2007 autoritzada pel notari de Palma de Mallorca D. Miguel Mulet Ferragut, i es troba inscrita al registre de fundacions assistencials del Ministeri de Treball i Afers Socials amb el número 07-0053. Els usuaris poden fer servir l’adreça postal:\nEl CIF de la Fundació Rafa Nadal és el G-57533473\nII.- PROPIETAT INTEL·LECTUAL\nEs comunica a l’usuari que tots els elements del portal www.fundacionrafanadal.com estan protegits per les disposicions de propietat intel·lectual i industrial, i, per tant, el text, el disseny, les imatges, les marques, els noms comercials, els logotips, etc. són titularitat de la Fundació Rafa Nadal o han estat cedits o llicenciats a aquesta entitat. En conseqüència, no es podran fer servir sense el consentiment dels titulars dels drets corresponents.\nLes cookies que es fan servir al portal no permeten aconseguir dades personals.\nLa Fundació Rafa Nadal haurà d’autoritzar expressament i per escrit l’establiment d’enllaços en un altre portal dirigits al portal www.fundacionrafanadal.com\nL’establiment d’un enllaç al portal www.fundacionrafanadal.com que dirigeixi l’usuari a un altre portal no implica l’acceptació ni l’aprovació per part de la Fundació Rafa Nadal dels continguts del portal enllaçat, si bé, i en compliment de la normativa vigent, la Fundació Rafa Nadal, en cas de constatar qualsevol contingut il·legal, suprimirà l’enllaç i ho comunicarà a les autoritats pertinents.\nV.- DADES PERSONALS PUBLICADES A TRAVÉS DEL PORTAL:\nLes dades de persones físiques publicades a través del portal www.fundacionrafanadal.com no es podran fer servir en cap cas sense el consentiment dels titulars. La Fundació Rafa Nadal té exclusivament el consentiment per introduir aquestes dades al portal, però no atorga cap llicència perquè en facin ús tercers.\nVI.- RESPONSABILITAT DE LA FUNDACIÓ RAFA NADAL COM A PRESTADOR D’UN SERVEI DE LA SOCIETAT DE LA INFORMACIÓ:\nLa Fundació Rafa Nadal, com a titular del portal www.fundacionrafanadal.com, respondrà en els termes i amb els límits establerts als articles 13 i següents de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i del comerç electrònic.\nVII.- LEGISLACIÓ APLICABLE I JURISDICCIÓ COMPETENT:\nLes relacions establertes com a conseqüència de l’ús del portal www.fundacionrafanadal.com es regiran pel que disposa la normativa espanyola vigent que resulti d’aplicació.\nLes parts, renunciant al fur que els pogués correspondre, acorden resoldre qualsevol controvèrsia relacionada amb l’ús del portal www.fundacionrafanadal.com als jutjats i tribunals de la ciutat de Barcelona. L’accés al portal implica l’acceptació expressa d’aquesta política legal.


EXPROPIACIÓ INDEGUDA - Saltamarti Llibres\nEn Pere Gomis és un noi que ha acabat 1r de Batxillerat. És bon estudiant, toca el baix elèctric de meravella i és el petit de tres germans. La seva vida es mou entre ambients ben diferents: la colla d ' amics de l ' institut, la penya que es congrega al bar El Puerto i la gent del Taller Musical.\nSón els primers dies de l ' estiu i en Pere viurà una sèrie de fets que marcaran la seva vida. Coneixerà en Frank, un magnífic bateria amb qui encetarà un grup de rock, i, sobretot, descobrirà una noia: la Sara. A més, haurà de viure i patir un problema que afecta la seva família i tot el veïnat: l ' expropiació d ' habitatges per poder construir la futura estació del metro. Això significarà una lluita per intentar evitar aquesta decisió de l ' Ajuntament, i la persona més implicada en aquesta lluita serà en Cinto Gomis, el pare d ' en Pere, que s ' erigirà com a representant dels veïns afectats.\nDins d ' aquesta trama, " Expropiació indeguda " se ' ns mostra com una novel·la on conviuen una sèrie d ' ingredients: l ' amistat, l ' amor, la injustícia, les extorsions, les traïcions i una preocupació de molta actualitat entre els joves, i no tan joves, com és el problema de l ' encariment desmesurat de l ' habitatge.


Les Quatre Barres » Blog Archive » Castanyada 2018\nTal i com tenim apuntat al calendari d’activitats, aquest dissabte 27 d’octubre, farem panellets per celebrar la castanyada!\nA les 15.00h començarem a fer els panellets amb l’ajuda dels més menuts, i tothom que hi vulgui donar un cop de mà. Per a la mainada pot ser bo portar un davantal per no embrutar-se. Si voleu venir més tard, comptem que els tindrem acabats cap a les 16.00.\nA partir de les 16.00h aprofitarem per fer petar la xerrada, beure cafè o te, i menjar els panellets que haurem fet.\nSi hi voleu venir només cal que ens envieu un correu a info@lesquatrebarres.org, com a molt tard el dia abans, divendres 26, indicant quants adults i mainada sereu.\nCom en d’altres ocasions ens trobarem al local situat a Wiboms väg 10, Solna. Per entrar al local, haureu de buscar “holken” al porter automàtic per tal que us puguem obrir. Un cop a dins heu de baixar dos pisos (o agafar l’ascensor fins a baix de tot).\nEl preu serà de 20 SEK per a socis, i de 30 per als qui no en siguin. Com sempre, per a la mainada l’activitat serà gratuïta. Millor que porteu efectiu (quantitat exacta si és possible, gràcies!). També podeu pagar amb Swish.


Alerta per sarna en un centre educatiu de la Seu - FÒRUM.ad\nAlerta per sarna en un centre educatiu de la Seu\nel: 03/02/18 9:11\nEl Departament de Salut de la Generalitat ha detectat quatre casos de sarna en un centre educatiu de la Seu d’Urgell. Són els primers que es diagnostiquen a la regió sanitària de l’Alt Pirineu i també a la demarcació de Lleida i s’han localitzat a l’Institut la Valira.\nEl Servei de Vigilància Epidemiològica i Resposta a Emergències de Salut Pública a Lleida i Alt Pirineu i Aran ha informat, consultat per Catalunya Informació, que davant aquests casos s’està seguint el protocol de tractament i prevenció per a pacients i familiars dels pacients, i asseguren que ”el problema es considera en vies de control”. Els afectats ja han estat tractats i estan fora de perill.\nEl secretari de Salut Pública, Joan Guix, ha xifrat aquest divendres en 19 els brots de sarna que s’ha detectat a Catalunya des del començament d’aquest any, uns brots que han afectat un total de 136 persones. Tot i aquestes dades, Guix ha volgut fer una crida a la calma i ha assegurat que és una situació ”normal” i que ”la realitat és la mateixa” que en altres anys, però que és una malaltia que ara es declara més per part dels metges.\nEntrada Anterior: Rècord de visitants al Pirineu durant el 2017\nEntrada següent: Aigua potable arreu de la UE


Durada: 2,41 min\nRealització, muntatge: María de la O Garrido\nÀudio: col·laboració amb Daniel McCarthy\nDescripció: Feu rizoma i no arrel, no planteu mai! … No sigueu un ni múltiple, sigueu multiplicitats. Feu la línia, no el punt.\nDurada: 3,24 min\nRealització i muntatge: Laura Tabarés\nDisseny de so: Celer Gutierrez Dávila\nDescripció: “Ariane, the overexposed model” tracta de generar una distòpia fictícia basada en una de real. Un dia em vaig adonar que una dona em perseguia allí per on passava. Supermercats, herbolaris, dentistes, botigues de roba, Internet. Aquest és el meu homenatge escèptic a Ariane, coneguda a les xarxes com “The overexposed model”.\nDurada: 1,55 min\nRealització i so: Sandra Torras\nRenders: Anaven Font\nCos: Mireia Pascual\nDescripció: “Des de la panxa del monstre” tracta de desafiar i problematitzar els cànons corporis preestablerts alhora que procura (des)objetualitzar i (des)falocentritzar el cos femení.\nRealizació i muntatge: Florencia Aliberti\nDescripció: Les imatges de viatgers i turistes que recorren el món inunden les xarxes socials. En una homogeneïtzació de l’experiència del viatge i sota l’estètica del selfie-stick, podem trobar innombrables vídeos d’usuaris de pràcticament qualsevol lloc que relaten el seu pas amb aquest dispositiu. #Israel es construeix a partir de vídeos de viatges d’un grup de YouTubers que compten amb milers de seguidors a les xarxes. Un work in progress que explora per què i per a què són produïdes aquestes imatges i quin abast poden tenir més enllà de l’experiència que narren.\nDurada: 4,19 min\nRealizació i muntage: Guim Ayora\nDescripció: Una acumulació d’estètiques digitals. He fet servir la cultura del videoclip musical que tant m’inspira per presentar una suma d’estils visuals: el present de les estètiques internet actuals. La peça en si acaba sent un moodboard de tots aquests processos de manipulació que jo mateix voldria aprendre.


Col·lecció de moments: Moment invisible\nHe trobat un moment,\nEn tinc de tots colors:\nde nostàlgics, sempre me'n ve algun,\nde brillants, en vénen més dels que em mereixo\nd'intensos, en van arribant a la mesura justa\nd'alegres, cada dia algun\nde feliços, no en deixo escapar cap\nde tristos, els aprofito tan bé com puc\nd'enyorats, m'hi deixo gronxar que també m'agrada\nde càlids, per posar-m'hi ben còmoda\ni de freds per poder-me abrigar.\nI ara tinc l'invisible,\nem sembla un moment poètic,\nper omplir-me de misteri,\nPublicat per Carme Rosanas a 16:54\nnovesflors 3 de gener de 2009 a les 17:16\nAixò de col·leccionar moments t'ha portat el mestratge suficient per analitzar-los tots. I gaudir-los...\nXeXu 3 de gener de 2009 a les 17:23\nJa tens un altre tipus de moment per la teva col·lecció, i mira, tot i el que podria semblar pel seu nom, els moments invisibles semblen estar prou bé, oi?\nCarme 3 de gener de 2009 a les 17:30\nNovves flors, també s'ha de comptar amb la sort que et porta la vida, i jo sóc afortunada, però col·lecciona r moment s ha estat una bona opció per gaudir-los millor.\nXexu, són fantàstics, no cal dubtar-ne!\nAnònim 3 de gener de 2009 a les 17:32\nDe moments està ple la vida i d'inspiració aquest bloc :)\nCarles Casanovas 3 de gener de 2009 a les 18:33\nEs que avui fa un dia molt especial pels moments màgics...la neta plora\ndolçament emprenyada, la filla la consola pausadament, donant a la vesprada un ambient dolç d'hivern mentre a fora cau una roïna. Es música celestial, és la son de la que ningú en fa cas.\nStriper 3 de gener de 2009 a les 20:07\nMoments per guardar, moments també per oblidar , mai per llencar.\n- assumpta - 3 de gener de 2009 a les 20:12\nColecció de moments ... és una gran colecció on mai no n'hi haurà cap de repetit, perquè cadascún és únic i personal, i perquè és una colecció que a més no té limit ... la fas realment a la teva mida ... a la mida de la teva vida ... !\nCarme 3 de gener de 2009 a les 20:13\nCesc, tants moments que precisament són ells, els moments, els que triem, els que gusrdem, els que oblidem que ens van definint la vida.\nCarles, potser és la cançó d ela son, que fa cantar la petita... col·lecciona'l, Carles, és un moment íntim i important.\nStriper, mai per llençar, tens raó. Fins i tot els que oblidem poden ser recordats algun dia. Com un present que algú t'ofereix i que en desembolicar-lo apareix el record.\nCarme 3 de gener de 2009 a les 20:15\nAssumpta, ens hem creuat els comentaris, no és que t'hagi oblidat. Segurametn tens raó que mels vaig fent a la meva mida. Una abraçada.\nkhalina 3 de gener de 2009 a les 21:13\nEls teus moments que estic descobrint m'agraden.\nRealment un moment invisible és d'incertesa i il·lusió a l'hora.\nGràcies per oferir-me el teu fantasma. No sé si fer-lo servir...o esperar a la nit de Reis. Potser m'ha deixat pistes al seu blog i no ho he sapigut veure\nNúr 3 de gener de 2009 a les 21:40\nCrec que la meva col·lecció de moments és la que més m'agrada mirar i recordar de tant en tant! Com tu dius tan bé, tots tenen alguna cosa especial, fins i tot els menys buniks!\nLaura 3 de gener de 2009 a les 22:23\nCuriosament, la invisibilitat pot ser compatible amb alguna altra d'aquestes característiques, oi? Genial aquest post, encara que jo et desitjaria un percentage superior de moments feliços, invisibles o no... :-)\nCèlia 3 de gener de 2009 a les 22:30\nApa, quina preciositat, aprofites fins i tot el joc per treure poesia... ets única!\nEspero que el teu/teva amic/ga ho sàpiga valorar!\nJoana 3 de gener de 2009 a les 22:36\nEm pensava que havies descobert el teu amic invisible...\nJa ha donat senyals de vida?\naissss....Bon cap de setmana carmen1\nrebaixes 4 de gener de 2009 a les 0:27\nSi trobo una vacuna pels indesitjats ja ho comunicaré... Fins ara res de res.Anton.\nun moment invisible 4 de gener de 2009 a les 1:32\nara hi pensava... indirectament fins i tot a quatre bandes.\nFins a les dotze.\nMontse 4 de gener de 2009 a les 9:16\nM'encanten els teus moments, Carme! També els invisibles!\nMallerenga 4 de gener de 2009 a les 13:26\nLa qüestió és saber treure tot el suc dels moments, de tots els moments, i tenir el rebost ben ple.\nAssumpta 4 de gener de 2009 a les 21:03\nOstres què maco!!! m'agrada com valores cada moment i de tots en saps treure alguna cosa positiva :-))


Moncho, el rei del bolero i de la pesca | L'Independent de Gràcia\n27/01/2019 25/01/2019 Opinió\nRicardet, vols un duro?, em deia el pare del Moncho quan jo era petit. Recordo molt bé els seus pares, el Ramon (del gas, perquè hi treballava) i la Carme; amb els meus iaios eren molt amics, i seguim mantenint el contacte amb la família Calabuch. De la trajectòria artística i musical del Moncho s’ha dit pràcticament tot. Una de les persones que també va estar amb ell els darrers anys i que el va acompanyar fins al final, el seu cosí germà Joanet Calabuch, explica que després de veure’s obligat a retirar-se per problemes a les cordes vocals, es va aficionar a pescar. Es va traslladar de Llavaneres a Mataró, on viu el Joanet –component de Patriarcas de la Rumba- i es van dedicar a pescar. I a jugar al dòmino. “Hi anàvem cada dia”, explica el músic. “I li vaig ensenyar a pescar sense canya, només amb fil i un esquer de musclos. Li va agradar tant que va llençar totes les canyes”, recorda Joanet. Anaven de nit a Premià.\nL’altra diversió era el dòmino. “Érem molt dolents, jugàvem molt malament però rèiem. Jo li deia al Moncho, què enganxa més que un ganxo? Dos ganxos. I més que un Calabuch? Dos Calabuch?” En Joanet, tot i que va seguir de ben a prop la carrera musical del Moncho, creu que no pot afegir-hi res perquè “ja s’ha dit tot”. Quan se li pregunta sobre la seva passió decidida cap al bolero, encara que en el seu entorn la reina era la rumba, la resposta és aquesta: “Als anys 50 i 60 hi havia un gitano a Gràcia que ens va cridar perquè ens volia ensenyar un paio que cantava molt bé. Va resultar que era el Lucho Gatica. A partir d’allà el Moncho només va voler cantar boleros. I tot i que tenien estils diferents, tots dos sentien una gran admiració per l’altre”. Més enllà del Moncho cantant, de l’artista, del reconeixement que tenia per la forma en què cantava boleros, el Moncho era un home senzill que es feia estimar per totes les persones que l’envoltaven. Des de Gràcia se li ha admirat sempre, va néixer aquí, al carrer Progrés 13, i bona part de la seva família i amics viuen a la Vila, i per això se li vol retre un homenatge i proposar per a la Medalla d’Honor de Barcelona.\nA més a més, la família Calabuch, que ja va pujar a l’escenari en un tancament molt emotiu del concert homenatge a l’Auditori de Barcelona el passat 14 de gener, ha decidit ajuntar veus i gravar un disc. L’artista serà la família Calabuch. “Encara estem decidint quins temes s’inclouran”, explica el cosí, “però segur que hi haurà rumba i boleros”. Pel Joanet, el Moncho va ser molt generós i sempre deia que sí quan li demanaven cantar amb ells o fer alguns vídeos o duets. “Amb el meu fill, en Milio, van fer algunes cançons molt maques. Fins i tot amb el problema de les cordes vocals va accedir a cantar un tema. Tenia molt ofici i sabia molt bé el que feia”. Els cosins s’entenien a la perfecció. Patriarcas de la Rumba va treure el disc ‘Cosa nostra’ el 2005 i ‘Vuelven como fieras’ el 2008. Han fet més bolos a França que aquí. I no es cansaran de fer la rumba de sempre. La música els ha acompanyat tota la vida i l’homenatge a un membre de la seva família no podia ser una altra cosa que un disc. Però el Joanet prefereix recordar el Moncho que gaudia pescant i jugava al dòmino en un bar de Mataró. Encara que perdessin gairebé sempre.\nWerner Thöni a la facultat de Belles Arts\nEl coll d’ampolla del Portell només permetrà entrar a veïns i serveis


El Sindicat de Tarrés – Restaurant Apartaments turístics i lleure a les Garrigues\nEspai per oferir servei de restaurant\nEspai per oferir servei de bar i cafeteria\n4 apartaments, perfectament equipats, amb totes les comoditats\nEspai per oferir servei de botiga\nTerrassa exterior. Aparcament públic gratuït. Internet d'alta velocitat.\nTerritori de pedra, bosc i natura. Un indret ple de possibilitats i d'activitats en un entorn natural únic.


Societat Catalana de Geografia : miscel·lània : La garnatxa d’en Katsuyuki\nNo caldria dir que ens plau molt reproduir el reportatge publicat a les pàgines salmó de l'edició de La Vanguardia de diumenge 5 de maig. El títol és prou encertat: "La garnatxa d'en Katsuyuki".\nKatsuyuki Takenaka (Katsu per als amics), sosté la copa amb fermesa. Observa el color del vi. Sense presses. L’ensuma i tanca els ulls mentre s’acosta la copa als llavis, com si d’aquesta manera l’olor i el gust del vi es multipliquessin. L’assaboreix uns segons abans d’empassar-se’l... ”M’agrada la garnatxa! M’agrada la garnatxa negra i la blanca, és la varietat que dóna caràcter al Priorat”. Aquest geògraf japonès, expert en paisatge i viticultura, coneix bé el Priorat, però aquesta vegada ha vingut expressament a la Fira del Vi, ”perquè posa de relleu una comarca petita però amb uns recursos molt rics”, diu.\nEn Katsu beu, com a mínim, dues copes de vi al dia i, si pot ser, del Priorat, de la Terra Alta, o de qualsevol zona de Tarragona, sempre millor que qualsevol vi francès”, assegura. Nascut a Osaka i criat a Tòquio, és catedràtic de Geografia Humana a la Universitat Pública d’Aichi (la tercera ciutat del Japó). El vi que acaba de provar a l’estand de la Cooperativa de Falset-Marçà és un Ètim Vinyes Velles del 2007, de deu mesos de criança i amb un 80% de garnatxa. ”Aquest el trobo al Japó”, diu.\nEl 2010 en Katsu va publicar, en col·laboració amb una altra geògrafa japonesa, Yuka Saito, el llibre La viticultura espanyola com a agent de valoració de recursos tradicionals. ”El vam centrar molt en el cas català i en Tarragona especialment”, explica, i afegeix que ”per fer un bon vi cal conèixer bé i respectar el territori, per això bona part del llibre la vam fer recollint experiències de viticultors i enòlegs”.\nDes de fa quatre anys en Katsu està treballant en un estudi sobre la dinamització de centres històrics en ciutats mediterrànies. L’any passat va fer treball de camp a Tarragona, Reus i Cambrils. I dimarts passat va arribar a Falset. Passejant entre els estands de la Fira del Vi —on més de seixanta cellers de la DOQ Priorat i la DO Montsant deixen tastar els seus vins— en Katsu es troba amb Angel Teixidó, l’enòleg de la Cooperativa de Capçanes. Ja es van veure la nit de divendres en un dels actes més consolidats de la Fira que se celebren fora de Falset: la Nit de les Garnatxes, on més de 1.400 persones van poder tastar la garnatxa de quatre terroirs diferents, a més de vi dolç i les botelles d’alguns cellers convidats, com el Jané Ventura del Vendrell (DO Penedès), en una festa que combina art, música, vins i bones vibracions. I en Katsu s’hi va quedar fins ben entrada la matinada.\nAl costat dels estands, en una petita carpa, una sessió de luxe per a no iniciats: l’enòleg Joan Asens (abans col·laborador d’Álvaro Palacios i ara amb celler propi, on elabora Orto) imparteix nocions bàsiques de tast a una vintena de visitants de la Fira.\n”Vostès tenen molta llum i m’apassiona com l’aprofiten i ocupen l’espai urbà, i aquesta fira n’és una mostra”, explica en Katsu. Al seu parer, la Fira del Vi ajuda la gent a identificar-se amb el territori i el seu vi, ”A diferència d’altres fires, aquests estands representen força bé el que s’està fent per aquí”, diu. En Katsu s’ho esta passant bé, tot i que hi ha un ”però”. ”Crec que haurien d’incloure en el programa més activitats relacionades amb el paisatge: caminades, excursions...”. I una altra observació: ’Veig força cerveses a les terrasses... quina pena!”. [Sara Sans, Falset; la fotografia va signada per Vicenç Llurba]


III edició del projecte ‘Horitzons’ | Tecletes\nHoritzons és sens dubte el projecte més transformador de la nostra entitat; un projecte en què tres generacions aprenen les unes de les altres mitjançant l’estima, l’admiració i la comprensió mútues. Horitzons és el Josep Maria i el Brais; però també la Bruna i el Pau; el Jose, la Cinta, la Núria o la Ivet; la Maruxa, la Naia i l’Antònia… i tants d’altres, petits, grans i súpergrans a qui ja ens uneixen llaços forts i resistents com fils de teranyines.\nEngeguem enguany la tercera edició del projecte estrella que ens ha robat el cor. Quan mirem enrere, ens adonem de com hem canviat tots plegats des d’aquella primera trobada entre les famílies Tecletes i els avis de la residència La Mercè. Ens hem apropat lentament però teixint amb força, respectant el ritme que l’estima imposa i assaborint cada petit detall que ens hem brindat: els primers somriures tímids, els desitjos a cau d’orella, les llàgrimes en rebre visites sorpresa o la immensa alegria en veure alguns avis gaudint del Minipop. Hem xalat amb els jocs populars, els berenars deliciosos, la festa de la primavera, dibuixant mandales o preparant galetes delicioses.\nA més, els súperavis, liderats pels imprescindibles Jose i Núria (mil gràcies per la vostra dedicació en aquest projecte; sense la vostra professionalitat no seria possible!), ens han convidat a celebrar el 40è aniversari de la residència, a gaudir del ball de Dames i Vells al seu pati o a xalar amb l’Invisible Titelles. I és que l’experiència va més enllà de veure’ns un cop al mes per fer conjuntament una activitat. Ara per ara, quan les famílies integrants d’Horitzons visitem la residència La Mercè, ens hi sentim com a casa.\nHoritzons té com a objectiu últim l’establiment de vincles profunds entre els infants i els avis. Per això el compromís de les famílies integrants del grup és primordial. Aquest trimestre les tardes d’Horitzons a la residència La Mercè són el 24 d’octubre, el 14 de novembre i el 12 de desembre, de 17h a 19h.\n(Si voleu formar part d’aquest projecte únic i transformador, feu un correu a info@tecletes.org. Recordeu, però, que el compromís és un requisit necessari perquè el projecte pugui tirar endavant de manera òptima.)\nSúperavis, prepareu-vos perquè estem a punt per abraçar-vos de nou!


El Parc d'Aigüestortes més accessible per a les persones amb mobilitat reduïda - Teleponent\nInici Medi ambient El Parc d’Aigüestortes més accessible per a les persones amb mobilitat reduïda\nEl Parc d’Aigüestortes més accessible per a les persones amb mobilitat reduïda\nMés d’una vintena d’alumnes de l’Escola les Eres de Creixell (Tarragonès) van descobrir la setmana passada el Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, en una visita organitzada pel Camp d’Aprenentatge de les Valls d’Àneu. Per tal de permetre la descoberta a tots els alumnes, la visita sobre el terreny es va realitzar amb el suport d’una cadira de neu cedida per l’estació d’Esquí de Tavascan, que ja disposa d’un circuit de fons inclusiu dins de les seves instal·lacions. Es tracta de la primera vegada que s’utilitza aquest suport fora dels circuits de neu trepitjada. L’experiència va ser tot un èxit i s’emmarca dins dels objectius del parc de trencar barreres i garantir l’accessibilitat a persones amb mobilitat reduïda i invidents.\nEls alumnes van recórrer un tram de la pista que puja des de l’Estany de Sant Maurici cap a l’Estany de Ratera, fins a l’edifici de l’antiga caserna.\nArticle anteriorEl jutge de Lleida vol que Lamela assumeixi la investigació als caps dels Mossos de Lleida per l’1-O\nArticle següentÈxit de la jornada “Dones i Emprenedoria” organitzada per GLOBALleida i La Paeria


El comú d'Escaldes defensa que no "dona l'esquena a la cultura"\nLa corporació assenyala que es dediquen 200.000 euros al sector i assegura que "la cultura mai s'ha aturat" a la parròquia, "ni s'aturarà"\nActualitzada 27/11/2020 a les 13:46\nEl comú d'Escaldes-Engordany ha refermat la seva posició en relació a la cultura a través d'un comunicat en què ha volgut "fer palès el seu suport a la cultura, en general, i a la nacional, de forma especialment manifesta". La corporació liderada per Rosa Gili ha defensat que el pressupost dedicat al sector és de 198.800 euros. "Ningú podrà dir que el comú d'Escaldes-Engordany dona l'esquena a la cultura", han indicat des de la corporació, que ha remarcat que a la parròquia "la cultura no s'ha aturat mai, ni s'aturarà".\nEn aquest sentit, el comú ha fet un recull de tots els actes culturals que s'han organitzat des dels seus departaments de Cultura i de Turisme, així com la Unió Proturisme i altres organitzacions no comunals, durant el 2020. A més, ha posat en relleu "l'esforç que representa promoure la cultura, programar-la, escenificar-la, gestionar-la i finançar-la mereix ser reconegut i valorat"´.\n#4 Bicoca cultural\nNingú en el seu sa judici vol donar-li l'esquena a la "cultura", milions d'euros en subvencions del nostre govern i partides de diners de la UE donen per a molt, és un mossegada molt suculenta.\nEls que vau votar-los. Aquí els tenius. Dictadura pura i dura.\n((L´esforç que representa promoure la cultura, programar-la, escenificar-la, gestionar-la i finançar-la mereix ser reconegut i valora)), això diu??? pero si és obi, per això cobra i per això ha entrat ella i els amics al comú., una altra cosa és que no ens creguem tot al que diu que a fet ni que ella sola es posi les medalles .. És gros fins m'arribaria a enganyar amb la cara bonica del joker de la foto,\nEscaldes dona l'esquena al país. L'actitut del Comú és reprobable des del punt de vista del consens i de la solidaritat.


Anisakis i control legal | Consumer\nAnisakis i control legal\nEn el cas del paràsit anisakis, com en altres casos, la normativa ha d'anar acompanyada d'una informació adequada dels riscos.\nPer Juan Ramón Hidalgo Moya 25 de juliol de 2005\nLa realització de controls sistemàtics tant en les llotges com en alta mar té com a missió fonamental rebutjar el peix que pugui contenir paràsits. De vegades, aquests controls no són suficients si no se segueixen determinades pautes de consum prèviament informades. La qüestió a dilucidar és si el consumidor està degudament protegit enfront d’aquest risc per la normativa o per la informació que rep.\nEn ocasions, es precisa una mica més que el control legal establert per la norma, i ha d’informar-se adequadament al consumidor sobre possibles riscos que pogués representar la ingesta de determinats aliments, no només per les autoritats competents, sinó també per qui comercialitza peix o productes derivats del mateix al consumidor final. Ara, l’Agència Espanyola de Seguretat Alimentària (AESA) ha ofert unes simples pautes de manipulació per al seu consum casolà amb la finalitat d’evitar la presència d’anisakis.\nI és que el paràsit anisakis, segons refereixen, només suposa un risc relatiu si s’ingereix el peix cru, marinado o poc cuinat. La veritat és que és un risc que, encara que relatiu, és poc conegut pel consumidor espanyol, cada vegada més interessat a descobrir noves gastronomies, incloses aquelles que puguin utilitzar el peix cru com a base de la seva cuina. I és que sembla ser que el que és evident és que els nous hàbits alimentaris d’alguns consumidors han determinat un major augment de casos d’anisakis, que convé controlar amb un estricte control i aplicació de la normativa establerta a aquest efecte, i amb una major informació al consumidor, tant per part de les autoritats, com per part dels operadors, especialment venedors de peix i restauradores.\nLes regles fonamentals per prevenir els seus possibles efectes passen, segons l’AESA, per congelar el peix (si es va a menjar cru o marinado, com sushi, ceviche o en vinagre) a temperatures de -20ºC, un mínim de 24 hores (millor dos o tres dies si la congelació es fa a casa). D’altra banda, refereixen que la possible presència del paràsit anisakis es desactiva en el peix que es prepara cuinat (fregit o rostit, entre uns altres) a temperatures superiors a 60ºC, com ja tenia establert per norma la UE mitjançant una Directiva que data de 1991.\nNormes sanitàries en productes de la pesca\nLa indústria pesquera és la responsable d’assegurar que el producte compleix amb els requisits sanitaris que estableix la norma comunitària\nEls serveis d’inspecció en ports i llotges permeten rebutjar el peix parasitado que no compta amb les garanties adequades per a la seva comercialització. Una Directiva de la UE, aprovada al juliol de 1991, fixa les normes sanitàries aplicables a la producció i a la posada al mercat dels productes de la pesca. La mateixa va ser traslladada al nostre ordenament jurídic mitjançant Reial decret 1437/1992, de 27 de novembre de 1992, complint dins de termini l’adaptació de les nostres normes al dret comunitari dins del límit temporal, que finalitzava l’1 de gener de 1993.\nLa norma comunitària tractava d’establir la major harmonització possible pel que fa als requisits sanitaris durant la producció i la posada al mercat dels productes de la pesca. En aquest sentit, es considerava essencial establir els requisits essencials perquè existeixi una higiene correcta durant la manipulació dels productes pesquers frescs o transformats en totes les fases de la producció, així com durant el seu emmagatzematge i transport.\nI, si bé les autoritats competents dels Estats membres tenen com a missió principal la d’assegurar, mitjançant inspeccions i controls, que els productors i fabricants compleixen els requisits sanitaris citats, correspon en primer lloc a la indústria pesquera assegurar que els productes compleixen els requisits sanitaris establerts en la norma comunitària.\nControl contra paràsits\nLa norma espanyola, reflex de la transposició comunitària a la nostra normativa, estableix un apartat específic sobre requisits referents a la presència de paràsits. Així, s’estableix que durant la producció i abans del seu despatx al consum humà, els peixos i productes de peixos seran sotmesos a un control visual per detectar i retirar els paràsits visibles. En aquest sentit, s’estableix l’obligació de no comercialitzar per al consum humà els peixos manifestament parasitados o les parts dels peixos manifestament parasitados que siguin retirats.\nA més, i com a mesura preventiva per als peixos i productes a força de peix que estan destinats al consum sense ulterior transformació, s’estableix l’obligació de sotmetre’s a un tractament per congelació a una temperatura igual o inferior a -20ºC a l’interior del peix, durant un període d’almenys vint-i-quatre hores. Un tractament per congelació que haurà d’aplicar-se al producte cru o al producte acabat, i que afecta a peix per consumir cru o pràcticament cru, com l’areng (maatje); a tot un seguit de espècies com l’areng, el verat, espadín o salmó salvatge de l’Atlántico o del Pacífic, quan es tractin mitjançant fumat en fred durant el qual la temperatura a l’interior del peix sigui inferior a 60ºC; o a l’areng en escabetx i/o salat quan aquest procés no basti per matar les larves de nematodes.\nUna llista que podrà ser modificada en funció de noves dades científiques. En aquest àmbit, el dels paràsits, els productors són els que han de vetllar perquè el peix i els productes pesquers esmentats siguin sotmesos al tractament de congelació comentat abans del seu consum. La garantia que s’estableix és que, a l’hora de comercialitzar, han de portar un certificat del fabricador en l’es indiqui a quin tractament han estat sotmesos.\nDE LA INSPECCIÓ A la INFORMACIÓ\nSegons disposa la normativa, les autoritats competents estan obligades a crear un sistema de control i inspecció per verificar el compliment dels requisits establerts en les presents normes, entre uns altres els que fan referència al control contra paràsits. I és que, abans que es destinin al consum humà, els peixos i productes a força de peix hauran de ser sotmesos a un control visual per mostreig per a la detecció de paràsits visibles, no podent-se comercialitzar amb aquesta destinació aquells peixos o parts de peix que hagin estat retirats per presentar manifestament paràsits.\nEl sistema de control i inspecció inclou com a punts el control dels vaixells de pesca, el control de les condicions de descàrrega i primera venda, el control periòdic dels establiments, el control dels mercats a l’engròs i de les llotges de subhastes, i el control de les condicions d’emmagatzematge i transport. I, excepte excepcions, cada lot de productes pesquers haurà de presentar-se a l’autoritat competent per a la seva inspecció al moment de la descàrrega o abans de la primera venda amb la finalitat de comprovar si són aptes per al consum humà.\nTal inspecció consistirà en una prova organoléptica realitzada per mostreig i prenent com a base l’estipulat en un reglament comunitari. En el cas que les proves organolépticas revelessin que els productes pesquers no són aptes per al consum humà, es prendran les mesures perquè siguin retirats del mercat i es desnaturalitzaran de manera que no puguin tornar a ser destinats al consum humà.\nNo obstant això, si la qüestió sobre l’anisakis és evitable mitjançant les pautes recomanades per les autoritats, la qual cosa ha d’establir-se de forma immediata, atenent al risc previsible, són campanyes informatives perquè, d’una banda, el consumidor conegui perfectament quins riscos poden derivar-se d’una inadequada manipulació del producte al seu domicili, quins peixos poden produir les conseqüències de l’anisakis i quines mesures preventives poden utilitzar-se per evitar-ho.\nUna tasca que correspon especialment a les autoritats públiques que tenen com a objectiu preservar la salut pública. No obstant això, en aquells casos en què el consumidor final adquireixi o consuma directament productes d’especial risc per a la seva salut, sense saber-ho, té el dret a ser advertit per qui ho posa a la seva disposició, independentment de les campanyes públiques que sobre aquest tema es realitzin. I és que sembla que, en el cas de l’anisakis, els controls i inspeccions establerts legalment, tal com ja ha estat denunciat per algun científic, no són suficients per evitar les seves conseqüències, si no va acompanyada d’una adequada informació i comunicació dels seus riscos.\nDirectiva 493/1991 (CEE) del Consell, de 22 de juliol de 1991, per la qual es fixen les normes sanitàries aplicables a la producció i a la posada al mercat dels productes pesquers (DOTZE nombre 268/1991, de 24 setembre 1991).\nReial decret 1437/1992, de 27 de novembre, pel qual es fixen les normes sanitàries aplicables a la producció i comercialització dels productes pesquers i de l’aqüicultura (BOE número 11/1993, de 13 gener 1993).\nanisakis congelació control sanitari inspección sanitaria-ca parásitos-ca pescado fresco-ca


Adri Guerrero reforça el filial del València\nAdri Guerrero en un partit del club roig-i-negre.\nSegueixen els anuncis sobre els fitxatges dels membres de la plantilla roig-i-negra\nActualitzada 30/01/2019 a les 17:21\nEl futbolista del CF Reus B Adri Guerrero, un dels homes del filial roig-i-negre que van suplir les baixes del primer equip reusenc a les ordres de Xavi Bartolo, passarà a formar part del filial del València, el Mestalla. Així ho anunciava aquest migdia el compte oficial de Twitter de la base del club valencià.\nGuerrero s'afegeix doncs als anuncis que s'han anat produint durant les darreres hores, que van situant els qui fins no fa gaire integraven l'equip reusenc en altres destins. El València Mestalla, equip filial del València de la Primera Divisió, juga a la Segona B.\nEl defensa Adrià Guerrero, procedente del @cfreusdeportiu, jugará en el #VCFMestalla hasta junio de 2020 @Academia_VCF\nOtro refuerzo para el filial\n— Academia Valencia CF (@Academia_VCF) 30 de gener de 2019\nComenta el contingut : Adri Guerrero reforça el filial del València


La nova funció d’Instagram: “GUIES” | Infomercats\nLes xarxes socials estan vivint un moment d’activitat desenfrenada durant el confinament. Instagram ho sap i està buscant noves formes per mantenir-se dins les preferències dels usuaris que ara tenim a la nostra disposició moltes eines per passar el temps.\nSi parlem de xifres, el confinament de la població per frenar la pandèmia relacionada amb el coronavirus es tradueix en un increment del 60% del trànsit d’internet als països desenvolupats, on hi ha 300 milions d’habitants que cada vegada treballen més des de casa i consumeixen més continguts digitals, segons estimacions lliurades per l’Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE).\nXarxes socials com Instagram han estat les grans guanyadores d’aquest fenomen. A Espanya, entre els usuaris de 18 a 34 anys, l’ús de plataformes de com WhatsApp, Facebook i Instagram han crescut més d’un 40%.\nAquest augment ha fet que les xarxes socials implementin noves eines per tal de capturar als usuaris. Fa uns dies Facebook va informar que des d’ara els usuaris poden crear els seus propis avatars a l’estil d’altres plataformes com Snapchat, i que podran ser utilitzats en totes les seves funcions i serveis com el Messenger o les Històries, on aquests elements funcionen com a adhesius. I ara és Instagram la que ha decidit iniciar una nova funció per millorar l’experiència a la seva plataforma.\nQuè és “Guies”?\n“Guies” promet ser un recurs de gran valor per als usuaris pel què fa l’organització del contingut que es comparteix i es consulta dins d’Instagram. La diferència amb altres recursos per seleccionar i organitzar la informació és que permet seleccionar, consultar i estructurar el contingut en col·laboració amb institucions i canals d’informació verificada. Això fa que aquesta eina guanyi especial sentit en aquests moments on circula tanta informació no contrastada.\nDe moment només està disponible a 8 països: Brasil, Estats Units, Canadà, Regne Unit, Alemanya, Índia, Indonèsia i Austràlia i s’espera que aviat estigui disponible a la resta de països amb la col·laboració de mitjans de comunicació i altres institucions.\nPer què els usuaris puguin consultar la informació verificada per a aquesta nova eina només cal accedir al perfil d’Instagram i fer clic a l’icona de “Guies”, que s’ubica sota el perfil de l’usuari.\nAquesta iniciativa se suma als esforços que les xarxes socials estan posant en pràctica per tenir cura de la informació enmig de la pandèmia i evitar la propagació de notícies o informació falsa que posi en risc a milers de persones al voltant del món.


Tres idees molt healthy per posar en pràctica durant el confinament\nCategories Activitats i tallers, Nutrició, Spa i salut\nEtiquetes Confinament, healthy, saludable, tips\nEns alegra moltíssim saber que finalment a Espanya els nens poden sortir al carrer des d’aquesta mateixa setmana. Una decisió que els vindrà molt bé després de tants dies confinats casa. Així que, us animem a no abaixar la guàrdia i a seguir les recomanacions de les autoritats. I és que cada dia que passa, és un dia menys que falta perquè puguem veure’ns de nou!\nDurant el temps que ens queda de confinament, us animem a seguir-vos cuidant per dins i per fora. Per aquest motiu, no cessarem en la nostra obstinació de fer-vos arribar l’esperit Caldea a casa vostra: avui, amb tres idees molt healthy que us ajudaran a sentir-vos millor.\nAclareix la ment!\nNo hi ha res millor que començar el dia lliure de tensions. De la mà de la Yumi, la nostra experta en tractaments orientals, t’ensenyem un senzill exercici d’autoxiatsu que t’aportarà la claredat mental que necessites.\nEl teu cos, en forma\nÉs normal que aquests dies ens moguem menys que de costum. Per aquest motiu, és necessari que facis algun exercici que activi el teu cos durant uns minuts. El nostre equip de fitnes et proposa aquesta rutina completa perquè treballis a fons les teves abdominals i els glutis. T’animes?\nEls Buddha bowl són tendència\nOn n’hi ha dos n’hi ha tres. La nostra tercera idea healthy passa per la cuina. I és que ara més que mai és importantíssim que cuidis l’alimentació i els Buddha bowl són la solució perfecta.\nSaps per què es diuen així? Perquè quan poses tots els ingredients queden tan plens que semblen una enorme panxa de Buda… Així que no et preocupis, perquè no passaràs gana!\nEl nostre bowl animat i colorit d’avui conté bròquil, carabassa bullida, arròs, amanida de xicoira i escarola, alvocat i xia. Una combinació d’aliments amb poques calories, rics en fibra, magnesi, ferro, zinc, proteïnes, àcid fòlic, vitamines, fòsfor, calci, potassi, omega 3 i antoxidants. A més, l’arròs et proporcionarà els carbohidrats que necessites perquè no et falti energia.\nNo tens excusa. Encara que el teu dia a dia hagi canviat, no deixis que els teus hàbits saludables es perdin. Exercita la ment, el cos i cuida l’alimentació.\nAviat tornarem a veure’ns. Ja falta menys!


Nord-est Llibertari: Presentació a Girona del documental ENTREVIES.OKUPES EN L’H\nPresentació a Girona del documental ENTREVIES.OKUPES EN L’H\nA l’Ateneu Popular Salvadora Catà, a les 19:30h, el divendres 19 de maig.\nPresentació a Girona del documental ENTREVIES.OKUPES EN L’H, a l’Ateneu Popular Salvadora Catà, a les 19:30h, el divendres 19 de maig.\nDocumental elaborat a partir de la feina col·lectiva i autònoma amb la intenció de crear memòria històrica d'una revolució urbana i actual. Una investigació social sobre el moviment okupa de la ciutat de l’Hospitalet de Llobregat, amb l’objectiu de donar a conèixer el moviment i formar part de la història local i formal de la ciutat. Tot gestat des d’una perspectiva tant política com creativa.\nA través del relat col·lectiu, com únic mitjà que entenem coherent, hem fet una aproximació a les lluites horitzontals i als diferents models auto-organitzatius que d’aquest moviment en deriven, alhora que fem una reflexió crítica als mètodes d'organització formals i a la realitat social de la ciutat.\nMitjançant entrevistes audiovisuals, fotos, vídeos d'esdeveniments, música local i una investigació acurada i contrastada tant del moviment okupa local com de la realitat social, històrica i econòmica de la ciutat; es va crear aquest documental.


¡Balleu, balleu!, per Josep Maria Fonalleras\nAl documental de Wim Wenders, Pina Bausch s'acomiada del públic i diu: «Balleu, balleu; si no, estem perduts». És també una manera saludable d'encarar aquest 2020\n01 de de gener del 2020. 18:25\nVaig saludar el dia de Nadal amb el documental que Wim Wenders va convertir en un homenatge a Pina Bausch. El va començar a rodar amb ella, però la coreògrafa va morir mentre el feien a causa d'un càncer de pell fulminant. Wenders va aturar el projecte, però els ballarins del Tanztheater Wuppertal van insistir perquè l’acabés. ‘Pina’ és un recull de coreografies, unes quantes imatges de Pina (fumant a tothora), unes confessions íntimes dels artistes i alguna escena d’ella mateixa ballant, a ‘Café Müller’: aquell cos ingràvid, les clavícules marcades, la hipnosis de la fragilitat.\nEn la primera escena del documental, en un teatre buit, una dona ensenya els passos de ‘The Nelken Line’ (també coneguda com ‘Seasons March’). Darrere seu, una imatge de Pina, projectada a l’escenari. L’hivern, la primavera, l’estiu, la tardor: la marxa de totes les estacions, comprimides, resumides en dos o tres moviments. Aleshores entra la companyia i executa la marxa. Tristesa i enyor, esperança i delit de viure. Al final, hi tornen, dalt d’una carena. I Pina s’acomiada del públic amb un fado i diu: «Balleu, balleu; si no, estem perduts». És també una manera saludable d’encarar aquest 2020.


Global icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Baobag\nFoto: Gerard Solla\nDissenys originals, serigrafia artesana i, sobretot, sostenibilitat. Baobag és una marca de roba de Barcelona amb taller al Clot on treballen amb tintes biodegradables, cotó orgànic i trien curosament els seus proveïdors amb segells de garantia de comerç just i protecció del medi ambient. Aquí no trobareu maquinària pesant, ja que prioritzen un model d'indústria tèxtil, més amable amb la natura, però sí que trobareu un munt de dissenys i productes estampats un per un artesanalment. La seva moda no està vinculada a les modes passatgeres sinó que està més enfocada al disseny de qualitat i la durabilitat del material.\nEn Joan i en Marc, dos mallorquins establerts a Barcelona, són les persones que lideren el projecte. Els seus dissenys busquen despertar emocions i parlen dels valors de l'equip Baobag. Tots ells es plasmen artesanalment en samarretes, bosses i dessuadores: un vaixell que navega entre les constel·lacions pot recordar una nit d'estiu mirant els estels; una bicicleta de traços fins pot recordar les excursions de diumenge amb la família, etc. I també dissenyen tenint molt present les vivències del dia a dia amb una mirada al futur i al món que desitgen construir.\nParal·lelament a la marca, compten amb un servei de serigrafia, on personalitzen tota mena de productes a partir dels dissenys dels clients. El servei d'estampació també compleix amb els valors de sostenibilitat, artesania, comerç just i proximitat que caracteritzen la marca.\nCarrer Freser, 102\nbaobag.es Trucar 935 11 29 92\nDe dll a dv de 9 h a 14 h i de 16 h a 20 h


manelzaera: Lo banc del si no fos\nLa veritat és que no acostumo a escoltar Catalunya Ràdio als matins, sobretot després que hagi plegat en Bassas -ja amb ell l'escoltava poc-. Però, m'ha sorprès que una de les poques coses que he escoltat ha estat un espai que es diu "Si no fos", i l'explicació del mateix ha fet referència als bancs de qualsevol població catalana, sota les moreres i on sovint les converses comencen amb la frase "si no fos...". I no he pogut evitar pensar en la cançó de Quico el Cèlio, el noi i el Mut de Ferreries, "Lo banc del si no fos", la introducció de la qual acostuma a tenir una explicació semblant en les actuacions que he presenciat. Digues-li casualitat, digues-li poc originals?\nEtiquetes: Catalunya Ràdio