L’església de Sant Miquel de Cardona acollirà el 29 de juliol un concert de música clàssica a càrrec de l’Acadèmia 1750 - Ajuntament de Cardona\nL’església de Sant Miquel de Cardona acollirà...\nL’església de Sant Miquel de Cardona acollirà el 29 de juliol un concert de música clàssica a càrrec de l’Acadèmia 1750\nL’església de Sant Miquel de Cardona serà l’escenari del concert que oferirà l’Orquestra Festival de Torroella de Montgrí - Acadèmia 1750 el divendres 29 de juliol, organitzat per l’Ajuntament de Cardona, els Amics de la Música i les Arts Escèniques de la Catalunya Central (AMARESC) i la Parròquia de sant Miquel i sant Vicenç de Cardona. El concert compta amb el patrocini de la Fundació Vila Medieval de Cardona i servirà per recollir fons per a la restauració de la façana de l’església de Sant Miquel.\nDivendres passat, l’hotel Bremon de Cardona va acollir l’acte de presentació d’aquesta cita musical que, sota el títol de Gran Concert a Cardona, portarà a la vila una de les formacions de música clàssica de més prestigi del país. L’alcalde Ferran Estruch va presidir la presentació d’aquesta iniciativa, acompanyat del president d’AMARESC, Ovidi Cobacho, el rector de la parròquia de sant Miquel i sant Vicenç, Antoni Guixé i el director artístic de l’Acadèmia 1750, Oriol Pérez. En la seva intervenció, l’alcalde va destacar la bona predisposició i el treball conjunt de totes les parts per acostar la cultura al territori i portar a la vila una producció musical de primer nivell. Igualment va ressaltar l’aportació que aquesta iniciativa farà a la vila en tant que contribuirà a recollir fons per restaurar la façana de l’església parroquial situada a la plaça Mercat.\nEl concert començarà a les 9 de la nit i serà dirigit pel director de l’Acadèmia 1750, Stefano Demicheli. Les aproximadament 500 localitats que es posaran a la venda tenen un preu de 15 a 20 euros i ja es poden reservar a l’oficina de Catalunya Caixa de Cardona. Els components de l’Acadèmia 1750 començaran els assajos el dia 25 de juliol i faran una estada de 5 dies a Cardona per preparar el concert a la nau central del l’església de Sant Miquel. El repertori del concert inclourà obres de Bach, Vivaldi, Haendel i Pachelbel i comptarà amb la participació de la mezzosoprano, Gemma Coma-Alabert i l’oboista, Pepo Domènech.


La SMAP dona suport a Ecotxe – Ecotxe\nLa SMAP, l’empresa municipal propietària de l’aparcament del nostre primer Ecotxe, dona suport a la cooperativa cedint gratuïtament l’aparcament en 2018. Recentment hem signat un acord amb la SMAP que ens permetrà mantenir la plaça d’aparcament de Via Roma a cost zero. Per al 2019, el lloguer serà d’una tercera part de la tarifa regular.\nAquest acord neix arran del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Palma on s’hi indica que una de les mesures a promoure a la ciutat és el carsharing. A més, també hi figuren vàries mesures de promoció del vehicle elèctric. La nostra cooperativa és pionera i reuneix les dues condicions, a més de ser una entitat de base ciutadana i sense ànim de lucre.\nAmb aquest suport, esperam que la cooperativa pugui consolidar i augmentar el servei de cotxe elèctric compartit. Volem agrair el suport de la SMAP, la Regidoria de Mobilitat i a l’Ajuntament de Palma.\nPots consultar l’annex al contracte aquí.\nGuardat a la categoria: Aparcament, Intercooperació\nGuardat amb les etiquetes: ajuntament, aparcament, Palma, PMUS, SMAP


Audioguia musical de la Festa Major de Castell d'Aro\nLa BSO que sonarà del 7 a l'11 de setembre a Castell d'Aro\nAjuntament de Castell d'Aro, Platja d'Aro i S'Agaró\nEn la recta final de les festes majors d'estiu empordaneses en destaca la de Castell d'Aro. Amb una trentena d'activitats populars i per totes les edats, organitzades conjuntament pel Casino Castellerenc, l'Ajuntament i l'associacionisme local. La música serà un dels plats forts de la festa d'enguany, amb Peix Fregit, Litus 3 i Pelukass (divendres 7), Tutú-Keké, Gipsy Beach i Hotel Cochambre (dissabte 8), Orquestra La Selvatana (diumenge 9), i Orquestra Maribel i Orquestra Di-Versiones (dilluns 10), propostes amb diversitat d'estils i integrades dins el cicle Estereofònics. Pareu l'orella als concerts que no us podeu perdre!\nUn dels grups d'havaneres amb una trajectòria del país, amb més de 40 anys, el grup de Palafrguell sempre és fidel a un estil que ha esdevingut propi i a una manera de fer que els identifica quan interpreten un repertori que abraça havaneres, valsets mariners, sardanes, i també cançó marinera i de taverna. Obriran la caixa de la Festa Major de Castell d'Aro amb un dels gèneres imprescindibles de l'estiu.\nUna banda de versions nascuda el 2010 a Vidreres i consolidada el 2013 per quatre músics amb experiència en el món de les orquestres i amb moltes ganes de passar-ho bé. Es tracta d'una banda de versions amb un repertori ampli i variatgaudir de la festa major en família.\nEl seu èxit es basa en el talent natural, la posada en escena i en una forma única d'interpretar les cançons, en un espectacle on es barregen l'elegància i la picardia a parts iguals. Un fenomen inimitable i imbatible que arriba a CAstell d'Aro sota el mestratge del polifacètic director de l'hotel, Benito Inglada.\nJoves intèrprets i nous cantants amb una gran preparació musical que, al costat de noms de prestigi que ja formen part de la història de la Selvatana, fan que dia a dia la formació cassanenca, que ja té 100 anys d'experiència, sigui una de les grans orquestres de les festes majors d'arreu de Catalunya.\nSegons diuen ellas mateixos varen començar el 2012 com una broma… una broma que continua amb un munt de concerts a les esquenes i seguidors fidels arreu del país! Una repassada als grans èxits de tots els temps, des de principis dels anys 80 fins a dia d'avui, tot barrejat amb tres parts de bon rotllo, bon humor, servit amb un aire fresc i renovat.\nD'una manera d'allò més personal i sense complexes, la banda empordanesa creen una bona dosis de ritmes desenfadats i de karaoke popular. Una barreja d'himnes dels anys 60, 70 i 80 amb pinzellades de les cançons de radiofórmula dels últims anys: un espectacle apte per a tots els públics!


Casals d'estiu + pràctiques artístiques + treball en equip – Polièdrica\nImatges "Culturnautes" i de la resta d'accions i projectes esmentats\nEn els darrers anys s’ha consolidat un conjunt de propostes estiuenques que, sota la idea del casal d’estiu, revisen la noció de lleure, associant-lo a les pràctiques artístiques i oferint als infants i als i les joves la possibilitat de ser protagonistes d’un procés de creació. Oferim un petit recull d’aquesta oferta a la província de Barcelona:\nAquest casal, coorganitzat pel Centre de Cultura Contemporànea (CCCB) i la Fundació Pere Tarrés, treballa les línies desenvolupades en les exposicions i els programes del CCCB al llarg del 2014 a través de tallers en combinació amb altres activitats lúdiques que tindran lloc a diferents espais del CCCB.\nEs vol oferir un laboratori de creació amb una gran dosi d’experimentació i nous formats: un tàndem de cultura i tecnologia que ajudi als infants i joves a comprendre el nostre present.\nDates: Del 30 de juny a l’1 d’agost.\nOrganitza: CCCB i Fundació Pere Tarrés.\nA càrrec de: A Home in Progress Film, La Mandarina de Newton i El Globus Vermell/dinamització dels tallers.\nDirigit a: Infants i joves de 6 a 16 anys.\nPICASSO A L’ESTIU!\nL’experiència que els infants i joves viuran durant el casal del Museu Picasso de Barcelona a les seves sales serà una nova forma de mirar les obres d’art de la seva col·lecció: una invitació a veure.\nDesprés, mitjançant el diàleg i les aportacions dels participants, s’anirà fent un recull dels seus interessos i impressions per extreure’n conclusions noves i diferents. L’activitat finalitzarà amb un taller relacionat amb la visita.\nDates: De l’1 de juliol al 1 d’agost.\nMuseu Picasso. Montcada, 15-23. 08003 Barcelona.\nOrganitza: Museu Picasso.\nDirigit a: Infants i joves de 6 a 14 anys.\nAquesta proposta de l’entitat educativa Experimentem amb l’ART és la continuïtat de la seva activitat educativa durant l’estiu. Una activitat de lleure on nenes i nenes fins a 12 anys poden viure per ells mateixos l’experiència del procés de creació a partir del joc i amb la incorporació d’activitats d’aigua i d’altres propostes d’experimentació lúdica.\nEspai EART. Torrijos, 68. 08012 Barcelona\nDirigit a: Infants des de 3 fins a 12 anys.\nEl casal d’estiu de L’Escoleta de Cinema de Les Nòmades (Escola cooperativa de Criança Compartida del barri de Sant Andreu de Barcelona) és un proposta que compta amb professionals en el camp audiovisual i plàstic, especialitzats en el món del lleure educatiu, com Teleduca i ETCS Cooperativa.\nAquest casal es basa en el concepte d’educació creadora, on l’infant descobreix el seu entorn rere una càmera i s’introdueix en el disseny i la creació audiovisual mitjançant el joc, la seva imaginació i creativitat.\nDates: Del 30 de juny al 25 de juliol.\nLes Nòmades. Sòcrates, 80. 08030 Barcelona.\nOrganitza: Escoleta Les Nòmades.\nA càrrec de: Teleduca i ETCS Cooperativa.\nDirigit a: Infants a partir de 6 anys.\nCASALS D’ARTS ESCÈNIQUES\nDurant aquests casals, organizats pel Ventilador Cultural, cada setmana es treballa un tema vinculat al món de les arts escèniques i els divendres es fa una posada en escena on tots els pares i mares, avis i àvies, amics i amigues, etc. hi són convidats/des.\nÉs una proposta que aposta per la creació, la cultura, el treball en equip i la manifestació artística, adaptat segons les edats (els casals per als infants es fan al C.C La Sagrera, mentre que els més grans es troben a l’Espai Jove Garcilaso), els grups i les inquietuds individuals.\nDates: Del 25 de juny al 25 de juliol.\nCentre Cívic La Sagrera (Martí Molins, 29) i Espai Jove Garcilaso (Garcilaso, 103) del barri de Sant Andreu de Barcelona.\nOrganitza: El Ventilador Cultural.\nA càrrec de: Associació teatral La Jarra Azul.\nDirigit a: Infats de 3 a 11 anys (C.C La Sagrera) i joves de 12 a 16 anys (Espai Jove Garcilaso).\nEl casal del Teatre Clavé de Tordera (Barcelona) és un espai lúdico-formatiu on es propicia que els i les participants tinguin un primer contacte amb el fet artístic d’una manera senzilla i propera.\nL’educació en el lleure es combina amb la música, la dansa, el teatre i les belles arts en una fórmula que afavoreix el desenvolupament de la creativitat, la imaginació i l’expressivitat.\nDates: Del 25 de juny a l’1 d’agost.\nTeatre Clavé. Dr. Trueta, 08490. Tordera (Barcelona).\nOrganitza: Teatre Clavé.\nLES OBRES D’ART PRENEN EL SOL\nEn aquesta visita-taller, que el MACBA organitza a l’estiu per a esplais i casals d’estiu, s’examinen algunes peces de la seva col·lecció que no es troben a les sales d’exposició. Durant el curs lectiu, la mateixa activitat s’ofereix adaptada per a Infantil, Primària, Secundària i Batxillerat.\nAl llarg de les dues hores i mitja que dura l’activitat (amb pausa per esmorzar) es pot veure què passa quan un artista decideix crear una peça per exhibir-la a l’espai públic o mostrar-la en els espais de trànsit del museu. De quins materials estan fetes aquestes obres? Quina és la reacció del públic davant de l’encontre inesperat amb l’obra d’art?\nEl taller també proposa el repte de crear col·lectivament una proposta artística inspirada en el mural que Keith Haring va fer a Barcelona l’any 1989, un mural públic que s’ha recuperat a l’exterior del Museu per celebrar el 25è aniversari de la seva execució.\nDates: del 30 de juny al 1 d’agost a les 10 h.\nPlaça dels Àngels, 1. 08001 Barcelona.\nDirigit a: Infants i joves (en grups d’edats compreses entre Infantil i Batxillerat).


Estiu als cinc museus del Vendrell | Diari de Tarragona\nEstiu als cinc museus del Vendrell\nL’Àngel Guimerà promociona ‘Els dilluns al MÀG’ i el Museu Deu, concerts al jardí, entre d’altres\n26/07/2019 16:11 | Actualizado a 08/08/2019 10:16\nConcert solidari Vozes, que treballa per la integració social de joves. Aquest diumenge al Vendrell. FOTO: CEDIDA\nEls cinc museus del Vendrell promocionen conjuntament la seva programació estiuenca. Així, aquest estiu, han unit forces per presentar totes les activitats que es faran durant els mesos de juliol i agost als diferents equipaments.\nAmb un disseny fresc i atractiu, que ofereix la versió en català per una banda, i en castellà per l’altra, pretén aproximar l’oferta cultural dels museus tant als vendrellencs i vendrellenques, com als turistes que venen a estiuejar a la vila. En paraules de la regidora de Cultura i Turisme, Silvia Vaquero, aquesta publicació vol ser una «excusa magnífica perquè tothom conegui l’oferta cultural que els equipaments museístics del Vendrell presenten i que, a la llarga, s’ha d’anar coordinant encara més».\nEl programa està format per una breu descripció de cada museu, amb els horaris d’obertura i les visites guiades que s’ofereixen, així com una explicació de les activitats que s’hi duran a terme. A més a més, hi apareix tota la informació de contacte per poder reservar o adquirir les entrades de cada equipament. Així per exemple, el Museu Àngel Guimerà promociona la programació Els dilluns al MÀG, que engloba activitats de l’àmbit teatral, musical i poètic i que es duen a terme els dilluns de juliol i agost al vespre. També s’hi recullen les visites comentades que es duen a terme al Museu, així com a la Casa Nadiua de Pau Casals els dissabtes i diumenges.\nLa Fundació Apel·les Fenosa també apareix a la publicació amb la seva oferta de visites comentades. De la seva banda, el Museu Deu aprofita l’estiu per organitzar diversos actes culturals com ara concerts al jardí i exposicions, i especialment, rutes turístiques, com la de Senyors turistes, i la de Surt del Mar i entra al Vendrell, que pretenen difondre el patrimoni històric i cultural del Vendrell i també de Coma-ruga de manera amena i atractiva.\nA la publicació també hi té cabuda el Museu Pau Casals, que durant l’estiu programa des de visites teatralitzades, maridatges musicals, concerts solidaris i commemoratius o exposicions, com la de Victoria de los Ángeles, la veu que sorgí de la Universitat, que es vainaugurar el passat 23 de juliol.


L'E-portafoli docent com a eina per a la millora de la pràctica educativa\nA continuació, presentem l’experiència de construcció d’aprenentatges a partir de la implementació de l’E-Portafoli d’Estudis com a eina de formació. Aquesta va començar ara fa quatre anys, moment en que vaig iniciar els meus Estudis de Grau d’Educació Infantil. A partir de la seva realització, es pretenia assolir dos objectius principalment: per una banda, promoure la reflexió del procés d’aprenentatge a partir de la selecció dels millors treballs; i, per altra banda, ampliar les eines del nostre PLE (Personal Learning Environment) pel que respecta a la part tècnica i d’aplicació educativa de l’eina.\nPer tal de desenvolupar la proposta, els alumnes hem vinculat el projecte a partir de les assignatures impartides al llarg dels cursos acadèmics, de manera que anàvem reflectint per a cadascuna d’elles un conjunt d’evidències acuradament seleccionades amb la seva corresponent reflexió. A través d’aquestes, hem pogut plasmar el procés d’aprenentatge que hem anat adquirint, així com la construcció de la nostra pròpia identitat com a futurs i futures mestres d’Educació Infantil.\nCal destacar, que l’eina utilitzada per tal de construir el portafoli ha estat a un espai virtual com és la plataforma de blocs Blogger de Google. En el meu cas, l’estructura que he seguit a l’hora de confeccionar-ho, ha estat amb la creació d’un bloc per a cada curs, i dins d’aquests podem trobar les etiquetes classificades segons les assignatures, tot això enllaçat a un bloc de portada o inici.\nPer tal de tancar degudament aquesta experiència, sent la necessitat d’elaborar una reflexió sobre les competències docents assolides al llarg dels quatre anys de formació, a partir d’un recull de mostres i evidències, degudament justificades, elaborades al llarg dels anys, així com la meva evolució com a aprenent de mestra. Per tal de realitzar-ho, em basaré en les competències professionals promulgades per J. Delors (1994); saber ser, saber i saber fer.\nA continuació, s’exposa el recull d’evidències del meu procés d’aprenentatge a través de l’E-Portafoli de formació en els Estudis de Mestre d’Educació Infantil, durant el període acadèmic que abraça de 2009 al 2013, així com l’anàlisi reflexió de caire holístic respecte a l’evolució seguida al llarg del temps.


Agost | 2013 | ultra fondus\n30 Agost, 2013 by dies de córrer\nTÍTOL: “Iron War”\nSom a la tardor del 1989. Dos atletes que ara ja són llegendes, s’enfronten a la carrera més mítica del circuit Ironman: l’Ironman de Hawai. Dave Scott i Mark Allen, la vida dels quals ha estat marcada per aquesta cursa avançen agònicament però amb la força que dóna el coratge i la determinació per la llarga carretera colpejada pel vent i el mar que els durà cap a la glòria. La meta és el destí final, però el viatge durant aquests últims 42 kms ens portarà molt més enllà. Ens endinsarem a la part més pregona de les seves motivacions, del seu passat, de les seves pors. Reviurem la seva infantesa i les llargues hores d’entrenament. I retornats, de nou, a l’escenari de la gran batalla, més de 6 hores després que aquesta s’hagi iniciat, tindrem la certesa que no és tracta nomès d’esport o de superació personal, sinó que és quelcom que ultrapassa la rivalitat i que ens porta directament a encarar-nos amb qui som i amb qui volem ser. A la recerca d’allò que ens defineix com a individus.\nEl llibre, amb un estil precís i ple de recursos literaris, juga amb un anar i venir del present al passat que, lluny de fer-nos perdre el fil, confereix un poder dramàtic encara major al relat principal de la cursa de l’Ironman de Hawai del 1989. L’autor té el gran mèrit de guiar-nos sense que el percebem. De fer-nos variar la perspectiva d’un costat cap a l’altre “del ring” i que tinguem ganes de saber-ne més, d’endinsar-nos-hi més.\nNo cal ser uns fanàtics del Triatló per quedar atrapats per les seves pàgines. Ni tan sols ser esportistes. La simple curiositat de saber què porta a algunes persones a volguer sobrepassar els seus límits i a no conformar-se amb una “vida plàcida” de comoditat i seguretat, serà motiu suficient per capbussar-s’hi i gaudir d’aquest increíble viatge. Això si, si sou esportistes, no dubteu que aquesta lectura us farà volguer córrer a posar-vos les vambes, a despenjar la bici o a anar un pas més enllà en els vostres reptes. Benvinguts siguin tots els Marks Allen i Daves Scott per ensenyar-nos del què som capaços!


Els principals avantatges de composició i aplicació de la línia de tall de CNC - Exposició - Wuxi Puxin Machinery Factory\nEls principals avantatges de composició i aplicació de la línia de longitud de tall CNC\nLa línia de longitud de tall CNC també és una mena de màquina eina. No només és segur i fiable, sinó que també és fàcil d'operar, per la qual cosa és afavorit per la majoria d'usuaris. Analitzant des de la seva composició, inclou principalment el cos, el xip individual d'ordinador, la taula d'alimentació, etc. El cos de màquina de la línia de longitud de tall CNC està equipat amb un botó CNC i el corró d'alimentació superior i inferior s'instal·la al cos de la màquina.\nA més, a l'interior de la línia de tall de CNC, també equipada amb un motor de pas d'alimentació. Aquesta part es connecta principalment amb la transmissió del corró. El costat del cos està equipat amb un bastidor de tall, el tallador superior està instal·lat al marc de tall, principalment accionat pel motor de trepitatge de tall i es pot moure cap amunt i cap avall amb el marc de tall. A més, el cos també està instal·lat amb un tallador inferior.\nEn comparació amb altres equips similars, la línia de longitud de tall CNC té una evident millora en molts aspectes. Per exemple, quan el corredor superior és accionat pel motor de pas, es pot millorar la precisió de posicionament del tallador superior i el parell de sortida del motor de pas és gran i la velocitat i la profunditat de tall de la màquina de tall es poden ajustar lliurement .\nAl mateix temps, el control de tot el sistema també s'ha millorat significativament. Això és degut a que la línia de longitud de tall CNC en la precisió del control d'un xip d'ordinador és alta, la qual cosa garanteix un funcionament estable i fiable dels equips. Per aquest motiu, en l'aplicació pràctica, el producte portarà inevitablement els efectes positius de la corretja de tall i de les mànegues de tall de les indústries electrònica i elèctrica.\nPer als usuaris, la línia de longitud de tall CNC no només té un rendiment estable i fiable, sinó que també simplifica enormement el procés de funcionament, fent que l'eficiència de la producció sigui més alta, l'operació i el manteniment són més senzills.\nEn resum, l'aplicació de la línia de longitud de tall CNC no només pot ajudar els fabricants a millorar l'eficiència productiva, sinó també garantir la qualitat dels productes, tot reduint els costos de producció. D'aquesta manera, la competitivitat del mercat de les empreses pot millorar considerablement.\nUn parell de: Manteniment de la taula elevadora hidràulica\nSegüent: El desenvolupament de degollar màquines i la demanda per a la indústria de la fulla


Triplet històric de l'UP Las Torres al podi al campionat català de petanca\nL’Ajuntament invertirà 1,8 milions d’euros en millorar l’asfalt dels carrers\nLes instal·lacions de la Unió Petanca Las Torres-Rubí han acollit aquest diumenge el Campionat de Catalunya individual de petanca, amb un gran èxit dels jugadors locals. L’UP Las Torres-Rubí ha omplert el podi amb tres jugadors i en total hi ha hagut cinc esportistes de l’entitat local entre els sis primers classificats, un èxit sense precedents en la petanca catalana.\nEl guanyador de la competició ha sigut Josele Delgado, que ha superat el seu company Ignacio Egea en una final molt disputada. El podi l’ha completat Nito Rodríguez, que després de perdre la semifinal amb Delgado, s’ha imposat a Santi Tabera, jugador de La Pobla de Montornès. José Manuel Ruiz ha aconseguit el cinquè lloc i Carlos Martínez, el sisè. Els cinc s’han classificat per disputar ara el Campionat d’Espanya.\nD’altra banda, l’única representant en categoria femenina del club, Judit Renau, s’ha quedat a un pas de les semifinals després de perdre contra Rosa Perancho, del Gran Via. Tot i això, ha aconseguit finament una meritòria cinquena plaça. La competició també s’ha disputat a Rubí, a les pistes del club Santa Rosa.


Rivera alerta de la «crisi humanitària sense precedents» de Veneçuela - Diari de Girona\nRivera alerta de la «crisi humanitària sense precedents» de Veneçuela\nDe Guindos assegura que a Espanya hi ha marge per a una rebaixa fiscal si hi ha creixement i que no seran necessaris nous ajustos\ncaracas | efe/ddg 25.05.2016 | 07:24\nEl president de Ciutadans, Albert Rivera, va assegurar a Caracas que els veneçolans viuen una «triple crisi», que inclou una «humanitària sense precedents». Rivera va intervenir en una sessió especial de la Comissió de Política Interior de l'Assemblea Nacional Veneçolana (AN, Parlament), controlada per l'oposició. Segons el parer del líder de Ciutadans, «el primer que cal solucionar és la crisi humanitària», i va assegurar que encara que «alguns neguen» que al país caribeny existeixi aquesta crisi, «només cal passejar pels carrers de Caracas, només cal veure la situació per saber que aquí hi ha persones passant gana».\nLa segona crisi a la qual es va referir va ser la de «seguretat», tot destacant que «no hi ha un país lliure si no és un país segur». El tercer element d'aquesta «triple crisi» a la qual es va referir és el que considera la crisi «més coneguda a Veneçuela, la dels drets humans i drets polítics en aquest país, perquè si no hi ha drets humans no hi ha democràcia».\nEn un altre ordre de coses, el secretari general dels socialistes, Pedro Sánchez, va assegurar que davant els comicis generals del 26 de juny «el canvi no té intermediaris», de manera que «només el PSOE» podrà «evitar» un nou govern del PP de Mariano Rajoy.\nSánchez va manifestar que els «intermediaris fan pujar molt el preu de les coses», de manera que el «xantatge» del líder de Podem, Pablo Iglesias, «no pot ser que Mariano Rajoy segueixi com a president del Govern».\nEn aquest sentit, el líder de Podem va assegurar que seria «imprudent» no estendre la mà al PSOE, un partit que considera que sempre serà «fonamental» a Espanya. «Per governar nosaltres sols, jo preferiria que el PSOE governés amb nosaltres», va assenyalar, tot admetent que no creu que Podem obtingui una majoria absoluta.\nPer part seva, el ministre d'Economia en funcions, Luis de Guindos, va explicar que a Espanya hi ha marge per a una rebaixa fiscal si hi ha creixement, augmenta la recaptació i es compleixen els objectius de reducció del dèficit. També va considerar que no són necessaris ajustos com una retallada absoluta del nivell de despesa i una pujada d'impostos.


Club de fans de "La Riera": Demà a "La Riera" rematar la feina\nAnònim 4 de novembre de 2013 a les 16:37\nJo crec que en Teo despedira a la familia de l'ona. Es morira pel culpa del seu germa Nil. Perque li va matar. Nil un jove persona normal no es normal pero tenia que estar a la policia tan com que el seu germa ha portat problemes. Ara vol vengarse aquesta forma. Per lo tan l'ona estara nerviosa per culpa de Nil que perque ho ha fet. En nil es molt perillos mes perillos que simo. Simo vulia anar hospital y cuan es recuperi en Teo portarli viu amb l'ona. I ara tenim dificil perque les deutes será tot per la dona seva. Per aixo necesita ajuda ella perque no podrá ferlo tot. Esta embarassada i ara no sabem com faran.


Deixaré anar una llebre a qui la vulgui agafar sobre l’esvort | card.cat\nAstorat encara per la voluntat del ministre Gallardón, que canvia la llei de l’esvort per eliminar la possibilitat de les dones de poder avortar si el fetus presenta malformacions, voldria deixar anar la llebre sobre el paper de la dona actualment, car des del meu punt de vista ha de ser la dona qui prengui la decisió de voler o no voler pujar una criatura.\nAprofit perquè fa poques setmanes el Govern Balear ha quedat sense cap dona al capdavant i fa mesos la candidata del PP Francisca Pol, va deixar anar una foto manipulada en la que es veien els pits a na Chacon envoltada de militars, o no fa gaire Manuela Messeguer ha rebut un bon grapat de crítiques des de posicions destacades del feminisme per segons diuen una mala gestió, que fins i tot la va duu a parlar-ne al Parlament. Què en pensau? I sobretot, què hi teniu a dir les dones? I especialment m’agradaria saber què n’opinen les dones que voten, simpatitzen o militen en el PP. No hi vegeu cap mala intenció. Únicament que podem engrescar una agradable conversa virtual.\nAquest article s'ha catalogat com a Opinió, Política i s'ha etiquetat amb dona, esvort per Joan Gomila representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\n13 pensaments a “Deixaré anar una llebre a qui la vulgui agafar sobre l’esvort”\nJoan Umbert Font el 25 de juliol de 2012 a les 18:38 ha dit:\nLa postura del PP vers l’esvort té les arrels que beven dels dogmes cristians. Els seus arguments, volen pretendre ser científics i provenen de profundes creences metafísiques sobre les ànimes de les persones.\nAquesta metafísica inconscient veu una ànima completa en totes les persones i fetus, per tant, tota aquella persona que esvorti o promogui l’esvort serà una assassina.\nPersonalment, crec que l’ànima de les persones es va forjant amb el transcurs de la vida, i que hi ha situacions especials en què és millor esvortar, sempre que sigui prest i ho recomani la ciència mèdica, o en situacions en què la mare no estigui en condicions de tenir una criatura.\nAquest és un tema molt espinós, i cal anar molt en compte, ja que moltes dones tenen una concepció de l’Univers i del ser humà amarada de la metafísica cristiana, inclús sense adonar-se’n de l’origen d’aquestes creences, i que poden donar lloc a traumes i a una gran sensació de culpabilitat, com si haguessin comès un crim atroç.\nCert és que en l’esvort hi ha la mort del fetus, encara que en les primeres setmanes el mal és menor que en setmanes avançades de gestació. Lo ideal seria no haver d’esvortar i que sempre tots els embarassos fossin desitjats i sense problemes, mes no és així, per tant, pens que és pot interrompre en les primeres setmanes.\nJoan Gomila el 25 de juliol de 2012 a les 18:49 ha dit:\nJoan, has agafat una bona llebre i n’has amollada una altra: la influència del cristianisme en la nostra societat i el seu pes alhora de prendre decisions compromeses. La teva opinió desborda d’humanisme. Però què hi diuen les dones?\nSa libèl•lula portenya el 25 de juliol de 2012 a les 21:40 ha dit:\nPer no haver-hi mala intenció s’ha de reconéixer l’esforç argumental per lligar el debat de l’avortament, les tasques (que desconec per complet) de na M. Messeguer, l’absoluta falta de respecte i d’educació de Francisca Pol (PP) cap a l’anterior ministre Chacón, i la substitució de la consellera de sanitat, que havia posat en peu de guerra a tot el sector sanitari, per una persona de reconeguda vàlua (malgrat ser mascle) en aquest sector com A. Mesquida; tot això, enmarcant-ho tot baix un subtil binomi PP-masclisme.\nTrob molt desitjable el debat que planteges en relació al paper que té la dona en relació a l’avortament, i el que li atribueix cada partit polític en aquesta qüestió.\nEn canvi trob innecessari voler-ho lligar a fets puntuals relacionats més a valors distints als sexistes com serien la feina ben feta o mal feta d’un càrrec públic sigui home o dona, la bona o mala gestió d’un conseller o consellera, o una actitud totalment reprobable d’un home o una dona (no del partit a què pertany) en relació a una altra persona, sigui home o dona (encara que en el cas que cites sí hi havia una evident connotació sexista).\nPer últim, en la meva opinió, trob equivocat (en el cas que vulguis citar casos concrets) que els cirscumscriguis a un partit, com si fos patrimoni exclusiu seu, i que els altres s’haguessin alliberat d’aquest mal.\nJoan Gomila el 26 de juliol de 2012 a les 16:05 ha dit:\nMolt bé, sa libèl·lula també va a per la llebre i defensa les actituds personals davant el que es podria ser entès com PP= masclisme. És evident que la secció no tendrà éxit si es veu des d’aquesta òptica. Em ve al cap nom de batleses , presidentes, conselleres del PP…Per descomptat gent capacitada. Però per mi que l’opinió que expressa sa libèl·lua (a Mallorca també es coneix com a cavallet del dimoni) no toca os. Et propòs aprofundir en el debat. Gràcies\nSa libèl•lula portenya el 26 de juliol de 2012 a les 18:26 ha dit:\nSa intenció del meu darrer comentari, com bé insinues, no era agafar sa llebre, sinó coŀlocar-la a una adequada posició de sortida perquè ningú tengui aventatge sobre un altre a l’hora de fer-la seva, i perquè ningú es senti més cohibit que un altre per sortir a la seva carrera. (seguint amb les metàfores pecuàries, ja el codi civil ens adverteix que les llebres no poden ser atretes mitjançant artifici o frau).\nI sobretot, gràcies per la proposta.\nPd: efectivament ses libèŀlules rebem diferents noms com pot ser cavallet del diable o del dimoni, cavallet de Sant Martí, pixavins, damiseŀles…. Però crec que d’acord amb la meva funció a card.cat, pot ser, el més adequat sigui el d’ espiadimonis… 😉\nJoan Gomila el 26 de juliol de 2012 a les 19:49 ha dit:\nBon sentit de l’humor. I ara que has col·locat la llebre en el punt de partida, recentrem el debat. Estem davant una involució, o regressió de la llibertat de la dona a partir de les decisions polítiques que va anunciar el ministre de justícia?\nJoan Umbert Font el 27 de juliol de 2012 a les 2:30 ha dit:\nLa regressió és clara.\nPd: De la influència rància del cristianisme no s’allibera ningú, encara que podem ser-ne conscients.\nJoan Umbert Font el 27 de juliol de 2012 a les 10:29 ha dit:\nNo va ser en Rajoy qui jurà el seu càrrec de president amb la mà sobre la constitució i la bíblia?\nJoan Gomila el 29 de juliol de 2012 a les 21:30 ha dit:\nEs evident que el cristianisme i sobre tot la seva versió del catolicisme està en els nostres gens. No debades l’esquerra li ha fet front, cosa que emprenya a l’alta cúria. Perquè el cristianisme no es basa en la justícia, sinó en el perdó. Una jugada perfecte per als més poderosos, recordem les darreres paraules del financer Joan March a l’hospital després d el’accident de trànsit, es despedeix de la família dient: “acab de fer el millor negoci d ela meva vida: m’he confesat!” Una altra questió que fomenta el catolicime és la supressió dels drets de l’individu per la caritat. la dona no pot abortar, però el seu fill si no el pot pujar ho podem donar a alguna família coneguda.\nSa libèl•lula portenya el 29 de juliol de 2012 a les 11:18 ha dit:\nA mi no m’agraden gens les manifestacions del ministre Gallardón en aquest tema. Les trob tan dràstiques, amb unes conseqüències humanitàries, econòmiques i socials tan dures, i en un tema tan sensible, que dubto seriament que arribin a plasmar-se en una llei.\nSempre m’havien semblat encertats els tres supòsits d’avortament clàssics a Espanya com eren el cas de violació, perill per la mare, i malformacions. La modificació del 2010 que permet a la dona avortar fins a les 14 setmanes sense necessitat de causa personalment la trob extensa, encara que no feia més que reflexar damunt la llei casos que es solien colar en el supòsit de perill per la mare. En la meva opinió el dret personal a decidir sobre la vida no s’ha de situar durant la gestació sinó en un moment anterior, sobretot avui que gaudim de distints mitjans de control de la natalitat.\nSobre la posició que ocupa la dona gestant a l’abortament (ja sé que, molt encertadament demanes l’opinió d’una dona pero, mentre no arriba, t’hauràs de conformar amb la meva), mai la podré considerar com a mera productora d’infants qualsevol que sigui la causa de la gestació i les seves conseqüències (que sembla ser l’opció de la proposta) ni tampoc com a titular d’un dret personal a decidir que pugui exercir al seu lliure arbitri dins uns plaços (que seria l’opció legal actual desdel 2010). Trob preferible la consideració de la dona com a garant d’un procés que en condicions normals i adequades durà al naixement de la vida humana. Amb aquest plantejament la dona no seria titular d’un dret a decidir sinó titular d’una protecció en benefici de qui no es pot defensar per si mateix i, en conseqüència, no hauria de poder decidir sobre el fi de la gestació sense aŀlegar cap causa, però també, precisament pel fet de no poder ser egoista i haver de pensar en benefici del fetus, hauria d’estar ben protegida de manera efectiva per l’Estat en l’esfera jurídica, social, laboral, educativa, formativa, informativa i econòmica.\nPer veuntura és una utopia però si posassim l’atenció en una molt millor protecció efectiva de la dona a la que, per cirscumstàncies socials, laborals i econòmiques, l’embaràs és un problema, algunes vegades segurament no s’hauria d’optar per la dramàtica sortida que en molts casos es planteja com a única. Però, perquè això sigui així el primer a afrontar seria l’adequada protecciò de la dona, i una vegada aconseguida, la protecció de la gestació. En canvi, actualment ens trobam amb un contrasentit com és que s’escurcen les prestacions socials i en canvi es vol limitar l’avortament pel cas de malformacions.\nPer acabar una consideració i una curiositat:\n-no puc estar d’acord amb qui defensa que el sorgiment de la vida depèn de la voluntat de la mare, és a dir, que si a les 10 setmanes la dona vol avortar, no hi ha cap vida a protegir, però si es vol continuar la gestació, hi ha una vida que mereix plena prtecció.\n– les reinvidicacions de desprotecció penal del fetus mai han anat acompanyades de reinvidicacions de desportecció civil-patrimonial del mateix. La protecció penal del fetus pel cas d’avortament voluntari sorgeix a les 14 setmanes, mentres que la protecció civil civil sorgeix desde la concepció.\nJoan Gomila el 29 de juliol de 2012 a les 21:13 ha dit:\nSa libèlula, ha entrat a fons al rostoll i agafa una llebrassa! En veritat que en Gallardon, ha llenagat ferm. De fet ja fa uns mesos en va dir una de grossa sobre la dona que li van valer crítques. De fet jo en tenia una altra mira d’aquest home. Per exemple la seva gestió al teatro Español l’havia posat en mans d’un home progressista com Mario Gas, que ara entrant una ala més dura com és na Botella ha caigut, i record una festa dels premis Max a la Casa de Campo amb ell on varem intercanviar salutacions i bromes entre actors i polítics. Amb tot libèl·lula coincideixo amb tu en que l’abort ha de ser legislat. Però es evident que no lesgisla igual qui no està per donar més poder a l’esglèsia sino més aviat reduir-lo al que hauria de ser un estat laic, i aquell que legisla en defensa els seus interessos, que és el que veim aquest mesos de governs conservadors: la religió torna a entrar a les escoles amb més força, no hi ha doblers però es concerten col·legis amb l’Opus. No obviem que que el nacional catolicisme ve d’enrera i el PP n’es una de les seves veus. L’església espanyola és de les més dures, l’alta cúria em refereisc, recordem el bisbe de Mallorca fent campanya pel PP, i a l’esglèsia qui mana: homes i només homes. la dona el que ha guanyat tots aquests anys em sembla que no anirà cap endavant. L’abort, no és una bulla com es pretèn vendre de cert sectors reaccionaris, sino una de l’essència d e la llibertat de la dona, el dret a poder pujar o no pujar-lo si no es veu amb cor de fer-ho.\nSa libèl•lula portenya el 3 d'agost de 2012 a les 18:40 ha dit:\nIdò mira si pintava bé aquest plantejament de debat, amb les reserves que ja vaig fer en el primer comentari. Una llàstima que ningú més s’hagi animat a participar-hi , i sobretot que cap dona hagi manifestat la seva opinió.\nUna llàstima també que el suposat debat no hagi estat tal, perquè si bé es demanava l’opinió sobre la posició de la dona en l’avortament, la majoria de consideracions (exceptuant el meu tercer comentari i el paràgrafs tercer i cinquè den Joan Umbert, que no m’acaben de reflexar amb claretat quin seria el poder de decisió de la dona) giren en torn a qui te major culpa en aquest tema (i per extensió, supòs, en tots els mals de la humanitat) si el PP o el critianisme.\nJoan Gomila el 6 d'agost de 2012 a les 10:27 ha dit:\nHola Libèl·lula content de saludar-te. Amb més ganes o no de debatre podem concloure el debat. la conclusió que podem treure és que es fa evident que legislar sobre l’abort es fa des de la ideologia i les creences. Per tant serà responsabilitat del PP i de l’esglèsia catòlica la modificació que se’n pugui treure de la llei. No deim cap mentida. Crec que el pitjor que ens podria passar seria l’autocensura. Don per acabat el debat a l’espera d’obrir-ne un altre.


Bloc de Comunistes de Catalunya: El Parlament Europeu vota avui entre protestes la ratificació del CETA\nEl Parlament Europeu vota avui entre protestes la ratificació del CETA\nMoviments de tota Europa se citen a Estrasburg per a pressionar fins el darrer moment els eurodiputats perquè no donin llum verda al tractat\nAquest dimecres 15 de febrer, el Parlament Europeu debat i vota la ratificació de l’Acord Integral d’Economia i Comerç amb el Canadà (conegut com a CETA per les seves sigles en anglès). Tant el grup conservador com el liberal demòcrata han deixat molt clara la intenció de vot, i la principal pressió dels moviments europeus contraris al tractat s’han centrat en interpel·lar els diputats socialdemòcrates, alguns dels quals s’hi han pronunciat a favor, i d’altres en contra.\nMoviments socials, sindicats, organitzacions empresarials i entitats de tota Europa han alertat dels perills del CETA per àmbits com el mercat laboral, la seguretat alimentària o el medi ambient. Un informe del comitè d’ocupació i afers socials del Parlament Europeu presentat el passat desembre alertava de que l’entrada en vigor de tractats com el TTIP, el TiSA i el CETA posaria en perill 90 milions de llocs de treball de petites i mitjanes empreses, que serien incapaces de competir en condicions d’igualtat amb les grans multinacionals nord-americanes. “Perquè ens fem una idea: Alemanya, l’estat més poblat de la Unió Europea, té 81 milions d’habitants, així que estem parlant d’una situació d’una extraordinària gravetat”, assenyala la responsable de Món del Treball d’EUiA, Núria Lozano. “Una gran part del teixit productiu de la UE que es veurà impactat”, alerta.\nMoviments de tota Europa s’han citat avui a Estrasburg per a pressionar fins el darrer moment els diputats perquè no donin llum verda al tractat. Desenes d’activistes van sortir aquest dimarts en autobús des de Barcelona per a participar en la mobilització. I és que, com va recordar ahir el coordinador general d’EUiA, Joan Josep Nuet, la lluita de la societat civil ha estat clau perquè algunes institucions, com és el cas del Parlament de Catalunya, s’hagin declarat contràries a tractats de lliure comerç com el CETA i el TTIP.\nTaula rodona sobre ‘com frenar el CETA’ amb Joan Josep Nuet al Parlament Europeu.\n“Va ser gràcies a la feina de la societat civil, no només dels sindicats, també d’organitzacions de la mitjana i la petita empresa”, va posar en valor Nuet en la taula rodona celebrada al Parlament Europeu d’Estrasburg el dia abans de la crucial votació, organitzada pel grup de l’Esquerra Unitària Europea (GUE/NGL). El coordinador general d’EUiA va subratllar que seran precisament les pimes les principals afectades si el tractat entra en vigor, per la qual cosa va defensar que “el CETA no crea riquesa”. “A Catalunya la riquesa la creen sobretot les petites i mitjanes empreses, i el CETA està fet contra elles i a favor de les grans empreses i multinacionals”, va sentenciar.\nLozano admet la dificultat de que el Parlament Europeu tombi el tractat però deixa un petit marge a l’esperança. “És possible que hi hagi diputats i diputades que a títol individual no comparteixin una agressió d’aquestes característiques contra els drets dels ciutadans i ciutadanes de la UE”, sosté.\nEl responsable d’Europa d’EUiA, Ramón Luque, destaca que la batalla contra el CETA forma part d’una guerra més gran. “Forma part d’una batalla més àmplia per recuperar el projecte europeu que van idear els pares fundadors de la UE, una Europa social al servei dels seus pobles”. S’acabi guanyant o perdent aquesta batalla contra el CETA, aquesta lluita continuarà.


Millora la indexació de la nostra revista Ecología Política - ENT\nMillora la indexació de la nostra revista Ecología Política\nBy FUNDACIÓ ENT11/01/2021febrer 15th, 2022No Comments\nLa indexació de les publicacions periòdiques d’investigació valora les revistes segons diversos aspectes, com ara la qualitat del contingut de la investigació, les característiques tècniques o formals, o l’ús per part de la comunitat científica. Així, la revista Ecología Política-Cuadernos de Debate Internacional, tot i no ser una revista estrictament acadèmica, es troba actualment indexada en 8 classificacions diferents.\nLes dades d’indexació de la revista Ecología Política-Cuadernos de Debate Internacional (que coeditem la Fundació ENT i Icaria Editorial) han evolucionat positivament en aquest nou any, 2021 (veure taula). Així, la indexació en CIRC, ha passat de la categoria D a la C, mentre que en l’Índex H de les revistes espanyoles de Ciències Socials i Jurídiques, ha passat de l’onzena a la novena posició. Per la seva banda, segons Google scholar metrics, el H5-index ha passat de 6 a 9 i la H5-medien ha variat de 10 a 11. Finalment, la classificació de la revista en MIAR ha augmentat de 3,9 a 6,5 .\nEn conjunt, aquestes dades reporten una evolució en positiu de la qualitat de la revista, donant visibilitat a la feina meticulosa que està realitzant l’equip d’Ecologia Política, i el de les entitats i persones col·laboradores. Seguim aquest 2021 amb nous continguts, no te’ls perdis!\nÍndex 2020 2021\nClasificación Integrada de Revistas Científicas (CIRC) D C\nCARHUS + 2018 D D\nÍndice H de las revistas españolas de Ciencias Sociales y Jurídicas según Google Scholar 2002-2011, sección ciencia política y administración Posición 11\nH Index = 7\nMediana 10 Posición 9\nH Index =6\nGoogle scholar metrics H5-index=6\nMIAR 3,9 6,5


Departament de Valencià. IES FEDERICA MONTSENY: A la Fira!\nPilar Arnal presenta el seu llibre Poemes de cotó-en-pèl\n"A la fira no vages\nque veuràs moltes coses\ni no compraràs res!"\nPerò a la Fira del Llibre es pot - i es deu anar- perquè no cal comprar res, si és que ets capaç de resistir! Si hi vas -i fins el 6de maig hi tens temps- hi trobaràs diverses activitats cada dia: presentacions de llibres, signatures, taules rodones, exposició de llibres i editorials, música i contacontes .\nPasseu-vos-ho bé dimecres!\nPodeu consultar ací el Programa d'activitats\nPublicat per Anna Gascon a 17:53\nEtiquetes de comentaris: 1rESO, animació lectora


Pilar Morral: Més llums que ombres - Social.cat\nPedagoga i vocal de Pedagogia Social del Col·legi de Pedagogs de Catalunya.\nEl passat dimarts 29 de maig vam poder veure el segon capítol del ‘Desemparats. L’abús’ al programa Sense Ficció de TV3 dedicat a les mesures de protecció de centres (CREI, CRAE i Cases d’Infants). Va tractar situacions esdevingudes en centres de diferents comunitats autònomes i algunes succeïdes en períodes passats (als anys 90), recollint experiències de maltractes que no s’haurien d’haver donat mai.\nTambé va fer esment al contrapunt majoritari del sistema de protecció apuntant que el bon funcionament i la protecció han ajudat a construir una bona evolució integral a infants i adolescents que ho han requerit.\nDel programa televisiu valorem també el debat reflexiu posterior on van quedar representats alguns dels àmbits d’intervenció del sistema de protecció i en el qual vam trobar necessari haver estat convidats.\nL’avaluació i revisió contínua dels professionals, tant dels serveis de base fins a la intervenció especialitzada, és quelcom que no només es realitza amb els criteris de reflexió tècnica, qualitat i formació contínua, sinó que també cal afegir el reforç de les polítiques socials i econòmiques per augmentar els recursos professionals, serveis i programes necessaris en tots aquests àmbits.\nCom a propostes, des de la pedagogia social, es consideren bàsics els següents aspectes:\n- Situar com a cabdal i consolidar la intervenció en la prevenció per evitar que les situacions de risc esdevinguin greus. (Malauradament, en situacions de crisi o inestabilitat socioeconòmica, aquest és l’apartat més afectat). Amb aquest objectiu, es valora necessari reforçar els Serveis Socials Bàsics on l’equip interdisciplinari inclogui la disciplina de la pedagogia, així com en d’altres serveis d’intervenció socioeducativa en infants de risc no residencial.\n- Ressaltar la funció d’escolta de l’infant/adolescent en els diferents moments del procés d’intervenció familiar, l’avaluació de les necessitats bàsiques, educatives i emocionals així com l’avaluació del dany. Escoltar-lo, acompanyar-lo i informar-lo del procés, adaptant la interacció a l’edat i la situació personal. Així també, l’escolta contínua en el seguiment de les diferents mesures protectores o situacions de risc greu, i el posterior acompanyament als anys següents a la majoria d’edat, tant als joves extutelats com d’altres que han pogut restar al marge fins aleshores. Continuar amb el treball amb les famílies i el reforçament de les competències i les habilitats parentals dels fills a càrrec, i el treball per a la reunificació familiar en els cas dels infants/adolescents desemparats.\n- Reforçar els mitjans per determinar les mesures més adients i no les idònies dins dels recursos existents. Això implicaria reforçar els programes de seguiment dels Acolliments en Família Extensa, a través del programa ‘La meva família m’acull’, on el seguiment d’aspectes pedagògics no inclou encara la figura del pedagog/a. Reforçar l’equip de valoració i seguiment de famílies alienes, ICIF, on també creiem que el pedagog tindria una funció molt important. El reforç en professionals interdisciplinaris dels centres de protecció (CRAE, CREI, Centres terapèutics, C.A. i Cases d’infants) on estem representats en uns i no en d’altres. (Rematem als documents del GRPS que informen de la mancança i avalen la defensa de la figura del pedagog en tots els centres per igual, i així s’ha fet saber a la DGAIA en la revisió de la Cartera de Serveis).\nPer tot el què hem exposat, creiem que la pedagogia té un paper bàsic cap els infants i les famílies, des de la prevenció fins a la construcció de relacions d’ajuda i bon tracte dins del context de control des del que es treballa el sistema de protecció.\nDes del COPEC considerem que és fonamental donar veu a tots els professionals de la intervenció social en infància/adolescència per aportar, contrastar i millorar el sistema de protecció, i reclamem poder estar representats en els programes on tingui cabuda la protecció a la infància, ja siguin equips, recursos, serveis, dispositius, comissions o figures de nova creació com el delegat de centres.


El Final d'una Era (Capítol 3) | Espai8 Wiki | FANDOM powered by Wikia\nEl Final d'una Era (Capítol 3)\nCapítol 3: Lleis Electorals Edit\nIgnuas i Èlek es trobaven al museu d’Història de Zúrium12, al polígon d’Argó. Era un edifici verd. Tot arreu on miraves, hi havia la clàssica barreja de marbre tintat amb curi (Pocs eren els minerals que es podien trobar a un planeta curià que no duguessin una quantitat inocua però important de curi). Passejaven per l’ala Oest, l’ala de l’Origen. Una de les mostres menys visitades era on s’aturaren Ignuas i Èlek. Una maleta de metall, hermètica, oberta per mostrar un interior encoixinat amb una cavitat per un seguit de provetes era tot el que s’hi veia.\n>> Segons crec, probablement jo vaig sortir d’aquesta maleta.\nFora la curiositat d’aquesta frase, Ignuas s’inclinà per llegir l’etiqueta explicativa. Segons hi deia aquesta maleta fou portada des de Cúrium a Zúrium per un estudian de genètica. El seu contingut no estava del tot explicat (segurament havia estat confidencial), però afegia cert misticisme dient que hi havia mostres genètiques de grans científics curians, el nom d’Alnitak hi apareixia com de casualitat.\n>> Com mol be saps, el nostre Mestre ens va fer a partir de la tecnologia Ghola, que desenvolupà juntament amb Mare, tot i que, segons crec, ella mateixa n’ès una. Segons l’informe hauriem de tenir les habilitats i caràcter d’aquells de qui som clons. El fet de que jo sigui el científic em fa pensar que vinc d’aquesta maleta.\nIgnuas ho sabia. Quan Atridas “tornà” a travès del tunel sideral pocs sideris abans de l’esclat de la guerra civíl, duguè amb ell tres persones mès. Una d’elles era Lilyzra, Mare. Les altres dues no està clar qui eren, ja que se separaren just al arribar a blàmant, però Ignuas sospitava que una d’elles era Demostenes. En qualsevol cas, havia intentat descobrir què havia fet exactament en aquesta abscència, però no trobà cap canvi en ell a part del fet que tornà amb la tecnologia Ghola quasibè del tot desenvolupada.\nL’aleshores anomenat sg22 estava força engrescat amb el seu projecte com per adonar-se de tot el que passava al seu voltant. Tot i que la seva rival per el lloc de governador s’havia traslladat de sector al haver sufert la destrucció de la seva mina, una nova rival es presentà i sortí de governadora al primer sideri: Ashtarte. La mateixa Ashtarte, al següent siderí, sortí de cornac a Zúrium.\nIgnuas i Èlek entraren en l’ala Nord. Era una ala diferent. Estava plena de trofeus de guerra, restes de ballestes i altres tipus de naus Merganes, Kerganes, Lerganes, Elatreses, Nagasawoques... Una de les sales era especialment curiosa, la majoria dels objectes tenien inscripcions en una llengua noble però que pocs dominaven, així com totes les notes de cada peça tenien la seva corresponent traducció a aquesta llengua. Un bartisari mirava el “Primer escut indestructible”. Era curiós veure un bartisari mirant aquest tipu de coses i semblar interessat. Ignuas s’hi acostà, per veure si aquella peça era tan interessant com per atreure l’atenció d’un bartisari. Aquest, al veure-la acostar-se es girà i li preguntà si hi havia alguna sala dedicada a Atridas.\nNo hi havia cap sala dedicada a Atridas. Ell no ho hauria permès. Ignuas recordà quan va llegir aquell nom per primera vegada des de que buscava en el passat del Mestre. Era sota el mandat d’Ashtarte, el sistema d’imformació de Zúrium necessitava un revisor i Atridas s’hi oferí. La seva feina era donar accès als nous havitans (com Tskyoko) alhora que registrava afers “importants”. Una de les seves primeres feines desmitifica la llegenda de que els Curians no saben divertir-se. De fet, la idea no se sap mol bè d’on va sortir, però s’organitzà una boda on tothom s’ho passà bè, exepte els nuvis (remarquem “els”) que ni tan sols s’hi van presentar. Dantman i Cicklu, per alguna extranya raó, eren els afortunats.\nElls mateixos foren protagonistes de les següents eleccions de cornac. Dantman s’hi presentava per segona vegada (la primera no havia accedit per falta de quorum), i el consell havia decidit votar-lo en una reuniò prèvia. Però a l’últim moment, uns Magnats “desconeguts” decidiren canviar el seu vot i votar a Cicklu. Això dividí el planeta. N’hi havia que recordaren el passat de Cicklu i l’acusaren d’haver sobornat els magnats per tal de sortir cornac. Els altres comfiaven en Cicklu i ho atrivuiren a un malentès (entre ells Atridas). Cicklu, per guanyar-se la confiança, ja fos d’aquells que no li cedien, o per demostra’ls-hi als que sí que tenien raó, començà a fer feina de cornac, com cobrir la vacant al ministeri d’inmigració amb Tskyoko. Allò no impedí la seva caiguda.\n>> Vosaltres deveu ser Ignuas i Èlek, no?\n>> S...si... sóm nosaltres. Però com ès que saps com ens diem?\nEl bartisari somriguè.\n>> Atridas m’ha dit que us trobaria aquí, a la sala del Mestre.\nMestre? Per això els havia preguntat per si hi havia una sala dedicada a Atridas? Llavors Ignuas se n’adonà. Eren a la sala dedicada a Genghis. I aquest havia estat el mestre d’Atridas en molts aspectes. Quan Zúrium no es decidia sobre què fer amb Cicklu, foren Vredeee i Genghis qui ho solucionaren... a la seva manera, ès clar. Aquells dos grans habitants presumptement desapareguts tornaren per fer caure Cicklu del lloc de cornac. Segons les lleis electorals, si un governador que ocupa el lloc de cornac perd la condició de governador, perd també la de cornac. La idea era votar a Alexmarque. Era un zurià antic, respectat però poc actiu. El problema que es trobaren fou que la població d’Argó estava dividida en tres candidats: Cicklu, Alexmarque i _-OsSeGu-_ (el germà petit d’Atridas). Pocs centignòmons abans de les eleccions alguns electors que no votaven canviaren d’opinió i votaren a Cicklu, obligan a Vredeee i Genghis unir els seus vots a _-OsSeGu-_, qui finalment sortí de governador, substituint a Cicklu, al mateix sideri que Atridas sortí, finalment, a Radó. Celebracions familiars a part, això deixà ben poc de credivilitat a Cicklu, però no tota, ja que altres problemes arrivaren a Zúrium, el setge que està marcat com l’inici de la guerra civíl.\n>> I, exactament, qui ets tu?\n>> El meu nom ès Hack.Sign, vivia a Bàrtimer a l’inici de l’era de la foscor. He vingut a parlar-vos de la desaparició d’Atridas.\nObtingut de «https://espai8.fandom.com/ca/wiki/El_Final_d%27una_Era_(Cap%C3%ADtol_3)?oldid=89»


Un triplet de Messi dona la victòria a un Barça més efectiu que brillant (4-0) RacoBlaugrana.com\nHome Notícies Barça Un triplet de Messi dona la victòria a un Barça més efectiu...\nUn triplet de Messi dona la victòria a un Barça més efectiu que brillant (4-0)\nUn Messi efectiu com sempre aplana el camí de l’estrena a la Champions contra l’Ajax. El tres gols de l’argentí, en només quatre rematades entre els tres pals, han servit per guanyar a un Barça que ha anat de menys a més, amb una primera meitat força fluixa i una segona molt millor.\nD’entrada Tata Martino va deixar Xavi a la banqueta, situant Iniesta i Cesc com a acompanyants de Busquets, un mig camp que es va veure incapaç de controlar el ritme del joc al primer temps. En una primera meitat força espessa i davant un Ajax atrevit, amb dos puntes només però sense renunciar a sortir jugant des del darrera, un gol de Messi en una falta des de la frontal va ser de les poques ocasions de la part.\nAl darrera, de nou Valdés es creixia com als darrers partits aturant una rematada de Vanrijhn després d’una bona centrada de Bojan, el millor dels holandesos jugant més centrat. En la part, només algunes jugades aïllades fruït de la qualitat individual de Neymar, força actiu, i Messi.\nA la segona, ben aviat es va veure que el Barça havia millorat, doncs les arribades eren més freqüents a l’àrea rival i abans d’arribar al minut 10 de la segona, Messi feia el seu segon gol, després d’una ràpida contra de l’equip conduïda per Busquets. El Barça anava embalat, com Alves per la seva banda, i després d’un córner llançat en curt, Neymar va fer una mesurada centrada al cap de Piqué que feia el tercer de la nit.\nTot i l’avantatge, l’equip seguia sense tenir el control del joc, optava en alguns moments per cedir la iniciativa i esperar per fer mal a la contra, fins l’entrada de Xavi. El de Terrassa a més de posar la pausa necessària al joc de l’equip va servir el tercer a un Messi que igualava el triplet de gols de Cristiano a l’estrena del Madrid en Champions. Fins al final, dues noves aturades de mèrit de Valdés, que partit a partit mostra que està en el millor moment de la seva carrera, precisament en el darrer any en el que el podrem gaudir.\n22:40 La sorpresa de la jornada és la derrota del Chelsea al seu estadi contra el Basilea, a més els de Mourinho s’havien avançat amb un go, d’Óscar. Aquí teniu tots els resultats\nChelsea 1- Basilea 2\nSchalke 3- Steaua 0\nNàpols 2- Borussia 1\nMarsella 0- Arsenal 2\nAustria Viena 0- Oporto 1\nAtlètic de Madrid 3-Zenit 1\nBarça 4- Ajax 0\nMilan 2- Celtic 0\n93′Final del partit. Barça 4-Ajax 0.\n91′Xut de Polvsen des de lluny i Valdés l’envia a córner.Llançat sense perill.\n90′3 minuts de descompte.\n86′Bona ocasió de Bojan,que fa una bona jugada i xuta des de dins l’àrea i es troba una bona aturada de Valdés.\n85′Cop de cap de Busquets a la sortida del córner que marxa per poc.\n84′Falta centrada però allunyada sobre Pedro.Llança Messi i la pilota toca a la barrera i surt a córner.\n83′El Milan s’avança a San Siro contra el Celtic amb gol de Zapata.\n82′Des de la sortida de Xavi,el Barça ha recuperat la pilota i el domini.\n78′Tercer canvi al Barça.Surt Bartra al lloc de Piqué.\n77′Tercer canvi a l’Ajax.Surt Shøne al lloc de Blind.\n76′Valdés atura el penal a Sigursson.El davanter el llança a la seva esquerra i el porter blaugrana endevina el llançament.\n76′Penal a favor de l’Ajax.Mascherano deriva amb claretat a un davanter holandès.\n74′GOOOL del Barça,el tercer de Messi.Centrada de Pedro i l’argentí des de la frontal de l’àrea que entra colocada ajustada a un pal.\n72‘ Canvi a l’Ajax.Surt Moisander per Van der Horn.\n70′Doble canvi al Barça.Surten Xavi i Pedro per Cesc i Neymar.\n68′GOOOL del Barça,Piqué.Centrada de Neymar que el central remata de cap des de l’àrea petita.\n67′Centrada d’Alexis i remata Neymar de cap,la defensa la treu a córner.\n66′Surt de nou Xavi a escalfar,segurament serà el primer canvi.\n64′Tot i l’avantatge,el Barça no domina amb la pilota sinó que l’espera al darrera i cedeix la iniciativa als holandesos.\n62′Arribada de Dani Alves per banda dreta que acaba amb el brasiler per terra dins l’àrea sense rebre cap contacte.\n59′Rotacions en l’escalfament blaugrana.Surten Tello,Bartra i Montoya.\n58′Primer canvi a l’Ajax .Surt Sereno per De Jong.\n54′GOOOL del Barç,Messi.Ràpida contra del Barça després d’una recuperció de Mascherano, 4 davantera contra tres defenses i l’argentí resolt molt bé\n52′Surten a escalfar Pedro,Song i Xavi.\n48′Bona centrada d’Alves i bona sortida del porter holandès que no permet que arribin Alexis i Neymar.\n47‘ Avui a l’estadi hi ha 79.412 espectadors,la millor entrada de la temporada.\n21:46 Comença la segona meitat.\n21:45 Surten els dos equips,sense canvis a cap dels dos.\n46′Mitja part.Barça 1-Ajax 0\n45′ Un minut de descompte.\n44′Bona jugada individual de Messi que acaba en un xut des de la frontal que acaba suau a les mans del porter.\n43′Bona jugada d’Iniesta que acaba en una rematada des del lateral de l’àrea de Neymar que surt molt per sobre de la porteria\n36′Segona arribada de l’Ajax.Duarte remata des de la frontal fluix a les mans de Valdés.\n36′El Barça té la posessió majoritària però no el domini del joc i només juga a ràfeges i gràcies a genialitats de Messi i Neymar.\n32′Segon xut de Neymar.Recuperació blaugrana en fase ofensiva i la rematada del brasiler acaba a mans del porter.\n30′Primera ocasió de l’Ajax.Centrada de Bojan a l’esquena de la defensa i el lateral Vanrijhn remata de cap i la treu Valdés.\n29′Primer xut de l’Ajax,de Poulsen des de lluny.\n28′Tot i el gol,el joc blaugrana no millora i l’Ajax aconsegueix el primer córner,llançat sense perill.\n21′GOOOL del Barça,Messi.Gran llançament de falta de l’argentí que toca al pal del porter i acaba dins.\n20′Bona falta sobre Messi molt centrada a la frontal de l’àrea.\n19′Els holandesos superen amb facilitat la pressió del Barça,molt menys intensa que en d’altres partits.\n17′Crits d’Independència a l’estadi.\n14′Boba passada interior de Neymar per Iniesta i la pilota acaba a córner,llançat en curt sense perill.\n10′ Als primers deu minuts, el Barça té més la pilota però sense tenir el domini i sense velocitar en la circulació de la pilota.\n6′Els holandesos no juguen el seu habitual 4-3-3 sinó un 4-4-2 amb rombe al mig camp i dos puntes.No obstant,si treuent la pilota des de darrera en tot moment.\n5′Bona jugada de Neymar per banda i la pilota acaba a la frontal on Cesc xuta molt per sobre la porteria.\n5′Jugada de Neymar que acaba en el segon córner,llançat sense perill.\n2′Primer xut del Barça.Neymar des de la frontal de l’àrea a les mans del porter.\n1′Primera arribada per banda dreta,la centrada d’Alves acaba en rl primer córner.Llançat en curt sense perill.\n20:45 Comença el partit.\n20:43 Surten els dos equips al camp i sona l’himne de la Champions.\n20:32 Els d’un altre ex blaugrana com Frank De Boer són un equip molt jove i a més als darrers dies de mercat d’estiu van veure com perdien dos homes tant importants com el defensa belga Alderweirel i sobretot el seu més creatiu, el danès Erikssen al mig camp.\n20:30 Per part holandesa, Bojan surt d’inici per jugar en banda, segurament a la dreta, mentre que De Jong torna després d’una lesió, un bon mig campista i el màxim golejador de l’equip l’any passat.\n20:28 Per part blaugrana, les novetats respecte al darrer partit són l’entrada d’Adriano al darrera pel lesionat Alba, de Cesc al mig camp per Xavi i al davant d’Alexis per Tello.\n20:21 Ja tenim els onzes dels dos equips.\n20:18 Bona nit, sóc l’Ivan Vilalta i us portaré el directe del Barça-Ajax, el primer partit de la lligueta de Champions League que començarà d’aquí a poc més de mitja hora.\nLectures 5697 vegades per 1477 lectors\nPrevious articleAgustí Benedito reconeix que les enquestes del Barça-Sevilla eren seves\nNext articleVídeo gols Barça-Ajax\nGuardiola: “Si arribem a la final de Copa, Pinto serà titular”\ngen. 21, 2011\nJa tenim resposta. Molts es preguntaven si Pinto seria el titular en el cas que Barça i Madrid arribin a la final de Copa...


Le Finestre Di San Michele Lucca Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Le Finestre Di San Michele\nDissenyat tant per oci com per negoci, Le Finestre Di San Michele està situat idealment a Centre de Lucca; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Lucca. L'hotel ofereix transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora, lloguer de bicicletes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, plat de dutxa, assecador de cabell per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Le Finestre Di San Michele no troba competidors en cap categoria.


D’acord amb l’article 22.2 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, aquesta pàgina web l’informa en aquesta secció, sobre la política de recollida i tractament de cookies.\nLUTECAF, S.A. pot recopilar informació sobre els hàbits de cerca dels usuaris del web per mitjà de cookies o arxius de registre. No s’utilitzaran les cookies per recollir informació de caràcter personal. Només s’instal·laran si l’usuari roman i continua navegant a la nostra pàgina web, entenent que accepta el seu ús i instal·lació. A continuació, proporcionem informació detallada sobre què és una cookie, per a què serveix, quins tipus de cookies utilitzem, quines són les seves finalitats i com pot configurar-les o des habilitar-les si així ho desitja.\nUna cookie és un fitxer que es descarrega al seu ordinador quan accedeix a diferents pàgines web. Les cookies permeten a una pàgina web, entre altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre els hàbits de navegació d’un usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la forma en què s’utilitzi el seu equip, poden utilitzar-se per a reconèixer l’usuari.\nCookies d’anàlisi: Són aquelles que ben tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten quantificar el número d’usuaris i així realitzar la mesura i anàlisi estadístic de la utilització que fan els usuaris del servei ofert. Per això s’analitza la seva navegació a la nostra pàgina web amb la finalitat de millorar l’oferta de productes o serveis que li oferim.\nCookies de personalització: Són aquelles que permeten a l’usuari accedir al servei amb algunes característiques de caràcter general pre-definides en funció d’una sèrie de criteris en el terminal de l’usuari com per exemple serien l’idioma o el tipus de navegador a través del qual es connecta al servei.\nCookies publicitàries: Són aquelles que, tractades per aquesta web o per tercers , permeten gestionar de la forma més eficaç possible l’oferta dels espais publicitaris que hi ha a la pàgina web, adequant el contingut de l’anunci al contingut del servei sol·licitat o a l’ús que realitzi de la nostra pàgina web. Per això podem analitzar els seus hàbits de navegació a Internet i podem mostrar-li publicitat relacionada amb el seu perfil de navegació.\nCookies de publicitat de comportament: Són aquelles que permeten la gestió, de la forma més eficaç possible, dels espais publicitaris que, en el seu cas, l’editor hagi inclòs en una pàgina web, aplicació o plataforma des de la que presta el servei sol·licitat. Aquest tipus de cookies emmagatzemen informació del comportament dels visitants obtinguda a través de la observació continuada dels seus hàbits de navegació cosa que permet desenvolupar un perfil específic per mostrar avisos publicitaris en funció del mateix.\nFinalitat de cada una de las cookies utilitzades:\nA continuació, detallem las cookies utilitzades a la nostra espai i el proveïdor al qual pertanyen. Les cookies pròpies són les que pertanyen al nostre domini i les cookies de tercers són les que pertanyen a altres dominis segons la taula següent:\nDe tercers. D’analítica\nÉs una de las cookies principals establertes per el servei de Google Analytics que permet als propietaris de llocs web rastrejar el comportament del visitant i mesurar el rendiment del Lloc Web. Aquesta cookie té una duració de 2 anys per defecte i distingeix entre els usuaris i les sessions\nÉs una de las cookies principals establertes per el servei de Google Analytics que permet als propietaris de llocs web rastrejar el comportament del visitant i mesurar el rendiment del Lloc Web. Aquesta cookie té una duració de 24 hores per defecte i distingeix entre els usuaris i les sessions.\nAquesta cookie l’estableix Google Analytics i la seva finalitat és minimitzar la taxa de sol·licitud del servei, limitant la recollida de dades en els llocs de trànsit alt. Aquesta cookie té una duració d’ 1 minuto per defecte.\nAquesta cookie controla si ha acceptat l’ús de la resta de cookies. Aquesta cookie té la duració de la sessió fins que l’usuari abandona la web.\nAquesta pàgina web utilitza serveis de tercers per recopilar informació amb finalitats estadístiques i d’us del web. S’utilitzen cookies de DoubleClick per millorar la publicitat que s’inclou en el web. Són utilitzades per a orientar la publicitat segons el contingut que és rellevant per a un usuari, millorant així la qualitat d’experiència en l’ús del mateix.\nConcretament, utilitzem els serveis de Google Adsense y de Google Analytics per les nostres estadístiques i publicitat. Algunes cookies són essencials per a el funcionament del lloc, per exemple el cercador incorporat.\nEn nostre web inclou altres funcionalitats proporcionades per tercers. Vostè pot fàcilment compartir el contingut en les xarxes socials com Facebook, Twitter o Google +, amb els botons que hem inclòs a tal efecte.\nVostè pot eliminar i bloquejar totes les cookies d’aquest web, però una part del web no funcionarà o la qualitat de la pàgina web es podrà veure afectada.\nSi té qualsevol dubte sobre la nostra política de cookies, pot contactar amb aquesta pàgina web mitjançant els nostres canals de Contacte.


Rivera s'allunya del suport d'Arrimadas a la pròrroga de...\nActualitat Poders Rivera es distancia del suport de Cs a la pròrroga de l'estat d'alarma\nRivera es distancia del suport de Cs a la pròrroga de l'estat d'alarma\nL'exlíder del partit recomana una tribuna crítica a l'acostament d'Arrimadas a l'executiu de Sánchez\nPoders 07/05/2020 19:16\nInés Arrimadas en una imatge d'arxiu abraçant Albert Rivera\nL'expresident de Ciutadans, Albert Rivera, es desmarca de la decisió de la seva successora, Inés Arrimadas, de donar suport a la pròrroga de l'estat d'alarma que va aprovar el Congrés dels Diputats a proposta del president del govern espanyol, Pedro Sánchez.\nHo ha fet via Twitter recomanant una tribuna d'opinió del catedràtic de Dret Administratiu Andrés Betancor, que ha publicat un article a 'El Mundo' crític amb la decisió d'Arrimadas. Rivera n'ha destacat que la defensa que fa el govern espanyol de l'estat d'alarma és "una situació d'anormalitat institucional, de restricció generalitzada dels drets fins a extrems insuportables, sense sosteniment suficient a la legalitat constitucional".\nCal recordar que Rivera va ser de les primeres veus a demanar que s'apliqués l'estat d'alarma per fer front al coronavirus.\nLa portaveu del partit a Catalunya, Lorena Roldán, no ha volgut entrar a valorar l'opinió de Rivera. En una roda de premsa telemàtica aquest dijous, ha assegurat que el 'sí' de Cs a perllongar l'estat d'alarma es va decidir "des de la responsabilitat, actuant amb consciència i pensant en els interessos de la ciutadania per davant de tot". "Crec que no ens podem permetre ara entrar en disputes que no aporten absolutament res", ha afegit, i ha subratllat que el suport de Cs al govern espanyol ha estat "puntual, limitat a aquests 15 dies".\nRivera no ha estat l'única veu de Cs a qui no ha agradat l'acostament d'Arrimadas a l'executiu de Sánchez. El vot favorable a allargar l'estat d'alarma també ha costat la baixa de dues destacades figures del partit a Catalunya: Juan Carlos Girauta, que va ser diputat al Congrés, i Carina Mejías, que va passar pel Parlament, l'Ajuntament de Barcelona i la cambra baixa espanyola.\nUn pacte in extremis amb Cs oxigena la pròrroga de l'estat d'alarma\nSánchez tira endavant la pròrroga de l'estat d'alarma amb canvi de socis\nAlbert Rivera Ciutadans Inés Arrimadas


La convocatòria de la selectivitat més massiva podria provocar un augment dels suspensos\n4 min. Barcelona 02/07/2020 15:54\n651x366 Estudiants durant un examen de les PAU, en una imatge d'arxiu, a Barcelona / FRANCESC MELCION Estudiants durant un examen de les PAU, en una imatge d'arxiu, a Barcelona / FRANCESC MELCION\nGairebé 40.000 estudiants faran les proves d'accés a la universitat la setmana que ve a Catalunya. A tots ells el Govern els demana "responsabilitat individual" a l'hora d'accedir als centres, fer els exàmens i després comentar-los. Les PAU del covid-19 estaran marcades pels canvis que s'han anat anunciant des del principi de la pandèmia: es faran un mes més tard i duraran un dia més del previst, en el triple d'espais que es fan normalment i amb més opcions a l'hora de respondre.\n"Tenim confiança en els joves. Vindran amb els nervis propis d'anar a fer les PAU, però amb la conscienciació cívica i individual per complir les mesures", ha dit Lluís Baulenas, el secretari general del Consell Interuniversitari de Catalunya. Aquestes són les claus sanitàries que hauran de seguir els estudiants.\nEs prendrà la temperatura als alumnes?\nSi algú no es troba bé, no ha d'anar a fer la selectivitat\nNo es prendrà la temperatura als estudiants a les portes d'accés. "Els canvis socials ens arriben a partir de la responsabilitat individual", ha dit Baulenas, que ha demanat que si hi ha algun estudiant que no es troba bé no es presenti als exàmens, ja que els podrà fer al setembre però comptarà com si fos la convocatòria ordinària de juny. Si es detecta que algú és positiu després de fer les proves, serà el departament de Salut qui decidirà com i quins alumnes aïlla.\nEs decidirà dilluns\nTot i que fa uns dies la comissió organitzadora de les proves va presentar un paquet de mesures per prevenir el contagi que, entre altres coses, obligava a l'ús de mascaretes per fer els exàmens, ara no està tan clar que hagi de ser així. Dilluns es decidirà en una reunió d'última hora tenint en compte l'evolució de la pandèmia i les temperatures previstes per a l'endemà. Per això podria ser que just en el moment de fer l'examen s'avisés els estudiants que es poden treure la mascareta. El que està clar és que sí que serà obligatòria a l'hora d'entrar als centres educatius on es faran les proves i també als passadissos. Els exàmens es faran amb els alumnes separats 2 metres els uns dels altres.\nQuines mesures es prendran per evitar contagis a través dels fulls?\nLes 15 tones de paper hauran d'estar en quarantena\nEls 450.000 exàmens impresos, que en total suposen 1,5 milions de fulls i 15 tones de paper, es tindran en quarantena per evitar contagis. Com? Els correctors hauran de deixar els sobres tancats durant sis hores abans d'obrir-los i començar a corregir (amb mascareta) i tothom que hagi de manipular les proves s'haurà de rentar les mans amb gel hidroalcohòlic cada 30 minuts. En total, es distribuiran 2.500 litres de desinfectant.\nCom influirà la situació de pandèmia en els resultats?\nLa percepció que l'examen serà més fàcil podria augmentar el nombre de suspensos\nSegons l'administració, que hi hagi més "flexibilitat" a l'hora de fer l'examen –hi haurà més opcions per respondre perquè cada estudiant descarti les preguntes si la matèria no s'ha fet a classe– no significa que els exàmens siguin ni més senzills ni "menys rigorosos". De fet, que hi hagi més alumnes inscrits que mai –39.904, 5.400 més que el 2019– podria provocar que augmenti la xifra d'alumnes suspesos. La percepció que l'examen serà més fàcil, que s'hagi disparat la xifra d'aprovats de batxillerat i que els alumnes es posin nerviosos perquè tornen a una aula quatre mesos després són més motius que abonen aquesta teoria. Normalment, un 95% dels alumnes aproven les PAU.


Iphigenia en VallecasTeatre de Salt, 28 d’octubre de 2019\n© Koke Mayayo\nEl rei Agamèmnon ha fet enfadar els déus. La deessa Artemísia li exigeix el sacrifici de la seva filla Ifigènia si vol que els vents tornin a bufar i, d’aquesta manera, poder dirigir la seva flota a una altra costa. Després de llargues cavil·lacions, Agamèmnon decideix procedir amb el sacrifici de la seva filla pel “bé comú” del país i entén que la millor manera de fer-ho és a partir de l’engany: fa creure a Ifigènia que es casarà amb Aquil·les per tal de fer efectiva la seva immolació.\nA Iphigenia en Vallecas, María Hervás ens situa la tragèdia al costat de casa. No hi ha ni déus, ni oracles, ni guerres navals i, en lloc de trobar-nos a Àulida, ens situem en un barri marginal de Madrid. Hervás tradueix i adapta Iphigenia in Spott (2015) de Gary Owen en el qual la Ifigènia d’Eurípides del 409 aC. queda teletransportada a l’actualitat d’un suburbi del sud de Gal·les i convertida en l’Ifi: una nini que es passa les tardes drogada al banc del costat de casa.\nA través d’un monòleg escrit a diverses veus i sota la batuta d’Antonio C. Guijosa, María Hervás encarna una voràgine desenfrenada de personatges entrellaçats que ullprèn el públic i, a través del seu treball actoral intens i energètic, ens ofereix un gran ventall de registres interpretatius.\nLes pinzellades de comèdia que havien aparegut a l’inici del relat es van esvaint a poc a poc, fins que el públic s’endinsa en les profunditats d’una tragèdia. Una tragèdia de les d’avui dia a la nostra societat. Una tragèdia protagonitzada per una persona de carn i ossos, malparlada, amb pocs recursos econòmics, que ha crescut en un barri marginal i que se sent sola. La història de l’Ifi deixa de narrar les preocupacions i inquietuds concretes d’una jove sense feina ni estudis i es converteix en una clara declaració d’intencions, amb perspectiva de lluita de classe, que critica la degradació de drets que suposa l’estat del ben estar. Un estat del benestar que produeix atacs sistemàtics a les pensions públiques, que privatitza bona part de les infraestructures i sectors bàsics, que no garanteix el dret a un habitatge digne, que promou una cultura elitista i que es regeix per una lògica centralitzadora, capitalista i patriarcal.\nL'Ifi assegura que estem en deute amb ella perquè la base de l’estat del benestar se sustenta en la desigualtat; si un petit sector de la societat pot gaudir de privilegis és perquè hi ha un ample sector que viu sota l’opressió del propi sistema. A pocs segons d’acabar l’obra, etziba a públic la següent pregunta: “¿qué va a pasar cuando no podamos soportarlo más?”.


d’octubre 2013 ~ #Pantalla-Completa\nSense la fama que va aconseguir gràcies a la polèmica transmimssió de 'La guerra dels mons', potser Orwon Welles hagués trigat més temps a fer el salt a Hollywood dirigir la seua primera pel·lícula, la llegendària 'Citizen Kane'. Aquest dimecres, 30 d'octubre, es compleixen 75 anys del que es considera el primer gran impacte dels mitjans de comunicació de masses, la vespra de Hallooween del 1938. I és que l'emissió a la cadena CBS de l'obra dramàtica de la companyia Mercury Theather, dirigida per un Orson Welles amb només 23 anys, va commocionar els Estats Units. Amb el pànic generat entre la població i la polèmica generada posteriorment, Welles va aconseguir fama internacional i va demostrar el gran poder dels mitjans de comunicació en un moment en què la propaganda política feia els seus avenços més esgarrifosos en països com l'Alemanya nazi o la Rússia soviètica.\nEn el cas dels Estats Units, encara commocionats per la crisi econòmica del 1929, Welles va fer creure que la invasió marciana era un fet real, ja que va adaptar el text original d'H.G. Wells com si fos un noticiari radiofònic que interrompia de forma sobtada l'emissió d'una vetllada musical. Les famílies van reunir-se espantades al costat dels aparells de ràdio esperant la fi del món, i també s'ha dit que fins i tot van haver suïcidis, tot i que el més probable és que les morts que van haver-hi fossin accidents causats pel pànic de la gent que fugia. Orson Welles va estar a punt d'anar a la presó, però el més important és que la polèmica va fer que captés l'interès de Hollywood i que la productora RKO el contractés l'any 1939 per fer la seua primera pel·lícula.\nDesprés de descartar una adaptació de la novel·la El cor de les tenebres, de Joseph Conrad, l'ambiciós i genial Orson Welles es va embarcar en la seua gran obra prima: 'Ciutadà Kane' (1941), una pel·lícula en què Welles va tornar a parlar dels mitjans de comunicació.\nLa versió radiofònica de 'La guerra dels mons' d'Orson Welles compleix 75 anys\n10/30/2013 ciència-ficció, cinema, ciudadano kane, comunicació, la guerra de los mundos, literatura, portada, ràdio\nNomés un vídeo de Paul McCartney pot aconseguir que tantes estrelles s'ajuntin en una mateixa habitació. Hem llegit aquesta frase i no podem estar-hi més d'acord, després de veure la versió final del videoclip del tema 'Queenie Eye', que l'exmembre de The Beatles ha començat a difondre a les xarxes d'internet fa menys d'una setmana. En el vídeo, enregistrat a l'estudio 2 dels Abbey Road Studios ha aconseguit aplegar gent com Johnny Depp, Meryl Streep, Sean Penn, Jeremy Irons, Kate Moss, Jude Law o Tamara Rojo.\n'Queenie Eye' és el segon single del darrer disc de Paul McCartney, titulat 'New'. Tot un vídeo viral, ideal per fer-lo córrer per internet, on també es pot veure un 'making of' per saber com es va fer el videoclip dirigit per Simon Aboud. Per cert, 'Queenie Eye' és un tema basat en una cançó infantil que McCartney recorda de la seua infantesa a Liverpool: "Queenie eye, queen eye, who’s got the ball? It isn’t in my pocket. O-U-T spells OUT!".\n10/30/2013 cinema, música, paul mccartney, portada, the beatles, videoclips\n10/29/2013 canal+, canal+ yomvi, dates, juego de tronos, portada, sèries, tecnologia, televisió, tràiler, utopia\nEl portal de vídeos sota demanda de concerts, iConcerts, ha reaccionat amb rapidesa a la mort als 71 anys del cantant i compositor Lou Reed. Així, a la seua portada destaca el concert 'Live at Montreaux' que Lou Reed va enregistrar l'any 2000 en aquest conegut festival de jazz. De fet, tot i que per veure tot el concert -amb una durada de 55 minuts- cal pagar, iConcerts oferix la possibilitat de gaudir d'un vídeo amb la cançó 'Perfect Day', un dels himnes que ens ha deixat Lou Reed. A més, aquest mateix diumenge va penjar al seu canal de YouTube un vídeo de 'Magic & Loss' i també un altre amb el tema 'Nobody but you', amb Lou Reed i John Cale tocant junts en un tribut al pintor Andy Warhol, en un concert únic filmat a Nova York.\nHomenatge exprés a Lou Reed en el portal iConcerts, amb el seu 'Live at Montreaux'\n10/29/2013 internet, lou reed, música, portada, tecnologia\n10/28/2013 cinema, eduardo manostijeras, portada, televisió, terror\nLes tauletes de Samsung incorporaran la nova aplicació 'Companion' de TotalChannel, que permetrà l' accés a la plataforma de televisió de pagament per Internet per veure tots els programes en diferit (catch - up) que ofereixen els canals i tots els enregistraments que l'usuari té en el seu disc dur virtual en el núvol. Així, l'usuari de dispositius Samsung Galaxy Tab i Galaxy Note podrà descarregar l'aplicació TotalChannel des de la botiga d'aplicacions " Samsung Apps" . Aquesta aplicació ha estat desenvolupada amb una interfície optimitzada per gaudir del vídeo i àudio en alta qualitat dels 12 canals més representatius de la televisió de pagament : AXN HD, AXN White HD, Calle 13 HD, Cosmopolitan HD, Fox HD, Fox Crime HD, National Geographic HD, TNT HD, Paramount Comedy, SyFy HD , Historia i Crimen & Investigación.\nPer tant, entre els continguts que ofereix TotalChannel destaquen les millors sèries d'actualitat: 'Hannibal', 'The Walking Dead', 'Homeland', 'Anatomia de Grey', 'Modern Family', 'Castle', 'The Big Bang Theory', 'Breaking Bad', 'Arrow' i fins a 120 sèries . L'usuari podrà gravar el capítol de la sèrie o bé tota la temporada completa automàticament en el seu disc dur virtual en el núvol, i poder veure quan vulgui des de la seua tableta.\nTotalChannel serveix el contingut a través d'una subscripció mensual i sense permanència. La posada en marxa de la nova app inclou, per a nous registrats, un període de prova gratuïta a la plataforma, per tal que els nous registres puguin comprovar la qualitat d'imatge que ofereix, així com la seua facilitat d'ús. El període de prova és de 2 hores i mitja de reproducció durant 30 dies.\nL'accés a la plataforma només requereix registrar-se en www.totalchannel.com i utilitzar el dispositiu Samsung Galaxy, en qualsevol dels seus models compatibles, descarregant l'app a Samsung Apps i accedir al servei. L'aplicació de TotalChannel, que es pot gaudir des de qualsevol ordinador, també es troba disponible en els Smart TV de les marques Samsung i LG.\n10/28/2013 internet, portada, sèries, tecnologia, televisió, TotalChannel\n10/28/2013 American horror story, portada, sèries, televisió, terror


Tenia casí totes les respostes i m'han canviat les preguntes\nAltres > Events: Tenia casí totes les respostes i m'han canviat les preguntes\nSORTIM DE L´CONFINAMENT\nF.S. Fitzgerald: "Quan vaig veure que l'improbable, lo no plausible sovint l'impossible, es feien realitat, un hauria de ser capaç de veure que les coses són irremediables i, no obstant això, estar decidit a fer que siguin d'una altra manera" (+ - 1929)\nJa estem en Fase 3, el dilluns 15 de juny arriben els primers turistes (¿?)\n25 de maig 2020, Fase 2. Sortint de l'confinament amb mesures, Palma casi tot obert, els hotels no, (estan tancats, es estrany) tot el món amb mascareta.\nLa Seu de Mallorca, les Església, les botigues, els bars, els restaurants, (no tots) oberts, amb totes les mesures necessàries, gel, màscares, alfonbras desinfectants, guants. El món despres de l'confinament.\nPotser, el nostre món real????\n"Hem descobert aquest lloc poc habitat, Ca Nostra, i realment és meravellosa, ens protgeix i mos dóna tot lo que necessitem". Roderic de M.\n2 maig 2020, COMENCEM a conquerir una altra vegada es nostre món, no es pot anar amb presses davant d'un quadre de Mark Rotko.\n"Hi ha coses que només passen a la realitat" José Luis Borges\nPalma està plena (de 20 a 23 h )de gent que camina d'un lloc a un altre, sense anar a cap lloc, només volen estar fora, veure la mar, el cel, respirar aire net transparent, i tot està tancat, és estrany, les merles contemplen la invasió humana amb cert nerviosisme.\nAprendrem a passejar i mentre aprofitam es regals de l'confinament, aire net, cel blau, el silenci, les nits tranquil·les, les campanes, les sirenes dels vaixells, els aplaudiments, els veïns-amics, cant de les mèrles com música de fons (Roderic de Mont)\n"Tots confinats a canostra i els senyors de l'aire en la de tots" Goméz-Pin\n15 març 2020. Aqui, ara, en aquest petit lloc del nigul, crearem un món no confinat, com deia Sant Francesc d'Assís, comença fent lo necessari, després allò que sigui possible i acabaràs fent l'impossible\n"Tenia casí totes les respostes i m'han canviat les preguntes". Mario Benedetti\nLa s resposta, les buscarem ¡¡¡¡¡¡\n"La filosofia ens protegeix davant la vida" Emilio Lledó\n"Podem aturar-nos quan pujam, però mai quan baixem". Napoleon\n- La confrontació de Luter i Erasme, ens deiixaren una gran reflexió sobre l'ètica, la llibertat, la regligión .... plenament vigents avui dia. Roderic de Mont\nS. Zweig va dir que "Erasme va ser el primer Europeu conscient de ser-ho". Es lo que necessitem ara


Villa Franka Lopud Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nZlatarska 3, Lopud, Lopud, Croàcia, 20222 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Villa Franka\nConvenientment situat a Lopud, Villa Franka és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nVilla Franka ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, servei de cangur.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, llits extrallargs (> 2 metres), TV satèl•lit/cable, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses buceig, pesca, esports d'aigua (no motoritzats), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Villa Franka no troba competidors en cap categoria.


Columna de paper: de juliol 2018\nSent parlar dels màsters d’aquests “senyorets” i “senyoretes”—en el sentit de malcriats, que estan acostumat a viure bé, a no fer res— del PP que volen manar i m’ix foc pels queixals. El metge m’ha manat que no m’altere, però jo no puc evitar-ho i com el vell poeta nostre: “No sé com és que el cor no m’esclata”. Entre en còlera quan un amic meu que sempre vota als del PP, facen el que facen, em diu que això dels màsters és una ximpleria que no té importància al costat de totes les malifetes que els atribueixen. “Una ximpleria?” —li pregunte. I li dic: “Com es nota que no tens fills que han hagut de renunciar a una faeneta prou bona perquè cal fer el màster per a poder treballar en el que els agrada. Saps que els màsters s’han de fer un bon grapat d’hores que són presencials i obligatòries? I el que és pitjor encara: saps quanta gent no els pot fer perquè no tenen un duro per pagar-lo? Saps que un màster costa un ull de la cara?”.\nI és que als nostres fills, pobres mortals, els obliguen a anar a classe i no es poden permetre el luxe que els convaliden no sé quantes assignatures sense assistir-hi. No tenen privilegis i saben que els estudis és el seu únic camí d’accés al ple domini de la terra que, en el seu cas, és conformar-se a viure la vida amb una mica de dignitat. No estudien per presumir de currículum. Ho fan només perquè aspiren a poder treballar en una faena que els agrade. Els hem ensenyat, des de menuts, que l’educació és l’instrument principal de progrés social i col·lectiu que ajuda, i molt, a la igualtat d’oportunitats, ja que pot contribuir a mitigar, un poquet, els condicionants personals, socials i econòmics. Tot això, si no són veritat els casos que ens ocupen.\nJo no sé si són veritat o no les “coses” que apareixen en els altaveus mediàtics sobre els màsters d’aquests “malcriats” i “malcriades” del PP que ho tenen gairebé tot des del principi. Però, si són veritat, no podem ignorar-les perquè sí que tenen importància. I molta. I no es pot frivolitzar. Ni, menys encara, burlar-se del personal, quan es diu que la investigació confirma que el xicot és l’idoni per a ocupar el lloc que ha guanyat en les primàries. I remata Teodoro García, un dels col·laboradors de Pablo Casado: “El màster més important que ha fet Casado és guanyar les eleccions del PP”. Però és que, sense saber-ho, té raó, perquè per a ser president del Govern o ocupar qualsevol càrrec polític no es necessita cap màster ni cap carrera. I, aleshores, per què tanta història i tanta ximpleria? Si ho mires bé aquests “senyorets” i “senyoretes” només són uns pobrets que bufen en caldo gelat.\nLevante, 30 de juliol de 2018\nPublicat per Fortaleny a 9:08 Cap comentari:\nEl valencià s’aprén\nNo volen aprendre la lliçó. No miren a llarg termini i només pensen en la immediatesa d’un grapat de vots i, per això, provoquen problemes que després no tenen una solució fàcil. La seua pàtria és la butxaca, però només tenen en la boca la paraula Espanya. I, amb la seua actitud tancada, fomenten l’independentisme, el republicanisme i totes les desafeccions que després lamenten i denuncien. Ho dic perquè van ser també dos diputats del PP els qui van presentar el recurs contra el decret de la Generalitat Valenciana que regula l’ús del valencià en l’administració. Dos diputats que no volen ser amics ni tan sols tenir-nos un poc d’afecte als que tenim el valencià com a llegua pròpia. I crec que el Tribunal Superior de Justícia s’equivoca en donar-los la raó i retallar els continguts que tenia previst el decret. S’equivoca en deixar sense efecte onze articles que donaven prioritat a l’ús del valencià en les notificacions, la retolació dels edificis i les comunicacions entre els treballadors públics i els ciutadans. El tribunal diu que el decret ignora la realitat plurilingüe del nostre país. Potser al tribunal li agrada que la Generalitat faça el ridícul con fa en moltes de les seues dependències o instituts públics on podem trobar la doble retolació: Biblioteca/ Biblioteca, Sala de professors/ Sala de professores, Laboratori de Física i Química/ Laboratorio de Física i Química...\nNo em cansaré de repetir que el bilingüisme és un fenomen individual que afecta a les persones i no als territoris. Els països no són bilingües. Són les persones les que poden ser bilingües. I en aquest país els únics que som bilingües de veritat som els valencianoparlants que sí que sabem el castellà. Els que només saben el castellà són monolingües. Si aquests senyors estimaren veritablement Espanya, que no l’estimen, considerarien el valencià com una llengua espanyola i la defensarien de la mateixa manera que defensen l’altra. I tindrien clar que qualsevol política lingüística que no tinga com a objectiu incrementar el coneixement del valencià no té cap sentit perquè el castellà ja el sap tothom. Està molt clar: el castellà se sap i el valencià s’aprén.\nEl que és més absurd, però, és creure que els documents emesos en valencià només tenen validesa dins de l’àmbit de la Generalitat Valenciana i, perquè tinguen eficàcia en altres comunitats autònomes, han de traduir-se al castellà. Fins i tot els adreçats a Catalunya i a les Illes, encara que formaren part del mateix domini lingüístic —qüestió en què no entren. No puc comprendre com un Tribunal pot dir a l’administració valenciana en quina llengua s’ha de dirigir a l’administració catalana o a la de les Illes. Una pregunta: la Generalitat de Catalunya o el Govern de les Illes es poden dirigir en català a la Generalitat Valenciana o tampoc?\nLevante, 23 de juliol de 2018\nPublicat per Fortaleny a 6:23 Cap comentari:\nNo recorde res d’aquell dia: ni la senda que seguíem ni cap on ens dirigíem. Sé que va ser en la Font del Cirer, a uns tres-cents vuitanta metres d’altitud, en un espai natural situat en el camí a les Foies, en un desviament entre la carretera de Simat a Barx. Aquell va ser l’indret que el meu cos va elegir per donar un bon ensurt als amics que m’acompanyaven. Un lloc ben elegit perquè hi podia arribar un cotxe. Diuen que vaig dir, a Voro Meseguer, que me’n passava una de ben grossa i, en un tres i no res, vaig caure. Vaig tenir una mort sobtada. Tenia taponada una coronària: una història d’aquelles per a no contar-la. No va ser així, però, perquè Manolo Conca sabia fer les maniobres necessàries. Em va fer un massatge cardíac amb el qual va aconseguir mantenir les constants vitals fins que pogué arribar una patrulla de la Policia Local de Simat que portava un desfibril·lador. I, tot seguit, el metge amb les injeccions d’adrenalina punxades directament al cor. En aquella microreserva de flora amb valuoses espècies protegides i sentint el soroll de l’aigua que ix de la roca calcàrea, Manolo insistí en una reanimació que semblava impossible. Insistí i ho va aconseguir.\nEl més lamentable de tota aquesta història és que jo no em vaig assabentar de res. Avui mateix el meu amic Jeremies Barberà, que també venia a l’excursió, m’escriu un WhatsApp que diu: “Ja va passant la por?” I jo que li conteste: “La por que passàreu vosaltres. Jo no recorde res”. I és veritat que he perdut uns quants dies de la meua vida, perquè se m’han esborrat. I veig en les xarxes socials l’amic i alcalde de Simat Víctor Mansanet content de la faena ben feta de la seua policia municipal. I la quantitat d’amics que s’interessen per mi: les telefonades, els missatges... I m’assabente que he tingut molta sort. I recorde allò que vaig escriure sobre l’atzar referint-me al llibre Tots els camins duen a Roma, les magnífiques Memòries de Gaziel: “Em quede bocabadat en llegir, en l’explicació de com nasqué aquest llibre, la gran importància que li dóna a l’atzar. Ell ho diu: en el llenguatge quotidià del carrer, en tots els idiomes, en va ple d’expressions com aquestes: “totes li ponen” o, la contrària, “no n’ensopega ni una”. Gaziel insisteix molt en el tema: en el mateix home i el mateix esforç, els resultats mai no són idèntics; els dots i el treball no són cap garantia de res, ja que homes amb facultats escasses i no gens esforçats assoleixen posicions increïbles... En la presentació d’aquest llibre la vida queda com un gran joc d’atzar on val més tenir sort que tenir bones fitxes”. En el meu cas, vaig tindre, molt oportunament, un amic que en sabia de massatges cardíacs. Em van pondre totes. Merci a tots.\nLevante,16 de juliol\nPublicat per Fortaleny a 7:11 1 comentari:


Registre (estructura de dades) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn registre, en programació, és un tipus de dada estructurada format per la unió de diversos elements sota una mateixa estructura. Aquests elements poden ser, o bé dades elementals (enter, real, caràcter,...), o bé altres estructures de dades. A cadascun d'eixos elements se li diu camp.\nUn registre es diferencia d'un vector que aquest és una col·lecció de dades iguals, és a dir, tots del mateix tipus, mentre que en una estructura els elements que la componen, encara que podrien ser-lo, no té per què ser del mateix tipus.\n1 Exemple: Creació d'un registre (o estructura) en C\n2 Registre en bases de dades\nExemple: Creació d'un registre (o estructura) en C[modifica]\nUn exemple de com es declararia un registre en C podria ser:\nEn aquest exemple es defineix el tipus de dada TNodo (o struct TipoNodo, seria equivalent) com una estructura (registre) que conté una dada de tipus enter i dos punters sig i ant (següent i anterior) que serveixen per a referenciar a altres registres del tipus TNodo. Aquesta és l'estructura de dades que se sol utilitzar com node en les llistes doblement enllaçades.\nRegistre en bases de dades[modifica]\nEl concepte de registre que s'acaba de presentar és molt similar al concepte de registre en bases de dades, aquest segon es refereix a una col·lecció de dades que fan referència a un mateix ítem que es van a guardar en una fila d'una taula de la base de dades…\nRegistre de base de dades\ntypedef: Redefinició de tipus de dades en C\nEstructures en C\nDefinició de tipus en C\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Registre_(estructura_de_dades)&oldid=29140844»