GENÈTICA HUMANA: Herència i arbres genealògics\nObjectiu: Reconèixer l'herència de caràcters en l'espècie humana\nAlguns dels caràcters de l'espècie humana segueixen les lleis de l'herència Mendeliana, com ara els cabells arrissats o llisos, els llavis gruixuts o mprims, etc\nCadascun d'aquests caràcters sol estar controlat per un gen que es transmet de pares a fills.\nPerò moltes de les característiques humanes que donen lloca la gran diversitat d' individus presenten herència poligènica,com per exemple l'alçada, el pes, el color de la pell... La manifestació de les característiques d'aquests fenotips ,és el resultat de l'acció acumulativa de molts gens i de la influència de l'ambient.\nEn altres casos hi ha gens que en lloc de dos al·les en tenen diversos, cosa que es coneix com al·lelisme múltiple, l'herència dels grups sanguinis segueix aquest patró.\n1.ANÀLISI DELS FENOTIPS MÉS FREQÜENTS A LA TEVA CLASSE\nObservació fenotípica per determinar la dominància i recessivitat per alguns caràcters de l’ espècie humana.\nIndividus de l’ espècie humana\nComprova si pels caràcters que hi ha a continuació ets dominant o recessiu ( Taula oberta, se n’ afegiran més)\nQualsevol excepte el blau\nForma dels ulls\nAmetllada ( Oriental)\nLòbul de l’orella\nLlengua en U\nLa hi pots posar\nPèl a la segona falange\nBarbeta amb clotet\nEn la taula següent , escriu una X a la columna que correspongui al teu fenotip:\nFent servir la calculadora, resumeix els resultats de tota la classe:\nDels caràcters estudiats, respecte de quants ets dominant i a quants ets recessiu?\nQuins són els fenotips més freqüents a la classe?\nQuins individus són més freqüents, els de caràcters dominants o recessius?\n2. ELS ARBRES GENEALÒGICS\nUn diagrama de pedigrí és un gràfic escrit en forma semblant a un arbre genealògic, en el qual es detalla per mitjà d’una simbologia consensuada, l’aparició d’un determinat fenotip al llarg de la història natural d’unafamília. Sovint els diagrames de pedigrí comprenen tres o quatre generacions, però un bon diagrama de pedigrí hauria de contenir totes les que resultés possible rastrejar.\nEls arbres genealògics serveixen per representar l’herència d’un determinat caràcter entre una sèrie d’individus emparentats.\nEn un arbre genealògic dels homes (o els mascles en les espècies animals o vegetals) es representen mitjançant quadrats, les dones (o les femelles si es tracta d’altres espècies diferents de l’espècie humana) es representen mitjançant cercles.\nEls encreuaments s’indiquen mitjançant una línia horitzontal i els fills per línies verticals que parteixen del traç horitzontal.\nLes diferents generacions s’indiquen al marge mitjançant nombres romans. En el cas de tractar d’espècies diferents de l’espècie humana els anomenarem pedigrís.\nL’estudi de la genealogia proporciona moltes dades. S’estudia l’herència d’un determinat caràcter al llarg de diverses generacions d’una mateixa família.\nDe l’anàlisi de l’arbre genealògic podem deduir:\nIndividus de la mateixa generació (nombres romans) apareixen a la mateixa fila.\nL’home mitjançant quadrats. Blanc si és sa i farciment, si té la malaltia.\nLa dona mitjançant cercles. Blanc si és sa i farciment, si té la malaltia.\nEls bessons monozigòtics surten del mateix punt i es bifurquen, els bessons (bessons dizigòtics) surten del mateix punt.\nEl matrimoni de sang es representa amb una doble línia. Els rombes representen individus no viables (avortaments)\nCaràcter dominant o recessiu.\nCaràcter lligat al sexe o no lligat.\nGenotip possible de cada individu.\nFenotip possible de cada individu.\nNormes senzilles per saber si un gen està lligat al sexe:\nUn caràcter no estarà lligat al cromosoma Y si el presenta, una dona, ja que les dones no tenen cromosoma Y.\nUn caràcter no estarà lligat al cromosoma Y si el presenta un fill, però no el presenta el seu pare, ja que del pare precissament ha rebut el seu cromosoma Y.\nSi el gen és recessiu, no estarà lligat al cromosoma X si el pare no presenta el caràcter, però té una filla que si que el presenta, ja que ha rebut un cromosoma X de cada progenitor y per poder-se manifestar, sent recessiu, hauria d’haver heretat els dos cromosomes afectats, siguent també afectat el pare.\nSi el gen és recessiu, no estarà lligat al cromosoma X si una mare amb el caràcter te un fill mascle sense la presència del caràcter.\nSi el gen és dominant, no estarà lligat al X si el pare presenta el caràcter i no el presenten totes les seves filles, independentment de com sigui la mare.\nExemple de genealogia de la família reial britànica:\nTria un caràcter dels que hem explicat i treballat anteriorment, has de tenir en compte que sigui de fàcil investigació.\nQuan t'hagis decidit, reconstrueix l'arbre genealògic de la teva família per aquest caràcter tot seguint els passos següents:\n1. Dibuixa l'estructura familiar ( Quadrats homes, cercles dones,...)\n2. Posa els fenotips de tots els membres dels que tinguis informació.\n3. Indica els possibles genotips de cada individu.\n4. S'ha de presentar en un DIN-A3, fet a mà.\nCLICA AQUÍ - GENOOM\nAplicació per crear el teu arbre genealògic i la teva xarxa familiar.\nGENÈTICA HUMANA: Malalties. pdf\nGENÈTICA HUMANA: Power-point\nGenetica Humana de guest17caa25\n1r Batx 4t ESO Biologia Humana Genètica\nEtiquetes de comentaris: 1r Batx 4t ESO Biologia Humana Genètica


La Unió Catalana d’Hospitals, guardonada amb la Creu de Sant Jordi - La Unió\nLa Unió Catalana d’Hospitals, guardonada amb la Creu de Sant Jordi\nDel 13/04/2010 al 21/04/2012\nBarcelona, 13/04/10.- La Generalitat de Catalunya ha acordat avui atorgar la distinció de la Creu de Sant Jordi a La Unió com a reconeixement a la trajectòria de l'associació empresarial i de les entitats associades. Actualment, La Unió està formada per 109 entitats sanitàries i socials que aglutinen més de 380 centres i que generen més de 45.000 llocs de treball.\nAmb 35 anys de vida, les entitats associades a La Unió tenen com a element comú la prestació de serveis sanitaris i socials als ciutadans, posant a la seva disposició els recursos patrimonials, humans i tecnològics per tal de garantir una assistència de màxima qualitat i eficiència. Aquestes entitats defensen un model sanitari i social públic participat per la societat civil sobre la base de l'autonomia de gestió empresarial.\nL'acte de lliurament del guardó tindrà lloc el proper 21 d'abril, a les 19 hores, al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat de Catalunya.


VOX intenta excloure els sense papers de la sanitat pública - Converses a Catalunya\nAmb motiu del nou debat per aprovar la pròrroga del període d’alarma, Vox pretén incorporar una mesura, excloent de la sanitat universal els sense papers mentre duri l’alerta. D’aquesta manera, el que s’aconseguiria és que els afectats no acudissin als serveis mèdics per no poder pagar les atencions i les proves necessàries. És una iniciativa que mereix el més absolut rebuig, la més total reprovació.\nEn nom de reduir la saturació el que aconsegueix és un acte de lesa inhumanitat i la creació d’un gran perill, perquè és contrari a la més mínima racionalitat pública. Estem davant d’una epidèmia on el decisiu és tallar el contagi i reduir els focus. Deixar un gran reducte com és el dels immigrants sense papers fora de tota percepció, significa el gran reg d’acceptar un reservori víric de contagi i portadors asimptomàtics sense detectar, que contribuirien a l’expansió del coronavirus, i serien una bomba de rellotgeria en desaparèixer l’estat d’alarma, i en començar a transitar persones no immunitzades a causa del confinament.\nSi resulta criticable la gran irresponsabilitat del govern i del feminisme oficial amb la manifestació del 8 de març, com a mostra dels perills del sectarisme ideològic, ara cal dir una cosa semblant davant l’intent -no passarà d’aquí- de VOX d’excloure els sense papers de la sanitat.\nA més, és una contradicció flagrant amb la cultura cristiana que diuen defensar. Cal recordar el que realment diu l’Evangeli? Perquè Vox hi xoca frontalment:\nPerquè tenia fam, i em donàreu menjar; perquè tenia set, i em donàreu beure; vaig pelegrinar i em vau acollir; estava nu i em vau vestir; malalt i em vau visitar; pres i vau venir a veure’m… ¿Senyor, quan et vam veure afamat, i et vam alimentar, assedegat i et donàrem beure? Quan et vam veure pelegrí i et vam acollir, nu i et vam vestir? Quan et vam veure malalt o a la presó i vam anar a veure’t?“. I Jesús els contestà: “En veritat us dic que totes les vegades que vau fer-ho a un d’aquests, els meus germans petits, m’ho féreu a mi”.\nQuan Vox demana eliminar la sanitat gratuïta per a les persones sense papers, està dient que deixi d’atendre a tot seguidor de Jesús, perquè és a Ell a qui s’està expulsant d’un servei vital com és l’atenció sanitària. Qualsevol cristià, més si simpatitza amb Vox, ha de rebutjar aquest mal, que és gran.\nVox pretén incorporar una mesura, excloent de la sanitat universal els sense papers mentre duri l'alerta Click To Tweet\nPer arrodonir-ho, i sense més, Vox aprofita allò que el Pisuerga passa per Valladolid, per introduir com a esmena a la pròrroga de l’Estat d’Alarma la supressió de l’autonomia de Catalunya. Només la de Catalunya, i això malgrat que qui mana sota aquest estat a Catalunya és directament el govern espanyol. Vox ha acabat mostrant que la seva esclavitud ideològica li fa sacrificar la tragèdia del coronavirus a l’altar dels seus dogmes antimigrants i anticatalans.


Ruta del Balafiament- Ruta del Despilfarro. RTVV, Parada fi de trajecte. Burjassot, 7 de juliol de 2012 - ACICOM\nAudiovisual Mitjans de Comunicaciò Política i Institucional televisiò Treballadors de la Comunicació Valencià\nContra el Balafiament en RTVV, transparència i responsabilitats\nLa Ruta del Despilfarro LA RUTA DEL BALAFIAMENT, ha fet parada en RTVV el dia 7 de juliol de 2012, a les 12,30 calculem que serà la parada en RTVV\nPots vore l’esdeveniment en http://www.facebook.com/events/301720949924235/ i molta més informació d’aquest turisme alternatiu en el nostre propi territori en http://rutadespilfarrovalencia.wordpress.com/\nDavant un imminent ERO i el debat a Les Corts d’una nova Llei sobre RTVV que no contempla cap rendició de comptes per la gestió irresponsable i sobre la malfeta economia de l’empresa pública. Tan sols volen responsabilitzar als treballadors i treballadores amb acomiadaments massius. El principal balafiament de RTVV ha segut no atendre l’objectiu pel qual va ser creada\n7 de juliol de 2012 Els "turistes" de la Ruta del Balafiament a les portes de RTVV Centre de Producció de Burjassot\nEs a dir no informar de manera plural, veraç i diversa a la ciutadania valenciana, a la vegada que promocionar la nostra llengua, identitat i fer de locomotora del sector audiovisual valencià.\nUn Balafiament posat de manifest al preguntar a les més de 35 persones que formàven la comitiva turística de la Ruta del Balafiament, moltes d’elles persones significades en la lluita ciutadana per un món millor: Cercle Obert, No al Circuit de Formula 1, Plataforma en Defensa de l’Escola Pública, Salvem El Cabanyal, ACICOM, Circulo por la Defensa del Patrimonio, Auditoria del Deute, Plataforma de la ILP per la dació en pagament de les hipoteques, DRY València, etc. Cap d’elles ahn pogut travessar la porta de RTVV ni mai han segut entrevistades per oferir la seua opinió o preocupacions per millorar la nostra societat.\nUna RTVV que no ha segut capaç d’interessar-se mai per la Ruta del Balafiament, mai s’han pujat al autobús, altres RTV com la BBC, italianes, franceses i altres mitjans ho han fet i RTVV no ha segut capaç ni de traure una càmera avui a les seues portes. Un malbaratament dels recursos públics i que amenaça la nostra realitat i el patrimoni audiovisual valencià al no deixar constància més que de le scoses que li interessen al partit que governa.\nMalauradament RTVV no es coneguda, sentida i apreciada pels valencians per les seues aportacions i serveis a la ciutadania, sinó més bé per les agressions que hem patit els que no pensem com el PP, i per la manca de rigor, pluralitat i llibertat informativa. Tot això acompanyat del malbaratament dels recursos públics, que aplega fins a la possible realització de diversos tipus de delictes, sobre els que existeixen fundades sospites.\nHem constatat algunes similituds entre El Cabanyal i RTVV. Els governs han aconseguit per acció o omissió que es degraden per tal que la ciutadania o almenys una part, no veja útil la seua existència. La davallada d’audiència, el rebuig que senteix molta d ela ciutadania respecte a la manipulació informativa, fa que moltes persones siguen indiferents davant la possible privatització.\nEls criteris de servei públic haurien d’estar al centre de les decisions i no com fins ara, que han segut altres criteris com ara els partidistes, l’amiguisme, quan no les sospites fundades d’expoli econòmic o inclús benefici sexual, mitjançant l’assetjament i/o abús sexual.\nRTVV es va posar en marxa en 1989. L’existència d’un mitjà públic és consubstancial a la democràcia,\nEl PP va aplegar al Govern de la Generalitat en maig de 1995.\nUn moment que hi havia 653 treballadors i treballadores 25 milions d’euros de despesa de personal i el deute total acumulat, es a dir en 6 anys, era de 22 milions .\nEn l’any 2000, cinc anys després, la despesa anual en personal era ja el doble: 50 milions. I no va parar de créixer.\nEn 2003 va arribar els 61 milions, i en 2005, als 10 anys de l’arribada del PP al Consell, aqueixa partida suposava 72 milions, quasi el triple.\nEn 2009, la plantilla estava formada per 1.027 treballadors, que al costat dels contractats (sense oposició) ascendien a 1.800. Les despeses en personal han seguit augmentant en els últims anys fins a estabilitzar-se en 80 milions (81 en 2008 i 2009), més del triple que en 1995.\nEn 2010, sense tenir pressupost per a això, López Jaraba, va augmentar la nòmina en 200 persones. El PP no només va crear una plantilla paral·lela de periodistes, també va utilitzar l’àrea d’administració, que ara supera els 200 treballadors, per a situar a personal de la seua confiança, sovint, segons fonts afectades, “creant redundàncies administratives” i amb alguns “despatxos sense funcions clares”.\nAra l’excés de personal, malgrat la creació d’altres dos canals (Punt2 2 i Canal 9/24), constitueix un dels principals problemes de RTVV, per a la qual el Consell remena un expedient de regulació d’ocupació (ERE) que serà comunicat en els pròxims dies i que podria afectar a dos terços de la plantilla. 1300 milions de deute, 1200 treballadors acomiadats.\n2006 RTVV va gastar 57 milions l’any de la visita del Papa en producció externa. La policia va realitzar diverses investigacions sobre les despeses d’aquesta visita que afecten directament a més de 16 milions i que en l’actualitat està investigant-se en els jutjats. Assistim a un lamentable creuament de declaracions entre els ja ex-irresponsables de RTVV, tots ells imputats per l’Audiència Nacional, acusant-se mútuament : Pedro Garcia, Ricardo Calatayud, Luis Sabater,… 4,2 milions furtats a RTVV i a tota la ciutadania, al contractar per 7,4 milions les pantalles de la visita del Papa a una constructora TECONSA, que no era més que una tapadora de Special Events (una de les principals empreses de la trama Gürtel) i després subcontractar per 3,2 milions. En els interrogatoris apareixen l’expresident Camps i l’actual President de les Corts Juan Cotino com a possibles persones que van decidir-ho tot.\n2012 vora 1300 milions de deute. 10 anys amb informes de la sindicatura de comptes instant a posar remei i a disoldre l’empresa com estableix la Lley de Societats anònimes\nEls diferents directorsde l’etapa de Govern del PP: Juan José Bayona, José Vicente Villaescusa, Pedro García i José López Jaraba han segut els responsables directes de la malfeta\nLa situació s’ha fet insostenible i en vegada d’esbrinar les causes de la fallida i demanar responsabilitats als irresponsables que ens han dut a aquesta situació, pretenen privatitzar RTVV, en un moment on a més amés han causat el major desprestigi de la Cadena pública, incloent una gran davallada de l’audiència.\nJa van intentar la privatització fa 10 anys; però les forces sindicals, polítiques i socials vam impedir-ho mitjançant les accions en els tribunals.\nUna nova Llei de RTVV que està tramitant-se aquests dies sense consens, fixarà un marc de gestió que li permeta privatitzar franges horàries i reduir la plantilla. RTVV no se sosté, però les claus que han conduït al seu actual estat no són alienes a la gestió realitzada durant aqueixos anys i estan reflectides en els comptes de resultats consolidats que l’ens lliura de forma anual la Sindicatura de Comptes.\nCal una RTVV que siga sostenible econòmicament i socialment\nACICOM pertany a la plataforma Sí a RTVV, la nostra, en defensa de Ràdio Televisió Valenciana (RTVV), que defensa la cultura i la llengua valencianes, oferir un servei públic de qualitat a la ciutadania i impulsar la indústria audiovisual valenciana,\nDefensem un acord de tota la societat i també dels grups polítics.\nJa existeix un acord respecte a la Llei en tramitació de tres partits, que ha servit per a que el PP intentarà qualificar-ho de manera pejorativa com a tripartit; però nosaltres demanem i exigim un acord tetrapartit, de tots els grups polítics que conformen Les Corts.\nCal un consens\nLa democràcia requereix d’una altra Dieta Mediàtica.\nNo és possible una democràcia avançada sense una ciutadania mediàtica\nRTVV ha segut el botxí del sector audiovisual\nL’ERO, el paguem tots i totes, els treballadors i treballadores, la impunitat no és admissible en una societat avançada i democràtica\nSÍ A RTVV\nSÍ A LA NOSTRA\nNo a l’ERO, No a la privatització de RTVV, No a la impunitat\nUna altra RTVV és possible\nacicomaudiovisualciutadaniacomunicaciocomunicació políticadieta mediàticadret a la informaciópodersRTVVtelevisió


parroquial | Terra, aigua i racons\nPatrimoni històric de Callús\n17 Desembre, 2021 21 Novembre, 2021 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nÉs una col-lecció d’art sacre i funerària procedent de l’antiga església parroquial de sant Sadurní de Callús i del cementeri medieval.\nEsta situat al costat de l’església parroquial.\nEsglésia parroquial de Sant Pere de Rellinars\n3 Novembre, 2021 12 Octubre, 2021 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nL’Església parroquial de Sant Pere està situada en el lloc anomenat Coll d’Horta, en el nucli antic “el Racó” de Rellinars.\nCom que l’església vella quedava molt allunyada del nucli més habitat, es va construir un nou temple arran del camí de les Ferreres, entre els anys 1835 i 1842. Es tracta d’un edifici de planta rectangular del qual d’una nau coberta amb voltes de mocador i capelles laterals entre els contraforts.\nLes obertures són poques i senzilles i estan ubicades a la capçalera. L’aparell és de paredat i als laterals les parets es troben arrebossades.\nJordi Contijoch i Boada – 2006 / Generalitat de Catalunya\nA l’interior de l’església, s’aprecia un estil de reminiscències neoclàssiques amb barreja autòctona que es dona a la majoria d’edificis religiosos de tipologia popular .\nA cada tram ce la volta i en l’espai lateral hi ha un vitrall menys en el primer. A la línia d’imposta hi ha una motllura ressaltada i a partir d’ ella per sota, s’obren les arcades laterals que comuniquen la nau central amb les capelles laterals, que no estan comunicades entre si. Són arcades de mig punt i pilars adossats, per remarcar-les presenten un ressalt de pintura d’un altre color.\nTotes les estructures i solucions utilitzades són senzilles i populars. L’ absis és rodó semblant a una gran fornícula.\nPortada classicista de pedra. De línies senzilles i rectes, presenta un coronament de frontó triangular de motllures treballades.\nSobre la porta hi ha una petita fornícula que conté el Sant titular. Al damunt hi ha un ull de bou amb un quadrifoli calat.\nEl Campanar s’aixeca al costat esquerre de l’església i és d’espadanya, tot i que de nova factura. Està fet amb maó vist i presenta dues obertures per les campanes, entre pilars, amb arc rodó fet de maons a sardinell. La part superior té un acabament de teuladet amb voladís. Al mig del teuladet s’aixeca una creu.\nL’Església parroquial de Sant Pere és un edifici del municipi de Rellinars inclosa en l’Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\n22 Setembre, 2021 13 Agost, 2021 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nEl castell es troba en un lloc estratègic. La façana, orientada a ponent queda al marge del barranc que forma la riera de Sentmenat. Edificat en un llom planer de la carena, a 1.300 m al nord-oest de l’església parroquial de la vila de Sentmenat.\nUs passo la seva llarga historia:\nÉs un castell termenat documentat el 1069.En aquest moment, 1060-1070, surt documentat un llinatge cognominat de Sentmenat. Ramon Miró (1056), Bernat (1065), Bernat Ramon (1072).\nEl 1083, Guillem i Arbert Ramon de Montcada deixaren diners a la comtessa Mafalda, vídua de Ramon Berenguer II a canvi dels drets i rendes del terme del castell de Sentmenat que, a partir d’aquest moment queda vinculat a la família Montcada.\nL’any 1101, senyorejava el senescal Guillem Ramon II de Montcada. La continuïtat de la possessió dels Montcada es documenta al llarg de tot el segle XII.\nCap a mitjans d’aquest segle, trobem documentada la castlania en mans del llinatge anomenat Sentmenat, feudataris dels Montcada.\nL’any 1173, Pere de Sentmenat, llegà la castlania, al fill Pere qui la llegarà al seu fill homònim que, l’any 1243 ja en posseïa la plena potestat.\nEl segle XIII continua el domini dels Montcada.\nL’any 1237, Garsenda, vídua de Guillem de Montcada, permuta amb el comanador de l’orde Hospitaler de Barcelona, uns masos a canvi dels drets que el comanador posseeix sobre el castell.\nEl 1301, la fortalesa passà a Bearnèsia, casada amb Bernat de Centelles i aviat (de 1302 a 1315) començaran les discrepàncies entre els Centelles i els Sentmenat.\nEl rei Jaume II intervé el 1315 per a resoldre el conflicte eximint al castlà de Sentmenat de prestar homenatge als senyors de Centelles però les desavinences continuaren.\nL’any 1328 es fa un acord de conveniència entre Francesc de Sentmenat i Eimeric de Centelles.\nLes disputes finiran l’any 1380, quan Pere de Sentmenat passa a tenir la senyoria del castell i del seu terme, després d’adquirir-lo a Eimeric II senyor de Centelles per 9.000 lliures.\nAl segle XV, els Sentmenat esdevingueren senyors i barons del lloc. El castell de Sentmenat era un castell termenat i els seus senyors posseïdors del títol de “mer i mixt imperi”, és a dir que tenien la jurisdicció civil i criminal a tot el seu terme.\nEl 1691 li fou concedit a Joan de Sentmenat i de Toralla el títol de marquès de Sentmenat.\nActualment, el castell encara pertany a la família dels Sentmenat. Posteriorment, el castell va ser utilitzat com a masia, perdent tota referència defensiva.\nAmb motiu del projecte de consolidació estructural del castell promogut conjuntament entre l’Ajuntament de Sentmenat i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya s’han portat a terme diverses intervencions arqueològiques. L’efectuada l’any 2010 va permetre establir cinc fases d’ocupació diferenciades. Després de l’ocupació de la zona en època preromànica es va produir la construcció d’un conjunt residencial i una església exempta. La tercera fase consistí en la remodelació dels espais alt medievals en un moment baix medieval (s. XIV-XV), coincidint amb la propietat del castell per part de la família Sentmenat. En quart lloc es van fer noves remodelacions arran de la transformació del recinte nobiliari en explotació agrícola a l’època moderna (s. XVII-XVIII).Finalment s’han fet reformes d’època contemporània.\nAgnès Sarri i Pons Jordi Sarri i Vilagell -1994 / Generalitat de Catalunya\nEl Castell és un gran edifici gòtic reconstruït sobre bases més antigues. A la fortalesa, s’arriba a través d’un pont de pedra que sobresurt del castell i que sembla substituir l’antic pont llevadís.\nEs manifesta la grandiositat de la seva fortalesa amb murs de tres metres de gruix.\nEl castell és format per dos cossos rectangulars, disposats ortogonalment, amb els extrems units per un altre cos, la planta del qual descriu un arc d’un quart de cercle, més o menys regular. Aquests tres cossos envolten un pati en forma de trapezi.\nLa façana principal, formada per carreus desiguals units al morter, queda dalt del marge de la riera, mentre que la part posterior presenta una forma de semicercle i dona a la plana.\nA la façana principal es pot veure també la porta primitiva, amb arc de mig punt i a continuació, una altra porta més centrada en la façana i de gran adovellat on es pot veure, inscrit a manera de clau i marcant l’eix de simetria de l’arc, l’escut del Marquesat de Sentmenat, títol que va ser atorgat per Carles II l’any 1691. A l’interior de les cambres es conserven els sostres de bigues.\nVers el 1500, es va adossar en aquesta construcció una nau que es va dedicar a l’entrada de carruatges que aboca en un gran pati central, malgrat que de poca fondària, és molt allargat en la seva dimensió transversal, traçant una estructura rectangular. En aquest pati, es pot veure també una escala descoberta de dos trams i galeria volada sobre mènsules.\nLa planta baixa, conserva els arcs de mig punt de carreus sobre els que carrega la volta de mig canó tot el llarg del mur exterior i que torç el seu eix seguint la irregularitat del mur, formant així aquesta façana corbada. Algun tram d’aquesta volta, mostra vestigis de la cimbra d’encanyissat amb la que va ser construïda, procediment molt antic en el nostre país.\nAquestes reformes van ser realitzades als voltants del segle XVI, però tot i el pas del temps, la seva fisonomia no ha canviat gaire. Les torres no són sobresortides, malgrat se’ls hi hagués atribuït la mateixa funció defensiva.\nLa imatge actual correspon a les reconstruccions dels segles XIV i XVI amb afegitons i canvis realitzats fins als nostres dies en el nou ús d’explotació agrícola.\nEl castell és format per dos cossos rectangulars, disposats ortogonalment amb els extrems units per un altre cos, la planta del qual descriu un arc d’un quart de cercle.\nEls tres cossos envolten un pati trapezoïdal. Les obertures de la planta baixa situen cronològicament el mur a la segona meitat del segle XII.\nEl cos curvilini, que en alguns llocs assoleix un gruix de més de 3 m, per tal d’oferir protecció a la part plana més accessible i fàcil de ser atacada, es dataria al segle XIII, principis del XIV. La resta de l’edifici correspon a reconstruccions fetes posteriorment.\nCastell de Sentmenat és un castell del municipi de Sentmenat declarat bé cultural d’interès nacional.\nFotografies: Mª Àngels Garcia- Carpintero i Ramon Solé\nEsglésia Parroquial de Sant Llorenç Savall\n14 Setembre, 2021 8 Agost, 2021 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nEsglésia Parroquial de Sant Llorenç Savall està situada en la Plaça Major de Sant Llorenç Savall.\nLa primera notícia d’una església de Sant Llorenç a la vall, diferenciant-se de la del Munt, és de l’any 1010.\nUn altre document de 1050 n’esmenta el cementiri, i pel 1087 s’anomena parròquia.\nFins al segle XIII els territoris es van definint, amb l’aparició de la parròquia de Vallcàrcara, per exemple, i s’estableix un nucli habitat al voltant de l’església.\nLa dependència de Sant Llorenç del Munt, tan present a l’edat mitjana, disminueix amb l’abandó del monestir al segle XV.\nA l’època moderna consten donacions d’altars i altres moviments que poden pressuposar canvis arquitectònics, però els grans canvis vindrien al segle XIX de la mà de mossèn Josep Miró, qui emprengué importants obres a l’església i també obres civils (com el pont de la Vila) i apostòliques.\nEl 22 de juliol del 1936 membres de la FAI de Rubí i alguns llorençans entraren a l’església, la saquejaren i van estellar i cremar a la plaça l’orgue, l’altar i algunes imatges.\nEls arxius i les peces de valor es van salvaguardar amagant-los en diverses cases del poble, i mesos després es van fondre les campanes per a fer armamanent.\nL’edifici actual és força reformat als anys 40 i 50.\nL’església de Sant Llorenç ha estat molt remodelada al llarg dels segles; la base dels murs i alguns elements esparsos es podrien datar a l’època medieval, i l’alçat dels murs correspondria a l’època moderna. L’any 1887 s’hi feren reformes importants, i durant la guerra del 1936-39 fou tan malmesa que gairebé es reféu totalment als anys 40-50 (un medalló esgrafiat a la façana data de 1957, tot i que les obres més importants es van dur a terme l’any 1945).\nL’actual edifici es caracteritza per una àmplia façana amb esgrafiats i un petit porxo damunt el portal d’entrada, i un singular cimbori de ceràmica vitriada al costat del campanar llarg i dret (amb una torreta o “cumani”, imitant els antics comunidors) que caracteritzen la silueta del poble. Un dels vitralls de l’església és atribuït a Puig i Cadafalch.\nD’entre els elements arquitectònics més antics destaca una petita porta a la façana de migdia semblant a les portes romàniques de la capella del Dalmau o de Sant Llorenç del Munt; fins a les profundes reformes del segle XIX l’entrada al temple es feia per la façana sud, però possiblement aquesta fos una portella més petita.


Pas de vianants: Els primers vint anys de l'Escola Bressol el Puig\nEls primers vint anys de l'Escola Bressol el Puig\nEncetarem el nou any el dia 12 amb una programa dedicat a l'escola bressol més veterana del Vendrell. Entrevistarem a diferents persones de l'Escola Bressol el Puig que ens parlaran dels seus 20 anys d'història, del seu present i dels seus projectes de futur. Un lloc per on han passat molts nens que alguns ja estan a punt d'acabar la universitat. El que va ser la pionera al Vendrell ens farà cinc cèntims de les seves dues dècades d'historia. Us esperem el dia 12 a les 7 de la tarda i en redifusió per Domenys Ràdio, Ràdio Banyeres i Ràdio Bellvei. Molt bon Nadal i entrada d'any.\nPublicat per Pas de Vianants a 21:00\nEns veiem el dia 12 de gener amb nous continguts\nSonia Compadre de Snik Comunicación ens parlarà de...


Page 340 - Biblia Català TBS\n51 I Quix, pare de Saül, i Ner, pare\nd’Abner, eren  lls d’Abiel.\n52 I la guerra contra els  listeus fou dura tots els dies de Saül. I quan Saül veia qualsevol home fort i vale- rós, el reclutava per al seu servei.\n10 I la paraula de Jahveh vingué a Samuel, dient:\n11 M’he penedit d’haver fet regnar Saül com a rei, perquè s’ha apartat de darrere meu, i no ha complert les meves paraules. I Samuel es disgus- tà, i va clamar a Jahveh tota la nit. 12 I Samuel s’alçà aviat per trobar Saül al matí, i hom va informar Samuel, dient: Saül ha anat a Carmel i, heus aquí, s’ha erigit un monu- ment, i se n’ha tornat, i ha passat, i ha baixat a Guilgal.\n13 I Samuel vingué a Saül, i Saül li digué: Beneït siguis de Jahveh! He complert la paraula de Jahveh.\n14 I Samuel digué: ¿I què són els bels d’aquestes ovelles que arriben a les meves orelles, i els mugits d’aquests bous que escolto?\n15 Llavors Saül respongué: Els han portat dels amalequites, perquè el poble ha deixat viu el millor del bes- tiar menut i gros a   de sacri car-ho a Jahveh, el teu Déu, i la resta l’hem exterminat.\n16 I Samuel digué a Saül: Calla, i jo et declararé allò que Jahveh m’ha parlat aquesta nit. I ell li digué: Parla.\n17 I Samuel digué: Quan tu eres petit als teus propis ulls, ¿no vas esdevenir cap de les tribus d’Israel, i Jahveh et va ungir com a rei sobre Israel?\n18 I Jahveh et va posar al camí, i et digué: Vés, i extermina els pecadors d’Amalec, i els combatràs  ns que siguin exterminats.\n19 ¿Per què, doncs, no has obeït la veu de Jahveh, i t’has apropiat del botí, i has fet el que és dolent als ulls de Jahveh?\n20 I Saül digué a Samuel: Sí que he obeït la veu de Jahveh, i he anat pel camí que Jahveh m’ha enviat, i he portat Agag, rei d’Amalec, i he destruït Amalec;\na rei sobre el seu poble, sobre Israel. Ara, doncs, escolta la veu de les pa- raules de Jahveh:\n2 Així diu Jahveh dels exèrcits: He considerat el que Amalec va fer a Israel, que se li interposà en el camí quan pujava d’Egipte.\n3 Vés, ara, i colpeix Amalec, i exter- mineu tot el que té, i no tindràs pie- tat d’ell, i faràs morir des de l’home  ns a la dona, des de l’infant  ns al nadó, des del bou  ns a l’ovella, des del camell  ns a l’ase.\n4 I Saül convocà el poble, i els va passar revista a Telaïm: dos-cents mil homes d’infanteria, i deu mil homes de Judà.\n5 I Saül anà  ns a la ciutat d’Amalec, i parà una emboscada a la vall.\n6 I Saül digué als quenites: Aneu- vos-en, aparteu-vos, sortiu d’enmig d’Amalec, no sigui que jo us des- truís amb ell; ja que vau trac- tar amb misericòrdia tots els  lls d’Israel quan van pujar d’Egipte. I els quenites s’apartaren d’enmig d’Amalec.\n7 I Saül va colpir Amalec des d’Havilà  ns a l’entrada de Xur, que és enfront d’Egipte.\n8 I capturà viu Agag, rei d’Amalec, i exterminà tot el poble a tall d’espasa. 9 I Saül i el poble van deixar viu Agag, i el millor del bestiar menut i gros, i dels segons, i dels anyells i de tot el que era bo, i no volgueren exterminar-los; però exterminaren tot el que era rebutjable i sense valor.\n15:2 Ex 17:8 15:17 1Sa 9:21 332\nI Samuel digué a Saül: Jahveh\nem va enviar per ungir-te com


Una estona de cel… – Yasmina Capó\nCategoria: Una estona de cel…\nA falta de càmera…\nAmb aquestes coses de l’emancipació i el seu trasllat ahir em vaig deixar la càmera de fotos allà.\nNo seria massa problema si no fos perquè en aquest moment, 20 i 26 del vespre hi ha un cel que és una passada i que crea una imatge de Can Fatjó força preciosa. M’hagués agradat capturar-la per la petits secció “una estona de cel…”.\nUs l’intentaré descriure…\nCom que ja comença a fer fosc, signe inequívoc que l’estiu s’acaba, les cases i l’ambient s’enfosqueixen. Tot és una miqueta ombrívol, per tant els llums dels carrers, taronges, ressalten, fent la seva feina, sobre les casetes apagades del carrer.\nAvui fa núvol, però els núvols em dónen la impressió de ser la tapa d’una caixa que està suspesa en l’aire apunt de ser col·locada. Perquè al fons, al fons de tot, allà on el cel no acaba, just a l’alçada de la muntanya de Montserrat, els núvols acaben deixant una franja de llum que deixant a les fosques Montserrat, retallant-la, fa que es vegi més que res. Una franja de llum taronjosa, quasi blanca.\nI al mig de tot aquest espectacle que la natura i la civilització m’ofereixen, hi ha la torre d’electricitat. Altres vegades hauria dit que el paisatge hagués estat molt millor sense ella. Ara penso que el fet que entorpeixi una mica la meva visió, fan que el joc de llums se m’ofereixi encara més bell, més honorable al costat de la gran torre de ferralla.\nYas\tUna estona de cel...\tDeixa un comentari 06/09/2008 25/01/2011 1 Minute\nUna posta de Lluna no és una cosa que es pugui veure cada dia… Més que res perquè no ens en adonem. La Lluna sempre desapareix tranquila, sense destacar, donant pas al Sol perquè faci la seva feina. Quan el gran astre arriba ens oblidem de la Lluna perquè tota la seva llum ens ilumina el camí que hem de fer.\nEn canvi, quan el Sol es pon, sobretot quan estem a la muntanya i no tenim cap lot o llanterna, ens agradaria que s’hi quedés una estoneta més… Perquè es fa complicat anar a la tenda a les fosques, cuinar a les fosques, buscar algú a les fosques…\nEl Sol ilumina, però la Lluna és preciosa. Ens en hauriem d’adonar que marxa del tot quan es pon entre les muntanyes, o entre els edificis de la ciutat…\nUna posta de Lluna en companyia d’alguns Pioners, els que anem al final i que tenim més temps de mirar el paisatge, no és una cosa que passi cada dia. Un petit instant, entre les 8 i les 9 del matí, de camí cap a un refugi on poder dinar una favada freda de pot que no a tots agrada… Un fugaç moment en que, ostres! la lluna es pon!, fes una foto!!\nI faig la foto, per recordar els moments màgics d’aquesta ruta xunga i mortal que ens vam fer els Pioners…\nPer recordar les curiositats de la natura i els petits detalls de la vida que fan feliç…\nEl somriure d’un Pioner…\nYas\tPersonal, Textos, Una estona de cel...\t2 comentaris 01/08/2008 1 Minute\nUn cel d’estrelles, yeah!!\nPer tu! Gràcies per venir guapíssima!!!\nYas\tFotografía, Personal, Una estona de cel...\t2 comentaris 18/06/2008 0 Minutes\nVa de cels…\nYas\tFotografía, Una estona de cel...\t1 comentari 05/06/2008 0 Minutes\namb un cel així, qui pot no ser feliç???\nYas\tFotografía, Una estona de cel...\tDeixa un comentari 04/05/2008 0 Minutes


Més de 200 persones d’AMPANS es concentren a la primera de les mobilitzacions convocades a tot Catalunya per la preocupant situació que viu el sector de la disCapacitat Intel·lectual - Ampans\nMés de 200 persones d’AMPANS es concentren a la primera de les mobilitzacions convocades a tot Catalunya per la preocupant situació que viu el sector de la disCapacitat Intel·lectual\nLes entitats han sortit al carrer per defensar la sostenibilitat dels Centres Especials de Treball (CET) i protegir els més de 9.000 llocs de treball que genera per a persones amb dificultats especials\nMés de 200 persones d'AMPANS, entre professionals, persones usuàries i famílies, s'han concentrat davant les instal·lacions que l'entitat té a Comabella (Santpedor) per reclamar el compromís de les administracions davant la greu situació que pateix el sector de la discapacitat.\nA tot aquest panorama, des d'aquest mes de gener s'hi suma l'increment del Salari Mínim (SMI), que és una mesura que les entitats del sector veuen molt positiva per l'avenç social que significa, però inassumible per la majoria de Centres Especials de Treball si no hi ha la dotació pressupostària necessària des de les administracions públiques.\nDurant els darrers dies s'han anunciat mesures i finançament addicional pels Centres Especials de Treball (CETs) per part de les administracions públiques. Dissortadament, aquestes mesures no resolen la greu situació del CETs catalans.\nFalten 69.100.000 milions d'euros de finançament per part de l'estat espanyol per cobrir les obligacions que marca la normativa estatal per finançar els llocs de treball i fer front a la puja del SMI. Segons AEES Dincat (Associació Empresarial d'Economia Social Dincat), el fet que l'estat no estigui arribant a aquesta partida fa que els recursos que aporta la Generalitat, que s'ha compromès a incrementar en un 7'5 per cent addicional, hagin d'anar a cobrir les obligacions legals desateses per l'estat i que no es puguin destinar a desenvolupar el model català d'inserció.\nDavant d'aquesta situació, moltes entitats ja han anunciat la seva impossibilitat de poder aprovar els pressupostos i fer front al pagament d'aquests increments a les nòmines dels treballadors i corren el perill d'haver de tancar, deixant sense feina una gran part d'aquestes persones que tornaran a quedar excloses del món del treball, abocades -en el millor dels casos- als serveis assistencials, o al desemparament. Una situació que també implicarà majors costos socials, públics i per les pròpies famílies, i la menor aportació d'aquest col·lectiu a la societat.\nLes mobilitzacions i concentracions d'avui s'han fet simultàniament a diversos municipis i capitals de comarca, i han estat les primeres que tindran lloc en les properes setmanes a tot Catalunya per part de les entitats del sector per demanar solucions a les administracions.\nMontserrat Sánchez Ortega 01.02.2019\nMoltes gràcies per la feina que féu!És indignant com ens tracten les administracions. Estic molt enfadada, veient com per segons quines coses tenen diners.Per exemple "España Global".Hauríen de fer un vídeo amb les persones que patim les retallades i enviar-lo a Europa.\nÉs una bona idea Montserrat! Hi pensarem! De moment anem fent petites accions i mobilitzacions però haurem de fer la reivindicació més gran si no ens escolten.


Els Estats Units acusen l'Iran d'atacar dos petroliers al golf d'Oman - Diari de Girona\nEls Estats Units acusen l'Iran d'atacar dos petroliers al golf d'Oman\nEl secretari d'Estat nord-americà demana unitat a la comunitat internacional davant les accions de Teheran Els dos vaixells han de ser evacuats després de patir suposats atacs quan es trobaven a menys de 30 milles d'un port iranià\neuropa press/ddg 14.06.2019 | 00:31\nUn dels petroliers afectats al golf d'Oman, en flames. reuters\nUn dels petroliers afectats al golf d'Oman, en flames.\nEl Govern dels Estats Units va acusar l'Iran d'estar darrere dels atacs contra dos petroliers al golf d'Oman, que va titllar d'«assalt flagrant contra la llibertat de navegació». El secretari d'Estat nord-americà, Mike Pompeo, va assenyalar que l'incident «és una inacceptable recrudescència de les tensions per part de l'Iran» i va demanar unitat a la comunitat internacional davant les accions de Teheran.\nPompeo va explicar que l'anàlisi nord-americana per arribar a aquesta conclusió es fonamenta en el tipus d'armes usades i el nivell de «sofisticació» de l'operació. Va assenyalar que l'incident va tenir lloc mentre el líder suprem de l'Iran, l'aiatol·là Ali Jamenei, es reunia amb el primer ministre del Japó, Shinzo Abe. Un dels vaixells sinistrats és de bandera japonesa.\n«El govern del líder suprem ha insultat el Japó atacant un petrolier japonès, posant en perill les vides del personal i creant una emergència marítima», va criticar Pompeo. Així mateix, va respondre a les declaracions del seu homòleg iranià, Mohammad Yavad Zarif, que va descriure allò succeït com a «sospitós». «Sospitós no descriu el que suposadament ha passat», va afegir. En aquest sentit, Pompeo va assegurar que «potser Zarif pensa que això és divertit, però ningú més al món ho creu». «L'Iran està responent perquè el règim vol que la nostra campanya de màxima pressió sigui retirada», va argumentar.\n«Cap sanció econòmica autoritza l'Iran a atacar civils innocents, alterar els mercats petroliers internacionals i dur a terme un xantatge nuclear», va defensar el secretari d'Estat nord-americà.\nDos petroliers van haver de ser evacuats després de patir suposats atacs al golf d'Oman. El grup d'Operacions Marítimes Comercials del Regne Unit, que forma part de la Royal Navy, va donar la veu d'alarma en informar que s'havia produït un «incident» al golf d'Oman, prop de la costa iraniana.\nEls vaixells afectats són el Front Altair, amb bandera de les Illes Marshall, i el Kokuka Courageous, amb bandera de Panamà i propietat d'una empresa japonesa. El primer dels vaixells es dirigia de Qatar a Taiwan i va registrar un incendi a bord quan es trobava a 25 milles del port iranià de Jask. El segon petrolier navegava des d'un port saudita cap a Singapur quan va patir un incendi a unes 28 milles de Jask.\nPuja el preu del petroli\nEl preu del cru es va revalorar gairebé un 5% respecte del tancament de dimecres arran dels incidents reportats al golf d'Oman, i va provocar que el barril de petroli Brent superés els 62 dòlars.\nJAMENEI avisa que no dialogarà amb Trump. Espanya Internacional


Aquest divendres no es repetiran les tempestes i el cap de setmana hi haurà més sol que núvols\nLa setmana que ve la calor podria tornar a ser molt intensa\nTant avui com demà hi haurà estones de cel mig ennuvolat, sobretot a la Costa Daurada i a les Terres de l'Ebre\nMIQUEL BERNIS Barcelona Actualitzada el 06/07/2012 08:44\nAvui el cel no quedarà del tot net de núvols, però ja no es repetiran les tempestes violentes que ahir van deixar pedres de la grandària d'una pilota de golf a Ponent. Els núvols més compactes aquest matí seran a la Costa Daurada i a les Terres de l'Ebre, tot i que amb el pas de les hores tendiran a disminuir i a la tarda hi haurà força més estones de sol en aquests sectors. A la resta, els núvols seran bastant trencants, farà molt de sol i només al Pirineu aquesta tarda descarregaran alguns xàfecs puntuals, sobretot al Pirineu de Lleida. Al migdia les temperatures no pujaran gaire, però la humitat es mantindrà molt elevada, i per tant la sensació de xafogor també serà, com ahir, molt intensa.\nEl cap de setmana començarà sense gaires coses noves, demà encara hi haurà intervals de núvols a les Terres de l'Ebre, a la Costa Daurada, a Ponent i al Pirineu, i en aquest sentit serà més fàcil trobar el sol més al nord-est. A la tarda descarregaran més tempestes que avui al Pirineu, i algun xàfec podria caure fins i tot a la Noguera, al Segrià o a la Franja. Diumenge els núvols al sud seran més escassos, tot i que el dia encara pugui començar mig ennuvolat en aquest àmbit. En general, el cap de setmana s'acabarà amb sol a tot arreu.\nLa calor s'intensificarà durant el cap de setmana, no s'arribarà a les temperatures de l'onada de calor de fa pocs dies, però demà els termòmetres faran un salt clar cap amunt d'entre 2 i 4 graus, i aquesta tònica es mantindrà tant diumenge com a l'inici de la setmana que ve. Hi ha possibilitats que al centre de la setmana que ve la calor torni a ser molt intensa, caldrà anar seguint l'evolució dels mapes del temps els pròxims dies.


Doble Aventuras | Las historias de una familia numerosa: EBM Dolors Canals\nEBM Dolors Canals\nAvui és el nostre últim dia a l’EBM Dolors Canals, la millor escola bressol què podríem haver trobat per compartir la criança de la primera infància dels nostres fills.\nAvui s’acaba una etapa, o millor dit, és el segon final d’aquesta.\nVam arribar a la Dolors Canals en plenes jornades de portes obertes, després de visitar altres escoles bressol del barri en les què a totes els trobàvem pegues…\nUnes per metodologia, altres per les instal·lacions, altres perquè separaven sí o sí els bessons, les de més enllà perquè organitzaven els nens a les aules segons el mes en el què havien nascut, i la pitjor per lo borde que era la directora (va fer fora de la visita a una mare amb el seu nadó de 15 dies, perquè plorava!!).\nEn canvi a l’EBM Dolors Canals ens va atendre la Directora molt amablement.\nEns va dir què allà barrejaven els nens de tot l’any, perquè el què els grans empenyen a fer els petits o al contrari té molta importància, ens aconsellava què els bessons anessin a la mateixa classe perquè, ja què es tenien l’un a l’altre, l’adaptació a un món nou fora de l’ambient conegut no els costés tant. Les instal·lacions i els materials eren preciosos i es respirava molt bon ambient entre l’equip d’educadores.\nL’escola que més ens va agradar amb diferència va ser la Dolors Canals, però en canvi la vam posar en segona opció perquè una altra què també vam trobar què ens encaixava, pensàvem què tindria menys sol·licituts què aquella tan magnífica. Havíem d’assegurar l’accés a les places públiques i no podíem imaginar què una escola bressol com aquesta no omplís.\nTot i la nostra elecció final, penso fermament què vam tenir la millor sort del món en el temut sorteig d’assignació de places, on la X va entrar en la nostra “segona” opció, i l’A es va quedar el primer a la llista d’espera (no, al 2013 ja no hi havia ampliacions de ràtio per poder escolaritzar als bessons junts), obtenint plaça gràcies a què un altre infant canviava d’escola.\nHavíem entrat a la Dolors Canals!! L’escola què realment ens agradava pels nostres fills.\nI el què encara no sabíem era que la nostra sort no s’acabava aquí, sinó que aniria més enllà al tocar-nos la millor mestra del món, la més enrotllada, maca, amable, amorosa amb els infants, fiestera... La més guay de totes!\nTotes les educadores del centre són un amor, però l’ànima de la “festa” és ella, i per això està en tots els embolaos.\nVa saber acompanyar els nostres fills, essent tan diferents com són l’un de l’altre, i fer-los sentir tan bé allà que sempre érem els primers en entrar a l’escola i els últims a sortir, i perquè tocava tancar l’escola què sinó ens quedem a ajudar amb la neteja, què els nostres fills es van fer “amics” de tots (la porta de la cuina per saludar les cuineres o buscar l’A de la neteja abans d’entrar a la classe eren parades obligatòries).\nAquells primers dos anys van ser molt especials. Jo em vaig poder implicar molt amb l’escola, passant moltes hores allà entre la classe dels meus fills, el pati, col·laborant amb l’AFA, engegant projectes, muntant xerrades, preparant festes i activitats...\nEl N va començar a fer seva l’escola quan tenia dies, perquè només d’anar a recollir als seus germans ja era un més en aquella segona casa.\nAmb el pas dels bessons a l’escola de grans, va arribar el moment de plantejar-se si el petit també aniria a la Dolors Canals o era millor optar per alguna escola més aprop de casa i de l’escola dels germans.\nPerò els dubtes es van dissipar molt ràpid. Logísticament ens complicaríem molt la vida, tot i així, per nosaltres l’EBM Dolors Canals era molt més què una escola, i la M molt més què una mestra, per tant teníem clara la decisió. El N també aniria a aquella escola i tindria l’oportunitat de viure el què havien viscut els seus germans.\nEn aquesta segona etapa, no m’he pogut implicar tant, però he intentat fer un cop de mà sempre què n’he tingut la opció.\nEl N també ha sigut feliç en aquesta escola. També ha enamorat a l’equip d’educadores (fins i tot quan va començar se l’emportaven a les reunions) i personal no docent. També ha fet somriure a totes. I també ens ha permès gaudir de dos anys més en aquest preciós ambient.\nAquesta foto és la prova de com poden arribar a ser de feliços els petits i petites a aquesta escola.\nAvui s’acaba aquest bis, i només escrivint aquestes paraules ja m’emociono.\nLa logística se’ns tornarà més fàcil el proper curs amb els tres junts i prop de casa, però trobarem molt a faltar el caliu de la Dolors Canals. Aquella sensació d’estar criant en tribu, d’anar tots de la mà en un moment tan important a la vida com és la primera infància.\nM, a l’informe ens dius què t’ho hem posat molt fàcil, i no sé si tens raó o no, perquè segur què en algun moments ens haguessis engegat a pastar fang, jejeje! En canvi sí puc assegurar què tu ens ho has posat molt fàcil a nosaltres com a família, què ens has ajudat moltíssim en moments crítics. Ens has acompanyat a nosaltres com a pares, com a adults amb els seus problemes, ens has ofert consol, una mà amiga i un espai què anava molt més enllà d’acollir als nostres fills.\nGràcies M, gràcies mestres, gràcies educadores de suport, gràcies cuineres, gràcies A, gràcies Dolors Canals, gràcies, gràcies i gràcies.\nUs portarem sempre al nostre cor, perquè els nostres records més preuats es guarden a dins del cor.\nI no us penseu què us lliurareu de nosaltres fàcilment, què de segur què alguna visita us anirem fent.\nSeguiu així i tingueu molts èxits. Us ho mereixeu.\nPD: Lo siento por los lectores y lectores que no entendéis en catalán, pero este post tenia que salir así, de lo más adentro y en la lengua que me sale cuando cruzo la puerta de la guardería pública más maravillora que existe en nuestro distrito.\nPublicado por Belén Doble Aventuras en 11:38\nEtiquetas: Dolors Canals, EBM Dolors Canals, escola bressol, guardería


LleidaL'Ajuntament de Lleida va demanar fa un any a la Generalitat que retirés a l'imam de la principal mesquita de la ciutat, Abdelwahab Houzi, l'ajuda que rep de la Renda Mínima d'Inserció (RMI), ha anunciat avui l'alcalde, Àngel Ros.\nSegons l'alcalde, l'ajuntament va elaborar un expedient demanant a la Generalitat que li retirés aquesta ajuda a Houzi per no complir les condicions per rebre la renda i per la seva inadequada inserció social.\nÀngel Ros, malgrat que es troba de vacances, ha volgut sortir al pas de les declaracions efectuades avui pel conseller d'Empresa i Ocupació, Francesc Xavier Mena, qui ha assegurat que a tot Catalunya hi ha més de 4.000 beneficiaris de la RMI que "cobren per damunt del sou mínim" i ha qüestionat que entre aquests perceptors es trobi l'imam Houzi.\nL'Ajuntament de Lleida ha defensat que revisa de forma "permanent i exhaustiva" tots els expedients de la Renda Mínima d'Inserció (RMI) per garantir que els 1.191 beneficiaris que hi ha actualment a la ciutat compleixen els requisits per percebre aquesta prestació social.\n"Els ajuntaments fem un control de les prestacions socials i estem assumint una responsabilitat bàsica de cohesió en les nostres ciutats", ha dit Ros, que considera "fonamental" la confiança del govern català en els ens locals "per a la construcció de l'estat del Benestar a Catalunya".\nL'Ajuntament lleidatà ha puntualitzat que la labor de control de la RMI la duen a terme els treballadors socials, que poden proposar, si és necessari, la suspensió del cobrament de la prestació per diferents raons, com l'incompliment de les mesures d'inserció laboral, en no assistir als tallers proposats, el fet d'estar absent o il·localitzable o la falta de voluntat d'una persona per a la seva reinserció laboral.\n"Cal destacar que darrere de cada ajuda hi ha un pla de treball i unes mesures que el receptor de la RMI ha de complir, sota el control d'uns professionals", ha subratllat el consistori.\nEn relació amb les declaracions de Mena, la Paeria ha lamentat que una autoritat pública proporcioni informació confidencial de qualsevol usuari dels serveis socials que es presten a la ciutat.\nLleida PIRMI Generalitat de Catalunya


Quatre gironins moren en un accident de trànsit al Brasil - Diari de Girona\nQuatre gironins moren en un accident de trànsit al Brasil\nVan topar frontalment contra un camió amb el cotxe que havien llogat quan suposadament feien un avançament\nEl camió va topar frontalment amb el cotxe dels quatre gironins. globo.com\nGIRONA | RIO DE JANEIRO | EFE | ACN | DDG Quatre gironins -dues dones i dos homes- van morir ahir en un accident de trànsit al Brasil. El sinistre es va produir quan el vehicle amb què circulaven estava fent una maniobra d'avançament i, tot d'una, van xocar frontalment amb un camió que viatjava en sentit contrari. Els quatre gironins van morir en el moment del sinistre mentre que el camioner va resultar ferit lleu. Les víctimes mortals són Lluís Rodón Batlle, de 35 anys; Alma Brassart Kester Nascimento, de 25 anys; Sara Martín Rojo, de 29 anys; i Arnau Faixó Fernández, de 34 anys.\nEl sinistre viari es va produir en una carretera de l'estat brasiler de l'Espíritu Santo, al sud-est del país, cap a dos quarts d'onze del matí -dos quarts de set del matí, hora local-, al quilòmetre 42 de la carretera federal BR-101, que recorre part de la costa brasilera, a l'alçada del municipi de Conceição da Barra.\nLes quatre víctimes viatjaven en un Volkswagen Golf que havien llogat. Es van estavellar contra el camió quan feien l'avançament en aquesta via local per causes que es desconeixen. El camió, segons informaven ahir mitjans locals, era de la marca Iveco i anava carregat de verdures però no va poder fer res per frenar quan es va trobar amb el cotxe que pilotaven els gironins i, després de la topada, va perdre tota la seva càrrega, fet que va ocasionar problemes de trànsit en aquesta zona.\nEl conductor del camió, segons va informar la policia, va resultar ferit lleu en el sinistre i quan se li va practicar el test d'alcoholèmia, el seu resultat va ser negatiu. Tot seguit, l'home va ser traslladat a l'hospital estatal Robert Silvares de San Mateo, on se'l va atendre.\nPel que fa a les víctimes mortals, els cossos dels quatre gironins van ser traslladats després de l'accident fins al dipòsit de cadàvers de l'Institut de Medicina Legal de la ciutat de Linhares, que es troba també a l'estat de l'Espíritu Santo.\nFonts diplomàtiques del Ministeri d'Exteriors van informar que el consolat espanyol està al corrent del cas i està en permanent contacte amb les autoritats brasileres des que es va produir l'accident.\nTotes quatre víctimes tenien vincles a Girona. Lluís Rodón Batlle tenia 35 anys i estava al Brasil perquè hi volia muntar un negoci. Segons van ressaltar ahir els mitjans digitals del Brasil, Rodón seria el conductor del vehicle en el moment de l'accident. De fet, l'home es trobava al Brasil i treballava a Rio de Janeiro en un restaurant, anomenat Zissou Bistro Bar, segons consta en el seu perfil de la xarxa social Facebook. Rodón es va proclamar subcampió català amb l'equip júnior del GEIEG de tennis el 1995 i havia estat alumne de l'Escola d'Hostaleria de Girona.\nEl fill de Jaume Faixó\nPel que fa a Arnau Faixó Fernàndez, tenia 35 anys i es trobava al capdavant de la perruqueria Quatre Cantons del carrer Ballesteries de Girona. El seu pare era Jaume Faixó i Fusellas, pintor i escultor reconegut a Girona que va morir el 1998 i la seva mare una coneguda empresària del Barri Vell. Arnau Faixó havia adquirit feia poc una casa de pagès a Bescanó i se l'estava arreglant per anar-hi a viure amb la seva parella.\nLa parella d'Arnau Faixó també anava al vehicle i és una de les altres víctimes. Es tracta d'Alma Brassart Kester Nascimento, que havia viscut a Eivissa i té doble nacionalitat, espanyola i brasilera. Alma, a més, havia estudiat a la Universitat de Girona.\nLa quarta víctima, Sara Martín Rojo, que també va morir ahir en l'accident, tenia 29 anys d'edat.


Apartment Lakmartin 2 Krk Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Lakmartin 2\nConvenientment situat a Kornic, Apartment Lakmartin 2 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Lakmartin 2 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix habitació familiar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Lakmartin 2 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Kornic.


Penderrow Warbstow Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Warbstow, Warbstow, Regne Unit, PL15 - Veure al mapa\nAl visitar Warbstow, vosté es sentirà com a casa a Penderrow, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPenderrow també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Warbstow. L'hotel ofereix instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina coberta, jardí, sala de jocs que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Warbstow, faci de Penderrow la vostra llar.


Llibres i alguna cosa més... Libros y algo más...: Les aventures de Sherlock Holmes\nPublicat per Botika a 22:14\nNúria Martínez (Bruixeta) 1 d’agost de 2018, a les 9:01\nEm passa una mica com a tu... Serlock em fa certa mandra de llegir pel tema les pelicules. He tingut aquesta edició a les mans varies vegades i tot i coneixer al traductor (que m'agrada força com ho fa i com escriu) no he acabat de decidir-me. Poder li doni una oportunitat\nBotika 5 d’agost de 2018, a les 8:44\nCrec que val la pena, a mi em va sorprendre des del primer capítol, i la traducció és boníssima.\nXeXu 1 d’agost de 2018, a les 23:58\nSaps que aquest llibre ha de tenir continuació? Viena publicarà més relats de SH, o qui sap si ja ha sortit el següent recull, però en tot cas no me n'he assabentat. Aquest el tinc a casa, el va comprar la meva parella ja fa un temps i li va agradar, però jo no he trobat el moment encara d'agafar-lo, ja caurà!\nBotika 5 d’agost de 2018, a les 8:45\nVaig suposar que hi hauria una segona part, perquè a la portada ja ho diu, Relats I. Doncs si ja el tens a què estàs esperant? ;)


Erimo no Yado Tanaka Ryokan Obihiro Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n315, Minami Hidaka, Obihiro, Japó, 058-0204 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Honcho, no busqui més enllà de Erimo no Yado Tanaka Ryokan. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Erimo no Yado Tanaka Ryokan asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, servei de bugaderia, màquina venedora per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Erimo no Yado Tanaka Ryokan.\nTots els tipus de viatgers (13) Parelles (3) Viatgers en solitari (9) Famílies amb infants petits (1)


Una delegació rubinenca visita Avilés i Barakaldo per compartir experiències de transformació de ciutat - Ajuntament de Rubí\nUna delegació rubinenca visita Avilés i Barakaldo per compartir experiències de transformació de ciutat L’alcaldessa Ana María Martínez Martínez ha explicat la iniciativa COLOR i ha parlat del procés d'implementació de l'Agenda Urbana 2030 https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/una-delegacio-rubinenca-visita-aviles-i-barakaldo-per-compartir-experiencies-de-transformacio-de-ciutat https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/una-delegacio-rubinenca-visita-aviles-i-barakaldo-per-compartir-experiencies-de-transformacio-de-ciutat/@@images/image/preview\nL’alcaldessa de Rubí i la de Barakaldo (foto: Ajuntament de Barakaldo)\nL’alcaldessa, Ana María Martínez Martínez, el regidor de Projecció de la Ciutat, Moisés Rodríguez Cantón; el regidor de Serveis a l’Empresa, Rafael Güeto Ortiz; la regidora de Comunicació, Annabel Cuesta Frabre, i el gerent municipal, Jordi Nuñez Freixa, han visitat aquests dies els municipis d’Avilés i Barakaldo per compartir amb les administracions locals d’aquestes ciutats experiències de transformació municipals.\nEls i les rubinenques han visitat l’Ajuntament de Barakaldo, acompanyats per l’alcaldessa Amaia del Campo Berasategi, per conèixer l’experiència d’aquesta ciutat de Biscaia i les seves transformacions urbanes: la primera, després de la desindustrialització, i la segona, que s’està desenvolupant actualment recuperant espais verds, connectant barris i millorant la sostenibilitat del municipi.\nPer l’alcaldessa, Barakaldo i Rubí tenen en comú “la voluntat de col·locar a les persones en el centre de les nostres polítiques” com ho demostra l'esforç en ampliar les zones de pas exclusiu per a vianants que han fet tots dos municipis.\nMartínez també ha explicat que Rubí, com la ciutat del País Basc, “també ha iniciat el procés d'implementació de l'Agenda Urbana 2030 i ja hem impulsat alguns projectes en aquesta línia, la qual cosa ens fa veure el futur amb optimisme. Busquem referents com el de Barakaldo per a ajudar-nos a aclarir les idees i conèixer altres maneres de treballar que es puguin adaptar a la nostra realitat”.\n“Per nosaltres l’Agenda Urbana és una eina valuosíssima per aquesta segona transformació per què ens obliga a pensar d’una altra manera aquesta transformació, prioritzant les persones”, ha argumentat la màxima edil de Barakaldo.\nFinalment, la màxima edil ha explicat la iniciativa COLOR com a símbol de la diversitats dels municipìs que avancen cap al futur. Al municipi d’Avilès, els i les rubinenques han estat rebuts per l’alcalde en funcions, Manuel Campo Menéndez. Els i les representants de la ciutat asturiana han explicat el seu Pla de Mobilitat Urbana Sostenible i han acompanyat la comitiva rubinenca en una visita a la Factoría Cultural del municipi, on han estudiat futures col·laboracions, precisament, en el marc de la iniciativa COLOR.


Noves oportunitats per l’economia: turisme i indústria | Alícia Romero\n← Per una reforma fiscal justa\nLa gestió i la desaparició de les caixes catalanes, a debat! →\nNoves oportunitats per l’economia: turisme i indústria\nPosted on 24 d'abril de 2014 by Alicia\nAquests dies s’ha generat un debat molt interessant a l’entorn del model econòmic que necessita Catalunya. La imminent aprovació de la modificació de la llei 2/89, que va posar les condicions per a la instal·lació fa dues dècades de Port Aventura, ampliant així la oferta de turisme familiar, es modifica ara per incorporar noves condicions que permetin una inversió per afavorir així el turisme de negocis o reunions.\nA Catalunya l’origen històric del conegut avui com a turisme de negocis ve de lluny, ja a l’edat mitjana tenim exemples d’intercanvis comercials i fires. I és a partir dels anys seixanta que es desenvolupen esdeveniments i salons especialitzats de caire empresarial per tot el país, sobretot a les ciutats capital de comarca.\nDit això, avui el turisme de negocis ha esdevingut una activitat emergent molt relacionada amb la globalització dels mercats, la internacionalització i el creixement de la xarxa empresarial. De fet, han estat aquests elements els que han potenciant la celebració d’esdeveniments amb major impacte internacional. Estudis del Centre for Exhibition Industry Research indiquen que les fires i els congressos es situen en la tercera posició al rànquing de venda directa, i constitueixen plataformes de comercialització estratègiques per a les empreses.\nEn moments en què les empreses cerquen més competitivitat, eficiència i rendibilitat, i cada vegada compten amb menys temps i més agressivitat comercial, la participació en reunions de negocis com a punt de trobada d’empreses i de visitants es converteix en un recurs de primera línia per generar expectatives de negoci i permetre el creixement empresarial.\nLa oferta i la demanda són necessàries però no suficients en el turisme de negocis, aquest és un sector que demana un fort paper institucional. És importantíssim comptar amb un sector públic capaç de liderar i generar les condicions perquè es puguin realitzar trobades empresarials de primer nivell: infraestructures, comunicacions, espais i centres de congressos, allotjament o serveis de restauració i oci.\nA Catalunya tenim un bon exemple amb el Mobile World Congress, una aposta encapçalada i liderada per l’Alcalde de Barcelona, Jordi Hereu, i l’equip de Fira Barcelona amb el seu President al davant, que amb esforç i encert van saber cercar les complicitats necessàries, públiques i privades, per presentar un projecte guanyador i convertir Barcelona en la capital mundial del mòbil. Des del 2006, 1a edició del MWC, les dades han anat en ascens: de 50.000 a 85.000 habitants, de 100M€ a 350M€ d’impacte econòmic, de 250 a 4.000 directius d’empreses tecnològiques i més de 7.000 llocs de treball.\nL’any 2013, Catalunya ha rebut 1’6 milions de turistes per motius laborals, reunions, fires i congressos, un 15’7% més que l’any anterior. Uns turistes que han realitzat una despesa de 1.800 milions d’euros, un 27% més que al 2012. I ho han fet, sobretot, a les ciutats de Barcelona, Sitges, Castelldefels, Girona, Lloret, Reus, Vilaseca i Salau (Port Aventura) i Lleida. De fet, la Convention Bureau d’Espanya confirma que som una de les principals destinacions per a la realització de congressos i fires especialitzades en ciència, medicina, tecnologia i indústria.\nDoncs bé, aquest és l’objectiu de la inversió al Camp de Tarragona, apostar pel turisme de negocis. Una inversió en centres de convencions, hotels, espais culturals i comercials, i casinos (el 15% del total). Una inversió que permetrà generar activitat econòmica en un sector que avui representa el 12% del PIB, no vivim del turisme a Catalunya però n’és un sector importatíssim. Una inversió que permetrà generar milers de llocs de treball en un territori que compta amb l’atur més alt del país, el 27%, amb 113.000 persones sense feina, de les quals 12.600 ho són de llarga durada.\nAquests són els motius pels quals el PSC donarà suport a aquest projecte. I ho farà amb els canvis que ha incorporat a la llei: protegint molt més el territori, el blanqueig de capitals i el joc a crèdit, protegint més els menors i els treballadors. S’ha rebaixat l’impost del joc al 10%, però la resta es pagaran íntegrament (IVA, IRPF, Impost de Societats, IAE). La taxa turística dels hotels serà la màxima. No hi ha minva a la caixa comuna, es recaptarà molt més. I si n’hi hagués en l’impost del joc, hem inclòs una clàusula a través de la qual els operadors es comprometen a incrementar la recaptació fins arribar als nivells actuals.\nPerò l’acord del PSC amb el Govern, per facilitar aquesta inversió, va més enllà de potenciar el turisme. Catalunya ha estat i és un país industrialment actiu malgrat que la crisis ha reduït la seva aportació al PIB fins al 18%. Per això, el PSC ha posat sobre la taula 25 mesures en els àmbits de la formació, el finançament, la innovació, les infraestructures, la internacionalització, l’energia i la recerca. Mesures que apareixen en el document +Indústria, signat per patronals, sindicats, col·legis professionals i universitats, i que pretén ajudar a millorar les dades d’un país que necessita més productivitat per esdevenir més competitiu, un país que haurà de sortir de la crisis amb una millora contundent de la política industrial.\nResum publicat al Capgròs\nThis entry was posted in Blog and tagged economia, gestió pública, indústria, lideratge, turisme. Bookmark the permalink.


Estàs aquí:Inici / Noticies / 12 projectes opten al Programa INNicia’t 2021\nEl programa INNicia’t va tancar ahir el termini de presentació de propostes. Un total de 12 projectes van presentar la documentació inicial i ara passaran a tramitar-se per, primer, veure si compleixen els requisits de participació i després avaluar-ho segons quin aspecte innovador és més atractiu i disruptiu.\nEls projectes que s’han acollit a INNicia’t dibuixen el mapa de Catalunya pel que fa a la seva representativitat de Grups d’Acció Local (són projectes integrats en 6 grups d’acció local actualment actius), així com per la seva relació amb Escoles Agràries del Departament d’Acció Climàtica, Agricultura i Agenda Rural. Cal recordar que aquests dos aspectes eren bàsics per poder participar en aquest projecte, i que recollien la voluntat d’aquesta acció de voler acompanyar l’emprenedoria rural que demostra voluntat de millora constant, objectiu aquest bàsic del projecte de cooperació Start Up Rural, que és on s’emmarca el programa.\nA partir d’aquí, l’equip tècnic del projecte Start Up Rural treballarà amb els projectes corresponents per definir convenientment qui finalment podrà participar, així com també avaluar correctament les propostes. En aquest sentit, el programa establia elements de proposta innovadora com a criteris bàsics de baremació dels projectes. Més endavant, un equip d’avaluadors definirà els projectes segons la seva proposta: aquest equip estarà format per un membre dels Grups d’Acció Local participants del projecte Territori Intel·ligent, un membre del Grup d’Acció Local originari del projecte, un membre de l’Escola Agrària d’on provingui el projecte i un membre especialitzat en innovació d’ARCA (Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya).\nFont: Consorci Leader per al Desenvolupament Rural del Camp


Visita nocturna a Ca n’Oliver: Estudiar el passat per entendre el present - Cerdanyola Informa!\nInici » Noticies » Notícies Generals » Cultura » Visita nocturna a Ca n’Oliver: Estudiar el passat per entendre el present\n12 juliol 2015 a 15:00\nEl turó de Ca n’Oliver era un centre de poder, ocupat durant 500 anys\nEl director del museu del Turó de Ca n’Oliver, Joan Francesc, durant la visita guiada, ahir, a la nit // Foto: Judit Josa\nCerdanyola, com a nucli urbà, té uns 200 anys d’història enfront dels prop de 500 anys que va estar habitat el poblat ibèric del turó de Ca n’Oliver. Els ibers van ocupar el turó de Montflorit, on s’aixeca del Museu i Jaciment ibèric, del 550a.c al 25 a.c, dos lustres i mig més dels que es creia fins a l’expedició arqueològica del 2014, quan van localitzar-se les primeres peces datades el 25 a.c.\nExplicar cinc centennis d’història en una visita d’hora i escaig ha de resultar difícil. I més quan el tema apassiona, aquest és el cas del director del Museu de Ca n’Oliver, Joan Francesc, que ahir va guiar a una quarantena de visitants per l’exposició Cerdanyola, terra d’ibers en la Nit al Museu.\nL’arqueòleg va reptar al grup a fer un salt endarrere i amb un discurs farcit d’anècdotes i amb abundants referències a l’actualitat va desgranar la cultura ibèrica, des de la seva gènesi a la desaparició.\n“Aquest és un món on l’univers es limitava a la mediterrània, i els ibers habitaven els seus límits. Almenys des del punt de vista dels grecs”, explicava el guia. Com tota cultura, els ibers no van arribar a la península ibèrica d’enlloc sinó que van sorgir de la barreja, la circulació d’idees paral·lela al comerç de grecs i fenícies i l’adaptació.\nOrigen de l’urbanisme\nDos avenços tècnics com la metal·lúrgia i l’ús del torn expliquen en part l’aparició d’un poble capaç d’establir-se i controlar el territori. Es construeixen els primers poblats, neix l’urbanisme.\nEntre els invents més curiosos, l’únic que segles més tard cridaria l’atenció als romans, segons la narració de Joan Francesc es troben les sitges.\nAquests sots de gran capacitat i amb forma de pera que eren excavats davant les muralles i servien per emmagatzemar gra i que s’han localitzat tant a ca n’Oliver com als petits llogarets de Can Xercavins i la facultat de Medicina, a la UAB, bé podrien considerar-se “els bancs i les caixes” de l’època.\nLa conservació del gra, que era la base de l’alimentació dels humans, estava garantida pels processos químics que es produeixen amb la germinació. L’efecte de les cavitats equivaldria al sistema d’envasar al buit.\nAl museu de Ca n’Oliver, una pila de sacs permeten fer-se una idea de la quantitat de gra que es podia guardar en una sitja.\nBoscos, clarianes i poder\nA partir de les restes d’animals salvatges, hi havia cérvols i ossos, els investigadors han pogut recrear el paisatge de l’època, amb clarianes, camps de cereals i boscos. Els fragments de ceràmica i gerros, “les fotos de l’època”, diu Joan Francesc, testimonien tant característiques dels ibers com ara els hàbits alimentaris o l’estructura social com l’intens comerç i intercanvi entre cultures.\nJoan Francesc va posar com a exemple l’escultura. Una de les petites joies que s’exposen al museu són els fragments d’una escultura gegant de lleó.\nEl lleó és símbol de poder, motiu pel qual els investigadors creuen que a Ca n’Oliver hi vivien potentats, si bé la seva reproducció només podia haver-se fet a partir de les pintures en ceràmiques fenícies perquè el lleó s’havia extingit a la península ibèrica molt abans de l’eclosió dels ibers.\nEntre els centenars d’objectes exposats, ca n’Oliver mostra armes i eines del camp i altres utensilis de ferro. El ferro és símbol de poder, s’han trobat evidències de l’existència d’un forn de metal·lúrgia al poblat que encara no ha estat localitzat en excavacions. Cada matí d’aquest estiu, excaven.\nPotser que trobin el forn o respostes relacionades amb els rituals i que expliquin el perquè d’esquelets nonats enterrats sota les cases. Explicar el passat ajuda a entendre el present, i d’això en va quedar constància ahir, en especial quan Joan Francesc va il·lustrar la divisió del treball per gènere.\nLa visita va culminar a la terrassa del museu, amb copa de cava, cireres i xocolata i vistes panoràmiques al Vallès nocturn. Els ibers van saber escollir l’indret on assentar-se.\n#arqueologia #Ca n’Oliver #excavacions #ibers #Joan Francesc #Museu i poblat ibèric #Visita nocturna\nEl Museu d’Història de Cerdanyola organitza una visita a l’exposició “Caps tallats. Símbols de Poder”


Inventar la història (i II) Edificis del fals gòtic barceloní són Monument Històric Nacional | Intensificant vides nervioses\n← Inventar la història. El Barri “gòtic” de Barcelona, la impostura que cobrirà de glòria la destrucció d’un barri sencer.\n“Esto no es reordenar las ciudades, esto es saquearlas” →\nInventar la història (i II) Edificis del fals gòtic barceloní són Monument Històric Nacional\nLes memòries que justifiquen la declaració oficial elogien sovint peces construïdes al segle XX\nEL Periódico, Dilluns 24 d’octubre de 2011\nQue els lleons es mengin el pallasso és una gran desgràcia. Que els pallassos es mengin un lleó és una advertència». Ho explica Ana María Shua en el seu imprescindible i recentment editat Fenómenos de circo . La gairebé circense reconstrucció de la qual ha estat objecte el centre de Barcelona al llarg del segle XX per donar-li aquella capa de vernís gòtic que tant agrada als turistes té, com els relats breus de Shua, un final realment inesperat. Diversos dels edificis adequadament manipulats pels arquitectes perquè lluïssin un aspecte més medieval i d’acord amb el missatge que es pretenia transmetre, que Catalunya va tenir un passat gloriós, han acabat per ser catalogats com a Monument Històric Nacional i, en diversos casos, s’han menjat el lleó amb elogis explícits als elements falsament incrustats. És una més de les revelacions que inclou la tesi doctoral que Agustín Cócola ha dedicat al centre històric de Barcelona. Com ell mateix explica, la seva tesi, publicada ara com a llibre, no només pretén denunciar el què i el perquè, sinó també deixar anar una certa crítica a «la manera com es fa la història de l’art a Espanya».\n«La casa de l’estret carrer del Paradís és una construcció de finals de l’edat mitjana. Hi dóna singular fesomia un finestral que hi ha sobre la porta». Així es justifica la declaració com a Monument Històric Nacional el 1924 de la seu del Centre Ex cursionista de Catalunya, un edifici profundament restaurat per Josep Domènech i Montaner pocs anys abans. El finestral citat no tenia res d’antic.\nIdèntica fortuna va tenir la Casa de l’Ardiaca. Als anys 20 va ser objecte d’una intervenció que anava molt més enllà del pur lífting facial. Va ser més aviat cirurgia de trasplantament, ja que hi van anar a parar no poques peces procedents dels enderrocs de la Via Laietana. El 1925 també va entrar al catàleg de monuments nacionals. Val la pena reproduir els arguments. «És construcció del segle XVI, i tan elegant en la seva escala, pati, arcuacions, salons i decorats que pot afirmar-se que reflecteix de manera exactíssima les condicions materials de la vida en aquella centúria. És dóna el cas de ser l’única a la ciutat conservada des d’aquells temps».\nLa falsedat, doncs, té el segell de l’oficialitat. El barri Gòtic de Barcelona va camí, si ja no ho ha aconseguit, d’esborrar la part que més l’incomoda de la seva biografia. L’oblit sobre el que va passar arquitectònicament és gairebé patològic. Dos exemples d’això són dos edificis més intervinguts a fons i que avui són seu de dos prestigiosos museus, el d’Història de la Ciutat i el Picasso.\nEl primer era l’antiga Casa Padellàs del carrer de Mercaders. L’obertura de la Via Laietana la va condemnar, però com que les seves mesures encaixaven com un guant per substituir un edifici indesitjable perquè no era prou medieval, va ser traslladada a la seva actual ubicació, al costat de la plaça del Rei. El segon, el Museu Picasso, era una antiga casa senyorial que no haurien reconegut els seus primers propietaris si haguessin viscut prou (40 anys, i no és poc) per veure les obres de reforma que s’hi van emprendre.\nEls dos edificis no només estan catalogats, sinó que, a més a més, en les seves respectives pàgines web s’esmenta d’una manera molt curiosa la seva història arquitectònica. En els dos casos s’accepta que van ser reformats. En els dos casos, però, s’evita citar que va ser al segle XX.\nNovament, cal remetre’s a la tesis de Cócola Gant, A. (2010). El Barrio Gótico de Barcelona Planificación del pasado e imagen de marca. Universistat de Barcelona. Retrieved from http://www.tdx.cat/TDX-0119111-122923


ᐅ Activitats Teambuilding per Empreses a Miralcamp - Esportec\nACTIVITATS TEAMBUILDING A MIRALCAMP PER EMPRESES\nOferim un gran ventall d'activitats de teambuilding a prop de Miralcamp adaptables tant per a petites, mitjanes i grans empreses.\nExperts en serveis outdoor per a empreses a Miralcamp\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats de team building a prop de Miralcamp per a qualsevol tipus d’empresa. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que aprofiten les empreses per organitzar activitats de teambuilding a Miralcamp per empreses que fomentin el treball en equip i la cohesió amb l’objecte de millorar la relació entre els treballadors i l’empresa.\nL’estratègia consisteix a realitzar activitats de treball en equip a Miralcamp fora dels horaris laborals per així generar en els treballadors la sensació que es tracta de jornades d’oci on poden socialitzar amb els seus companys. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències de teambuilding a la zona de Miralcamp ideals per aconseguir aconseguir el treball conjunt i efectiu dels treballadors arran d’aquestes pràctiques.\nActivitats predefinides a prop de Miralcamp de Teambuilding\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Miralcamp per a PIMES.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a empreses a Miralcamp, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nSom creadors d'experiències a prop de Miralcamp. Molts anys d'experiència en teambuilding.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a Miralcamp i apropar-se als empleats d’una forma diferent.\nLa idea del teambuilding prové de l’esperit esportiu i la filosofia de treball en grup tradicional d’esports d’equip. Els esportistes han d’aprendre a confiar en els seus companys i assumir el seu rol dins de l’equip per aportar tot el que puguin i aconseguir entre tots guanyar, i això traduït al món empresarial se centra en la millora de la gestió i la productivitat per incrementar els beneficis i aconseguir l’èxit. I aquest és el motiu principal de totes les activitats de treball en equip a prop de Miralcamp que us proposem.\nOferim tot tipus d'activitats a prop de Miralcamp, esportives i culturals\nPer oferir el màxim professionalisme i qualitat en els nostres serveis, la nostra plantilla consta de tècnics esportius especialitzats en cadascuna de les les activitats a Miralcamp que oferim.\nActivitats per a totes les edats a Miralcamp, 100% sostenibles\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a la zona de Miralcamp i apropar-se als treballadors d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de la feina, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats de team building a prop de Miralcamp amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la plantilla i, així, millorar-ne el rendiment. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nOferim activitats de tota mena a prop de Miralcamp, des d'excursions i rutes turístiques amb segway o bicicleta elèctrica, visita de cellers amb tastos inclosos, a cursos d'esquí per adults i nens, rutes en kayak i paddle surf, activitats acrobàtiques i parcs d'aventura...\nA Esportec som experts en teambuilding a la zona de Miralcamp per a petites, mitjanes i grans empreses.


Hisenda respon a Bartomeu i diu que no actua pel color d'una "samarreta" ni pel dictat dels polítics\nEn declaracions a RNE, Miguel Ferre, secretari d'Estat d'Hisenda, diu que no hi ha "conspiracions" en el cas Neymar\n2 min. Madrid 05/02/2015 10:55\n260x366 Josep Maria Bartomeu / TONI ALBIR / EFE Josep Maria Bartomeu / TONI ALBIR / EFE\nEl secretari d'Estat d'Hisenda, Miguel Ferre, ha respost aquest dijous al president del Barça, Josep Maria Bartomeu, que l'Agència Tributària no realitza el seu treball en funció del color d'una "samarreta" ni al dictat de criteris polítics, sinó que simplement es limita a aplicar la llei.\n"No hi ha ni de lluny conspiracions i no és una qüestió de samarretes", ha indicat Ferre quan ha estat preguntat per les declaracions de Bartomeu vinculant la seva imputació en el cas Neymar amb una "factura política" de l'Estat cap al club pel seu suport al procés sobiranista.\nFerre, en declaracions a RNE, ha insistit que els professionals de l'Agència Tributària no treballen seguint criteris polítics, i alhora ha recordat que, en aquest cas concret, va ser un soci del Barça el que va acudir al jutge per exposar el que ha passat amb Neymar. "Per tant, el procés el va iniciar un tercer i va ser la Fiscalia qui va demanar a Hisenda auxili judicial. Així que no hi ha persecucions polítiques i això no es fa per portar una samarreta o deixar de portar-la. És l'aplicació estricta de la llei", ha emfatitzat Ferre.\nEl secretari d'Estat ha recordat a més a Bartomeu que quan es defrauden més de 120.000 euros s'està cometent un delicte fiscal. "Hi ha una llei i aquí s'ha optat per no complir amb les obligacions fiscals", ha precisat.\nEl Barça ataca per no admetre errades pròpies


SCC premia Girauta (Cs), Millo (PP) i Joan Ferran (PSC) pel seu "compromís cívic"\nPublicat 12/12/2019 10:37:42CET\nL'entitat demana "responsabilitat històrica" perquè el Govern central no depengui d'independentistes\nSocietat Civil Catalana (SCC) concedirà aquest dijous a la nit a l'exdirigent de Cs Juan Carlos Girauta, a l'exdelegat del Govern espanyol a Catalunya Enric Millo (PP) i a l'exdirigent del PSC Joan Ferran el guardó al "compromís cívic", han informat fonts de l'organització a Europa Press.\nL'entitat lliurarà aquest premi durant la Gran Gala de Nadal de SCC que se celebrarà a les 20.30 hores a l'Hotel Atenea de Barcelona i a la qual assistiran 120 persones, hi haurà música en directe i se sortejarà un viatge per visitar el Parlament Europeu.\nEl president de SCC, Fernando Sánchez Costa, ha destacat que premien Girauta, Millo i Ferran "no només per la sensibilitat i el compromís que sempre han mostrat amb SCC, sinó per tota la feina que han fet per defensar els drets i llibertats dels catalans que volen continuar formant part d'Espanya".\nA més a més, ha reivindicat que representen tres partits constitucionalistes diferents: "Un fet al qual donem especial valor. Perquè simbolitzen el que l'entitat vol representar: tots els constitucionalistes catalans", i també perquè SCC reclama al PSOE, al PP i a Cs generositat i responsabilitat per formar govern a Espanya.\n"Nosaltres no entrarem en el com, però sí que considerem que és fonamental que es posin d'acord pel bé de la democràcia d'Espanya i, de manera particular, a Catalunya", ha insistit.\nSánchez Costa ha expressat preocupació davant la possibilitat que el futur govern depengui dels partits independentistes: "No podem deixar la governabilitat en mans dels qui que actuen al marge de la llei per aconseguir els seus objectius de manera il·legal i, per tant, no creuen en la democràcia espanyola".\nPer això, ha reclamat "responsabilitat històrica i sentit d'Estat als líders constitucionalistes", i ha ofert SCC per ajudar a teixir un acord entre aquests tres partits.\nDurant la gala, l'entitat comunicarà que ha pagat tot el deute pendent "per encarar el futur amb les màximes garanties i perquè s'uneixi més gent" al projecte, i l'any vinent publicaran els seus comptes com una mostra de transparència.


Alguns tallers de juny 2016 al col·legi CreaNova, oferts pels pares - Col·legi CreaNova\nEn l'últim trimestre del curs 2015-16 hem comptat amb la participació de les famílies, en l'oferta de tallers per a l'alumnat de Primària i Secundària.\nEn el cas de Primària, les temàtiques han estat la robòtica, la cuina i la feina de traducció.\nLa robòtica es va enfocar des de la presentació, observació i anàlisi de diferents aparells d'ús quotidià, com una ràdio, un trepant, un termòstat, un cotxe ... A partir d'ells, els alumnes es van fer preguntes sobre què és programar i quins de aquests estris es poden programar. Gràcies Rafa!\nA la cuina, van preparar llavors torrades, barres de cereals, beguda d'arròs i coco i pomes caramel·litzades. Gràcies Thais!\nPer practicar i comprendre la importància de la traducció, es van remuntar a la pedra de Rosetta i van jugar a traduir alguns textos. Gràcies Núria i Gemma!\nA Secundària, es va enfocar més cap al coneixement de diferents àmbits professionals, també des de l'experiència dels pares, en economia, producció de documentals, gestió d'una botiga i traducció. Gràcies Javier, Héctor, Josep Vicent, Núria i Gemma!\nSeguim el proper 2016-17 oferint als nostres alumnes una visió pràctica del seu aprenentatge, amb vosaltres.\nTaller de Traducció - 15 juny 2016\nTaller de Cuina - 15/06/2016\nTaller de Robòtica - 10/06/2016\nFormació Learning by Doing 2016-17 - FNEC\tVisita de la Federació de Cooperatives Educatives de Euskadi ERKIDE


La Rugiada Casorzo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Casorzo.\nVia XX Settembre 27/A, Casorzo, Casorzo, Itàlia, 14032 - Veure al mapa\nMés informació sobre La Rugiada\nDissenyat tant per oci com per negoci, La Rugiada està situat idealment a Grazzano Badoglio; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Grazzano Badoglio. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, àrea de TV/saló compartit, cuina compartida.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Grazzano Badoglio, el La Rugiada és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nAllotjaments a Casorzo


Inicio Alicante La Marina Alta Benissa treballa amb noves oportunitats per rebre turisme de la Costa Blanca\nL’ajuntament de Benissa torna a activar les seues relacions amb associacions que promouen el turisme en la Costa Blanca per a tractar d’atraure nous públics a Benissa, a través de l’actual oferta diferenciada de turisme sostenible, amb el centre històric d’alt valor patrimonial les idíl·liques platges i cales i un important potencial de turisme actiu a través de la naturalesa i les rutes de senderisme, entre altres atractius.\nAVIBE (Associació Empresarial d’Agències de Viatges de Benidorm) és en l’actualitat una de les principals organitzacions vinculades al turisme de la Comunitat Valenciana, i suposa una gran oportunitat poder obrir noves vies de col·laboració amb ells.\nLa reunió, mantinguda per part del regidor de Turisme, Fernando López Corsi, i membres d’aquesta àrea municipal, es va realitzar amb aquesta associació -que aglutina a un total de 34 empreses turístiques- a fi d’avançar la proposta d’incloure Benissa en el catàleg de recorreguts que efectuen els visitants a Benidorm, oferint visites al centre històric o a aquells llocs d’interès del nostre terme municipal, tal com en l’actualitat realitzen municipis pròxims com Castell de Guadalest, La Vila Joiosa o Altea.\nAquesta acció s’uneix a la visita realitzada fa només unes setmanes pels 17 representants de la Xarxa de Ciutats Creatives de la Gastronomia de la UNESCO que van participar en el Festival Gastronòmic de Dénia. Aquest col·lectiu, va visitar el nostre municipi abans de la seua volta a les seues respectives destinacions, recorrent alguns punts d’interès de la Marina Alta, on van incloure una visita a Benissa. Els membres d’aquesta delegació: institucionals, empresaris i xefs, atesos en el seu moment per Fernando López, regidor de Turisme; i per Abel Cardona, alcalde de Benissa; van conèixer de primera rage aspectes relacionats amb les peculiars característiques del paisatge urbà i agrícola del municipi.\nDe la mateixa manera, cal recordar que fa uns mesos ja va tenir lloc a Benissa la visita d’un Press Trip (viatge de premsa) de periodistes procedents de Polònia per a conèixer l’oferta turística. En aquesta ocasió, es tractava d’un viatge de prospecció organitzat pel Patronat Provincial de Turisme de la Costa Blanca i dirigit al públic polonés, amb l’objectiu de captar potencials turistes i compradors d’habitatges de 2ª residència en la nostra província.\nArtículo anteriorEl Museo Etnológico de Alpuente reabre sus puertas\nArtículo siguienteEl Fons Valencià per la Solidaritat celebra a Xàtiva els seus 25 anys de cooperació i sensibilització