arte | TVAnimalista.com\nInici Etiquetes Entrades etiquetades amb "arte"\nLlançament de gats en nom de l’art\nJan Fabre, dibuixant, escultor, coreògraf i director teatral és més conegut com a mestre de la provocació, sobretot per dues peces presentades al Festival d’Avinyó el 2005 en què s’evoca la sang i l’orina.\nL’artista flamenc ha confirmat la seva reputació mitjançant l’organització, fa uns dies, d’una performance en la que hi havia un llançament de gats a l’aire.\nTot va començar amb l’enregistrament d’una seqüència d’una pel·lícula dedicada a la seva trajectòria professional. En aquest context, la ciutat d’Anvers, al nord de Bèlgica, havia acceptat rodar una escena al seu Ajuntament.\nFabre ballava sobre de l’escalinata com Fred Astaire, mentre que diversos gats eren llançats a l’aire perquè es prosternaran als seus peus sobre estores col·locades en els graons. Però els cops i miols dels gats vanalertar el regidor de Benestar Animal de la ciutat, Luc Bungeneer, qui va detenir la filmació, explicant que no havia autorització per maltractar els animals.\nEl vídeo del llançament dels gats va ser difós per Internet estenent-se de forma viral indignant la ciutadania.\nSegons el diari belga La Libre Belgique, l’artista ja ha rebut 20.000 missatges de correu electrònic sobre la performance i ha estat atacat per un grup d’homes armats amb porres quan corria pel parc.\nDesprés d’això, Jan Fabre no para d’explicar, de disculpar i de recordar que “tota la seva obra és un homenatge als animals i la metamorfosi entre l’home i l’animal”.\nEn declaracions a la VRT, televisió pública en llengua flamenca, Fabre va dir: “Lamento profundament que aquests gats hagin caigut malament. Vull demanar disculpes als amants dels gats. No la intenció fe-los mal o de ferir-los. Els gats estan bé”, va dir Fabre Però també va treure importància a l’incident. “Em sento com que volíem fer sensacionalisme i això és exagerat”, va dir en una entrevista difosa per la RTBF, l’equivalent francès de la VRT.\nAquest episodi és una repetició d’un escenari conegut. Són diversos els artistes que pretenen crear art utilitzant animals i tots troben la mateixa resposta de rebuig i indignació de la societat.\nCada vegada que un artista toca un animal viu suposa un gran risc. Rodrigo García va patir una campanya d’odi a Polònia quan va presentar un espectacle on coïa una llagosta viva. Wim Delvoye va viure la mateixa experiència quan va començar a tatuar porcs per “incrementar el seu valor obligant-lo a traslladar el seu” taller de granja “a la Xina.\nJan Fabre no compta encara amb una protecció policial després d’anunciar en diversos mitjans de comunicació de les amenaces i de patir un assalt. La policia local va anunciar que es manté alerta per als pròxims dies de rodatge de la pel · lícula “però, el senyor Fabre no ha presentat cap denúncia”.\nAixí mateix, la policia, ha dit que Jan Fabre encara no s’ha presentat a les seves dependències per explicar la seva història. “Per tant, no es pot prendre cap acció específica fins i tot fora de la filmació.”


Els científics reconstrueixen els rostres del conqueridor de Sícilia i de la seva jove, Blanca d'Anjou\nSÍLVIA MARIMON Barcelona. Actualitzada el 21/06/2011 00:00\n260x366 El rei Pere II el Gran ja no té secrets El rei Pere II el Gran ja no té secrets\nA Pere II el Gran pràcticament ja no li queden secrets. Sabem que era alt -media entre 1,75 i 1,80 metres-, que tenia les costelles elevades de tan estirar les regnes del cavall, que menjava molta carn i cereals i que era un home sa, si exceptuem una dentadura poc cuidada, però en aquella època no hi havia campanyes d'higiene bucal. Fins i tot, al magnètic rei que va conquerir Sicília i es va enfrontar als francesos i al papat, li podem veure el rostre. Tot plegat no és fruit de la imaginació de Mary Shelley, sinó dels resultats de la investigació i la restauració de les tombes reials de Santes Creus dirigides pel Museu d'Història de Catalunya.


La cuina de sempre: Llonguet\nPer fer la massa mare\n200g farina força\n5g llevat fresc\n500 gr. farina força\n100 gr. massa mare\n290/300 gr. aigua freda o del temps\n10g llevat fresc (premsat)\nAbans de res prepararem la massa mare (fòrmula ràpida).\nPosarem la farina en un bol.\nA continuació afegim el llevat premsat.\nPerfecte, ara és qüestió de remenar-ho tot amb les mans.\nAl principi farà una massa enganxosa...però poc a poc, anirà lligant.\nFem una bola i la deixem dins el bol.\nHo taparem amb un drap i ho deixarem fermentar dins la nevera 24 hores.\nPassades les 24 hores ens trobarem això.\nNOTA: Amb aquesta quantitat s'obtenen uns 300g de massa mare. La que no utilitzem es pot guardar pel dia següent o congelar-la.\nPosem tots els ingredients de la massa de pa a l'amasadora...\n...i la massa mare.\nHe fet dos paquetets de 100 gr. de massa mare....\n....i com he comentat abans, els congelaré per un altre dia.\nEstirem una mica la massa i la deixarem reposar uns 10 minuts.\nA continuació, comença l'elaboració del llonguet i els plecs que li hem de donar a la massa. D'entrada ho plegarem sobre sí mateix en tres plecs.\nHo tornarem ha premsar i ho deixarem reposar 10 minuts més. Així perd el nervi i guanya en elasticitat.\nHo aplanem bé i ara l'enroscarem sobre sí mateix d'adalt abaix.\nPoc a poc i presionant.\nAmb la tira ja enroscada, ara ho aplanarem de nou i ho deixarem reposar uns minuts.\nAmb la base de la ma, donarem uns cop per a aplanar les dues cantonades.\nPrimer enrotllarem la massa amb la part aplanada d'adalt.\nDesprès, la part d'abaix l'enrotllem cap amunt fins aconseguir una tira rodona que aplanarem. Reposar.\nAra tornem a plegar la massa sobre sí mateixa en tres plecs. Ho aplanarem de nou. Amb força farina al taulell o al marbre, li donarem forma rodona a la tira i deixarem reposar una mica.\nAra es qüestió de tallar-ho a rodanxes....\n...i veureu la forma que ha agafat la massa per dins.\nA sobre d'un drap net...posarem força farina i anirem col.locant els nostres llonguets. D'aquesta manera fermentaràn i no canviaràn la forma que tenen.\nHeu d'anar fent plecs amb el drap a mode de separador. Així no s'enganxaràn entre ells.\nQué maco queda, eh?\nUna hora més tard, els panets estàn apunt de rebentar.\nAra serà el moment de preparar el forn a 230º graus.\nAgarem els llonguets i els col.locarem en una safata pel forn, amb compte de no abaixar-los.\nFinalment, fer un tall una mica profund al llarg de tota la peça i enfornar durant 20 minuts, però ajustar el temps segons el vostre forn i la grandària i número de les peces.\nJa els tenim cuits. A mi sempre m'agrada refredar el pa directament al marbre i tapat amb un drap humit.\nFan bona pinta, no?\nDoncs aquí els tenim. Avui hem sopat llonguets amb pa amb tomàquet, llonganissa i pernil ibèric....ummm !!!\nUs deixo algunes fotos més...\n...de la molla...\n...i de tots junts...\nNo sé si ha quedat clara l'explicació dels plecs de la massa, però si teniu cap dubte...feu-me saber, eh?\nAutor: lacuinadesempre.cat a les 23:45 Etiquetes: Lacuinadesempre , Pa , Pastisseria\nUnknown 31 de maig de 2012, a les 16:21\nuna mica comploicat eh?\nCarme 16 de juliol de 2012, a les 12:49\nQue bé que ho expliqués!!! Ho haig de provar!\nlacuinadesempre.cat 16 de juliol de 2012, a les 15:13\nCarme 23 de juliol de 2012, a les 18:29\nEls he fet dues vegades: la primera em van quedar molt petits (però molt bons) i aquesta última m'han quedat millor. La veritat és que en un principi vaig trobar molt complicat els plecs que s'haviesn de fer, però a la que ho vaig fer un cop, no he tingut problema.\nMoltes gràcies Albert per aquestes receptes tan ben explicades\nlacuinadesempre.cat 23 de juliol de 2012, a les 18:46\nAixò és com anar en bici...a la que ho aprens...desprès surt solet. Felicitats per la feina feta Carme !!!!\nUnknown 18 d’agost de 2012, a les 11:16\nA mi no m'han crescut tan. Ja et diré com han sortit.\nUnknown 18 d’agost de 2012, a les 13:39\nM'han quedat petits, una mica durs i no tenen el gust q. jo recordava, però pas mal.\nlacuinadesempre.cat 18 d’agost de 2012, a les 16:49\nNúria, aquesta recepta és una mica complicada. Si vols comença pel pa de viena o suís. El llonguet requereix de molt de temps de llevat...i una bona cocció. Però et felicito per intentar-ho. Segur que la propera vegada (com li va passar a la Carme) et sortiràn millor. Ànims !!!\nUnknown 10 de febrer de 2014, a les 12:44\nMai havia gosat fer llonguets perquè em semblava molt complicat. Però gràcies a aquestes explicacions, ja fa tres vegades que en faig i cada cop millor! Gràcies i una aferrada des de Mallorca!\nlacuinadesempre.cat 10 de febrer de 2014, a les 13:46\n@Glòria, i que bons, eh?....gràcies pel teu feedback !!!\nUnknown 18 de febrer de 2014, a les 10:03\nBoníssims! Ara mateix n'estic fent. :) Després els congel sense coure, els trec la nit abans i al matí els pos al forn. Així sempre en tinc a punt per coure. Gràcies de nou!\nDavid Gimeno i Ayuso 3 d’abril de 2014, a les 16:04\nEl forn ha d'estar encès a dalt i a baix? I cal posar-hi aigua perquè hi hagi humitat? Gràcies.\nlacuinadesempre.cat 3 d’abril de 2014, a les 16:20\n@David, si, les dues bandes. Jo no n'he posat d'aigua, però en pots posar per generar humitat, si.\nUnknown 8 de maig de 2015, a les 14:31\nM'agrada molt el vostre lloc web...tot sovint provo de fer algunes de les receptes...i funcionen molt bé!!\nEn aquesta recepta, feu un comentari sobre la massa mare..." Un altre día veurem com fer l'altre, que nomès estarà composta per farina i aigua (sense llevat)"...però no he trovat ón ho heu publicat...m'ho podríeu explicar, si us plau...?\nMolt bona feina, moltes gracies!!\nlacuinadesempre.cat 8 de maig de 2015, a les 15:51\nAquesta "massa mare", en realitat es diu "polish". Trobaràs mes info a la recepta del Pa de pagès. Malauradament, encara no està publicada la recepta de la massa mare autèntica.\nEn aquest link ho trobaràs molt ben explicat:\nUnknown 30 de juny de 2018, a les 10:02\nBon dia, em falta saber el temps d'amassar a l'amassadora. Sóc una incondicional d'aquest blog; el recomano sempre. Moltes gràcies.


Atacada amb còctels Molotov l’ambaixada espanyola a Caracas | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nAmbaixada espanyola a Veneçuela\nL'ambaixador a Veneçuela, Jesús Silva, assegura a EL PAÍS que no hi ha hagut desperfectes i que les autoritats veneçolanes estan cooperant\nCaracas 4 AGO 2017 - 13:09\tCEST\nL'ambaixador espanyol a Veneçuela, Jesús Silva (dreta), amb el president de l'Assemblea Nacional, Julio Borges. JUAN BARRETO (AFP) / ATLAS\nDues persones que anaven en motocicleta van llançar dijous a la tarda tres artefactes incendiaris de fabricació casolana contra la façana de l'ambaixada d'Espanya a Caracas, situada a l'avinguda de Mohedano de la Castellana, un barri comercial i de classe alta de l'est de la capital veneçolana. Només un dels artefactes va explotar i el foc va ser controlat ràpidament pel personal de vigilància. La Fiscalia de Veneçuela ha anunciat la designació del fiscal 54 Nacional, Dilcio Cordero, per investigar l'atac amb còctels Molotov.\nL'ambaixador Jesús Silva va assegurar a EL PAÍS en una comunicació telefònica que no hi va haver danys i que les autoritats veneçolanes estan cooperant amb la legació diplomàtica. “Hem informat del fet el ministeri de Relacions Exteriors”, va dir.\nFins a l'ambaixada es van desplaçar detectius del Cos d'Investigacions Científiques, Penals i Criminalístiques (CICPC, policia auxiliar de la Fiscalia) per recollir proves i indicis que permetin determinar responsabilitats derivades de l'atac.\nVeneçuela i Espanya han mantingut relacions tenses des que l'autodenominada Revolució bolivariana va prendre el poder el 1999, sobretot durant els mandats dels presidents de Govern José María Aznar i Mariano Rajoy, tots dos del Partit Popular. Cíclicament es generen incidents que donen motiu a un intercanvi d'acusacions i, en ocasions, a tensió entre els seus respectius ambaixadors. El president Rajoy ha abanderat la posició europea de rebuig a l'Assemblea Constituent oficialista que s'instal·la aquest divendres a Caracas.


A les 10:20 va aparèixer un Aligot que va anar directe al colom viu amb el que no va tenir cap problema. El jove de Falcó pelegrí va marxar i es va estar casi tota l’estona xisclant des d’algun lloc a prop d’un costat de l’Aguait. L’Aligot va estar per feina fins les 11:46 en que va reaparèixer el jove de Falcó peregrí i l’Aligot va marxar.\nUna cosa curiosa va ser que a la sessió es van posar un colom mort i un de viu. El viu estava estones tranquil i moments en que intentava alliberar-se. Quan el jove de falcó va atacar el colom mort el viu va intentar desesperadament alliberar-se i fugir i al cap d’una estona, quan vam tornar a mirar-lo, amb el falcó per feina, estava panxa amunt amb les poses esteses, vam pensar que estava mort, però quan l’Aligot ja el tenia controlat va revifar i va intentar una bona estona allibera-se fins que l’Aligot el va matar. Sembla que va intentar l’estratègia de fer-se el mort.\nFoto feta des de l'Aguait del Falcó (abans dit de la Roca), de Photodigiscoping, https://www.photodigiscoping.com, dins d'un projecte en el que participa la Universitat de Barcelona. Els responsables són el Marcos Lacasa i el Mikki (que és qui fa de guia i manté els aguaits) als que se'ls hi ha d'agrair les facilitats donades i ajut. Els aguaits estan a les muntanyes i boscos de Castellterçol i cobreixen tant l'observació dels rapinyaires diürns, aus petites, mamífers i del Gamarús. L'Aguait del Falcó permet l'observació i fotografia del Falcó peregrí, l'Astor, l'Esparver, l'Aligot, el Corb, a vegades la guineu. També, a tocar de l'aguait,es poden veure passeriformes en els arbres i arbustos.\nFent fotos colze a colze amb en Pere Tuset i en Macario.\nSol i núvols variable.\nMode Av, 6.3, 1/500, ISO400.\nFecha: 24.06.2019 23:33\nPalabras clave: Aligot, comú, Buteo, buteo, Aguait, Roca, Photodigiscoping, Castellterçol, Moianès


MOLLET EN COMÚ VOTARÀ NO A LES ORDENANCES FISCALS 2021 PER LA NO CORRECCIÓ A LA PUJADA DELS RESIDUS 2020 - Mollet en Comú\nEconomia Medi Ambient Mobilitat i Territori Mollet En Comú Politica\nMOLLET EN COMÚ VOTARÀ NO A LES ORDENANCES FISCALS 2021 PER LA NO CORRECCIÓ A LA PUJADA DELS RESIDUS 2020\nL’assemblea local d’inscrits decidia el no per mancances, que són línies vermelles: la reducció de la pujada del 20,68% als residus del 2020 i una veritable tarifació social. Tot i haver fet propostes, aquestes no han estat ateses.\nA la tarda de dijous 22 d’octubre es reunia telemàticament l’assemblea local de Mollet en Comú per tal de decidir el posicionament de la formació al ple d’ordenances fiscals de dilluns vinents. 23 persones van participar en el debat.\nEls regidors de Mollet en Comú van presentar la informació que els havia transmès l’equip de govern municipal, així com la informació que s’havia anat publicant a la premsa local. Per a Mollet en Comú, si per alguna cosa destaquen aquestes OOFF és pels pocs canvis que presenten respecte a les de l’any passat. Efectivament, són unes OOFF de contenció, amb poques pujades rellevants, que mantenen la línia de bonificacions per tal d’incentivar polítiques progressistes (medi ambient, creació ocupació, habitatge,..) que es van instaurar sobre tot l’any passat moltes d’elles a proposta de Mollet en Comú. De fet, és important recordar que l’any passat Mollet en Comú es va abstenir per tal de facilitar des de l’oposició una política fiscal amb elements que compartíem Aquesta línia global va ser valorada positivament pel conjunt de l’assemblea especialment amb el context de pandèmia que vivim.\nLes diferencies més rellevants, però, es donen a la part de la taxa de residus. Una taxa que ha generat una forta polèmica a la ciutat d’ençà que va arribar el rebut de l’aigua del primer trimestre del 2020. Justament en aquell moment, Mollet en Comú destapava un increment no comunicat correctament d’un 13,4% a la taxa municipal de recollida de residus i una pujada global als conceptes de residus del 20,68%. Aquest any el govern municipal ha informat grups municipals i premsa que congelaria aquests conceptes.\nPer a Mollet en Comú hi ha hagut un canvi en l’actitud del govern de la ciutat que cal reconèixer. A diferència de l’any passat s’ha informat clarament dels increments d’altres administracions i s’ha reaccionat amb una congelació que l’any passat també hauria estat possible. La Portaveu dels comuns, Marina Escribano explicava: “l’any passat no van explicar res a ningú i quan nosaltres vam descobrir la pujada ens van dir de tot: ignorants, hipòcrites, populistes… Van explicar a la ciutadania que tot estava ben fet, que eren pujades que venien de fora i que no es podia fer res.. Si l’any passat no es podia fer res ¿perquè aquest any sí que poden congelar? Es demostra que sí que es podia fer alguna cosa”\nPer a Mollet en Comú queda clar que l’any passat el govern es va equivocar greument i que si ara han canviat d’actitud, han explicat la situació i han contingut les pujades és justament per la campanya de Mollet en Comú en contra d’aquestes pujades abusives i per la legítima indignació que han manifestat molts ciutadans i ciutadanes i algunes entitats a les xarxes i al carrer. Ara s’intenten atribuir el mèrit de la congelació de la taxa però la veritat és que ha estat l’oposició municipal de Mollet en Comú i la protesta ciutadana la que ha aconseguit aquesta victòria.\nHi ha un segon aspecte de novetats en aquesta taxa de residus del que el govern ha fet campanya: la tarifació social. Però quan s’analitza la proposta concreta es veu que el que veritablement proposen és una bonificació per a rendes molt baixes. En concret, l’antiga bonificació del 95% de la taxa que arribava a unes 400 famílies, Ara passaran a ser 3 bonificacions: del 90%, 95% o 100%. Es a dir, un 5% dels usuaris tindran bonificacions de més del 90%, i el 95% restant d’usuaris continuaran pagant el 100% de la taxa. Certament és una millora, però això no és tarifació social. De fet, pot ser entès com un mal ús del concepte que perverteix el criteri de justícia social (i no caritat) que representa la tarifació social i que sempre s’ha defensat des de l’espai de Mollet en Comú.\nDavant d’aquesta situació el Grup Municipal de Mollet en Comú va presentar dilluns passat una proposta per tal d’intentar arribar a un acord amb el govern municipal. La proposta consistia en una molt modesta rebaixa de prop del 3% en l’actual taxa de residus per tal que els usuaris notessin una voluntat real d’ajustament de la taxa que així pujaria globalment menys d’un 9% anual i no un 10,34 com ho fa ara. I per altra banda el compromís públic del govern a treballar per fixar veritables tarifacions socials, com pot ser a l’escola municipal de música, serveis funeraris, Ca N’Arimon, etc.). La resposta del govern municipal va ser negativa.\nA l’assemblea també es va recordar que fa poc es va proposar una moció de Mollet en Comú (que no es va permetre votar- va passar com a prec) per tal de crear una comissió d’estudi sobre model de residus, que ajudaria a treballar aquests temes d’una forma democràtica i participativa, especialment qüestions com el baix percentatge de reciclatge que temin i altres, i que també va ser desatesa.\nEn el conjunt del debat es van valorar els matisos de la situació. Per un costat, el gir en l’actitud del govern, tot i haver estat assolit gràcies a les protestes polítiques i veïnals que demostren la seva utilitat, és en la bona direcció. Ara bé, també va ser palès que l’efectiva reducció de la taxa de residus (com es va fer per exemple amb l’IBI al seu moment) era una línia vermella. I també es va veure com a molt important la manca de respecte cap al concepte de tarifació social i no avançar cap a ella. De fet, només cal mirar la diferència entre la taxa de residus i la d’escoles bressol per entendre les diferències.\nEn definitiva, l’Assemblea va decidir votar en contra de les ordenances fiscals 2021 que presenta l’equip de govern de Mollet i aquesta serà la posició del Grup Municipal de Mollet en Comú al Ple d’octubre.\nL’Assemblea també va refermar la posició de continuar lluitant en positiu pel seu model de ciutat i el seu programa, compartit per una majoria social de la ciutadania molletana, netament d’esquerres. Mollet en Comú continuarà fent una oposició constructiva, amb propostes i amb la mà estesa al govern de la ciutat.\n← MOLLET EN COMÚ PORTA UNA VEGADA MÉS LA DEFENSA DE LA SANITAT PÚBLICA AL PLE MUNICIPAL\nDEFENSAR LA SANITAT PÚBLICA, UNA PRIORITAT ABSOLUTA →\n21/06/2018 12/07/2018 admin\t0\nSuperada amb nota la primera setmana de campanya de les municipals 2019\n18/12/2019 18/12/2019 admin\t0


Personal de centres educatius de titularitat del Departament d'Educació. Departament d'Educació\nPersonal de centres educatius de titularitat del Departament d'Educació\nQuins són els drets de les persones interessades i com es poden exercir els drets\nLa direcció del centre educatiu. Consulteu-ne l'adreça postal i electrònica al web del Departament d'Educació.\nL'adreça de contacte del delegat o delegada de protecció de dades és: dpd.educacio@gencat.cat.\nPer gestionar el personal del centre educatiu, els alumnes en pràctiques i l'accés als serveis digitals i telemàtics orientats a millorar el desenvolupament de l'activitat educativa.\nEls usos són els derivats de la gestió del personal, l'assignació de responsabilitats, el seguiment de les tasques, el control horari, la formació, l'avaluació del pràcticum dels alumnes que fan les pràctiques en el centre educatiu, la provisió de claus d'accés, l'autenticació i l'autorització d'usuaris als serveis digitals i telemàtics esmentats i l'explotació estadística i històrica.\nLes dades que formen part de l'expedient personal es conserven de forma permanent.\nLa base legal que permet el tractament de les dades personals és l'exercici de poders públics, d'acord amb Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació.\nA l'Administració educativa i administracions públiques competents en matèria de gestió de personal.\nAls encarregats de tractament que proveeixen, per compte del responsable del tractament, els serveis TIC i els serveis de retirada, trasllat, dipòsit, consulta i destrucció de documentació administrativa.\nPodeu trobar tota la informació relativa als drets de les persones interessades i com exercir-los en el web del Departament d'Educació.


Agenda del president de la Generalitat (23.0... - Govern.cat\nAgenda del president de la Generalitat (23.09.20)\n10:00 | Declaració al TSJC. Passeig de Lluís Companys, 14 | Barcelona (Barcelonès)\nPrèviament, a les 9.15 hores, el president de la Generalitat farà el recorregut a peu des de l’Arc de Triomf fins a les escales d’entrada al tribunal, acompanyat del vicepresident del Govern i conseller d’Economia i Hisenda, Pere Aragonès, i de la consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Meritxell Budó. També hi seran presents el president i el vicepresident del Parlament, Roger Torrent i Josep Costa, respectivament; així com també el vicepresident d’Òmnium Cultural, Marcel Mauri; la presidenta de l’Assemblea Nacional de Catalunya (ANC), Elisenda Paluzie; i representants de l’Associació de Municipis per a la Independència (AMI) i de JxCat, ERC, la CUP, el Pdecat i Demòcrates de Catalunya.\n11:30 | Reunió del Comitè Executiu de Crisi per la Covid-19. Palau de la Generalitat | Barcelona (Barcelonès)\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, encapçalarà la reunió del Comitè Executiu de Crisi per la Covid-19 a Catalunya. En la sessió de treball, que es farà per via telemàtica, també hi participaran el vicepresident del Govern i conseller d'Economia i Hisenda, Pere Aragonès; la consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Meritxell Budó; el conseller d'Interior, Miquel Sàmper; la consellera de Salut, Alba Vergés; el conseller d'Educació, Josep Bargalló; el secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon; el director general de Centres Públics, Josep González, i el director del Gabinet Jurídic de la Generalitat, Francesc Esteve. La reunió serà a porta tancada però es podran prendre imatges a l'inici\nProtocol d'accés a Palau: Com a mesura de prevenció davant la Covid-19, l'accés a Palau està regit per un protocol de seguretat que inclou el control de la temperatura. És obligatori l’ús de mascareta i mantenir el distanciament físic amb la resta de persones. Agrairem que arribeu amb antelació, almenys mitja hora abans, ja que els controls i les mesures de prevenció de la Covid-19 poden comportar retards en l'accés. Els mitjans que vulguin cobrir la reunió han de presentar el carnet de premsa del Palau o bé el carnet del mitjà, acompanyat del DNI. En cas de no disposar de cap d’aquests documents, cal acreditar-se prèviament davant d’aquest Gabinet, enviant un correu electrònic a premsa.president@gencat.cat


ambientador casolà: un poo-spray natural de bricolatge - Neteja | Setembre 2020\nAquest ambientador casolà és un polvoritzador senzill i versàtil que podeu utilitzar per eliminar les olors de qualsevol zona, no només els banys. Posa't la bossa per utilitzar-la en marxa.\nDe vegades hi ha olors que es mantenen en una llar. El bany és un dels llocs més vergonyosos que tenen aquestes olors persistents.\nPer descomptat, podeu cobrir les olors amb ambientadors comercials, però en són plenes productes químics tampoc voleu allotjar-vos a casa vostra. Tanmateix, una alternativa natural i millor és un ambientador casolà. Encara més, un polvoritzador de bany que elimina les olors que es pot guardar al costat del vàter o portar-lo en una bossa o moneder allà on vagis.\nEs tracta d’un polvoritzador senzill i versàtil que podeu utilitzar per eliminar les olors de qualsevol zona, no només els banys. També es pot utilitzar a la cuina per cuinar olors, safareigs per a olors de roba bruta, cambres de fang on es troben les sabates pudents, o fins i tot els dormitoris. Finalment, fins i tot l'utilitzo a l'armari frontal que sembla tenir un aroma persistent que probablement prové de l'edat.\nRecepta d'oli d'arbre de te\nalcohol: faig servir vodka amb prova de 80-100\n15-20 gotes d'oli essencial: vegeu els suggeriments d'EO a continuació (consulteu EO orgànics purs aquí)\nFlascó de vidre fosc de 2-3 unces amb la mà del dit (trobareu aquí les ampolles fosques i els intermitents)\nPer elaborar un ambientador casolà, omple l’ampolla ¾ plena d’aigua destil·lada. L’aigua de l’aixeta pot contenir minerals que puguin tacar superfícies i que poguessin tenir organismes que puguin conduir a motlles i a la ruptura bacteriana. Afegiu aproximadament una cullerada sopera d'alcohol. Això ajudarà a trencar els olis essencials. (Nota: podeu utilitzar més alcohol en la vostra barreja per ajudar a que l’olor poo-spray s’allargui una mica més.) Afegir 15-20 gotes d’olis essencials i agitar bé. Es pot utilitzar com polvoritzador o polvoritzador de superfície. Assegureu-vos de netejar la superfície després de ruixar.\nMolts olis essencials ajuden a eliminar les olors i refrescar l’aire. Aquí teniu alguns dels meus preferits que faran un treball excel·lent al vostre ambientador casolà:\noli essencial de llimona o litsea cubeba\noli essencial d’arbre de te (utilitzeu amb cura al voltant dels gats ja que pot ser perillós per a ells)\nPer al seu Poo-Spray, podeu utilitzar un sol oli o una barreja d’olis, com el romaní i la menta. Feu servir el que més us agradi. Els olis essencials són volàtils i tendeixen a evaporar-se ràpidament, de manera que és possible que necessiteu ruixar la zona més d'una vegada. Es poden afegir olis de fragància si es prefereix l’aroma, però assegureu-vos d’utilitzar un oli essencial desinfectant per eliminar les olors i no només de cobrir-les. Com més fort sigui l’oli essencial, més durarà.\nBonus: a continuació, es mostren algunes altres idees de refrigeració d'aire per provar.\nHeu utilitzat un ambientador casolà per eliminar les olors? Expliqueu-nos-ho!


1 de gener: l’apocalipsi – Jaume Graupera\n1 de gener: l’apocalipsi\nDeixeu un comentari\t/ Per llegir en dos minuts, Supòsits / Per\tJaume\nL’apocalipsi és un estat d’ànim. O una manera de ser. Ves a saber.\nAquest matí m’he llevat amb una sensació pitjor que ahir. Ahir era 31 de desembre, i per davant tenia un dia. Avui, però, és 1 de gener, i tothom s’entesta a recordar-me que el que tinc per davant és un any sencer. Tres cents seixanta cinc dies de merda, que són sempre el mateix dia que torna. Demà em despertaré, i davant tornaré a tenir només un dia. Seré feliç.\nMentiria si digués que sempre ha sigut així. Però també ho faria si no digués que ha sigut gairebé sempre. Si més no des de que tinc memòria, i el cervell ple de teranyines. Aquest any no he fet projectes, ni m’he plantejat desitjos. La veritat és que tinc poques esperances que l’any que comença porti res de bo. L’any passat en vaig fer, de projectes. I a trompades n’he aconseguit alguns, però sempre a mitges. M’he aprimat, he començat el camí de Sant Jaume, no he deixat de donar voltes a itineraris d’escriptura, he avençat en la recerca de la meva identitat. Però no n’he acabat cap. Com m’acostuma a passar. Sempre passant la corda fluixa, mirant de no caure.\nNo ha nevat. Tenia moltes ganes que nevés. Per la televisió m’he assabentat que a cinc kilòmetres ha nevat, i força. Detesto la realitat que em filtra la televisió. De totes les realitats que visc només m’interessa la que arrossego dins, la meva realitat interior. Fora hi ha gent que es mor o emmalalteix. Alguns són gent propera. Però no m’afecta gaire, perquè he assumit que ara mateix no estem en condicions de dirigir cap mena de destí. Som una espècie depredadora, una plaga. Ens mereixem el pitjor, i la única possibilitat de continuació d’alguna mena de vida al planeta passa per la nostra extinció definitiva. Som els sauris del quaternari. Només que no serà un meteorit qui crearà les condicions per la nostra extinció. Ens l’estem guanyant a pols. Ens hem dotat d’un nivell d’intel·ligència suficient per inventar paraules per nomenar els nostres defectes i les nostres virtuts. Però no prou com per evitar que siguin els primers els que dicten el traçat del nostre camí com a espècie animal. Seran ells els que ens portaran a veure i a viure un apocalipsi que no tindrà cap cronista que l’expliqui. No serem, potser nosaltres, en la nostra miserable vida individual. Però estem condemnant amb la nostra conducta i la nostra inconsciència els descendents que de la manera més estúpida anem escampant pel món, com si assumíssim sense pensar massa que multiplicar-nos mereix la pena.\nViure cap endins. No consumir recursos. No fabricar. No produir. Tornar a prendre de la natura només allò que necessitem per sobreviure. Perquè aquesta hauria de ser la nostra única obligació: sobreviure, no deixar-nos arrossegar per la falsa necessitat de posar falsos atributs al migradíssim temps que passem al planeta. Els maleïts atributs que assignen a les nostres agendes la falsa creença que poder tenir tot allò que vulguem sense patir cap mena de dolor, sense fer cap mena d’esforç i sense pagar cap mena de preu. Viure té un preu, i cap animal viu sense ser conscient del dolor que viure provoca. És estúpid voler superar el dolor, perquè és un dels ingredients bàsics de la vida. Com deia algú, el dolor és obligatori, el patiment és opcional.\nNo em fa res viure el dolor. Però em nego a multiplicar-lo dins meu. Assumeixo l’esforç. I em limito a sobreviure. Potser faig mal a algú, que no veu les coses com les veig jo. I em sap molt greu. Perquè estimo els altres. No a tothom igual, és clar. Però no vull cap mal per a ningú, tot i que algun dia faci alguna broma sobre la gent que està de sobres.\nEm sap greu. Molt. Però ja no puc callar més que em sembla que tot això, d’una o altra manera, s’acaba.


Holiday home Ålbæk 40 Albaek Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Ålbæk 40\nAl visitar Albaek, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Ålbæk 40, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Albaek. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, sauna estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Holiday home Ålbæk 40 és una elecció inteligents per a viatgers a Albaek, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Visit Pineda > Activitats > Destacada > Parc infantil adaptat\nNota informativa: Tot l'any\nEl parc de 600 m² compta amb gimnàs a l’aire lliure i està situat a la platja de Poblenou\nLa instal·lació, situada al tram de passeig Marítim de les antigues pistes de tenis de primera línia de mar, té més de 600 m² i està adaptada per a persones amb mobilitat reduïda, amb accés directe a la platja. Al recinte hi ha una gran zona verda, un parc infantil i el gimnàs al ras, i està lliure de barreres arquitectòniques.\nUn gran parc adaptat a infants amb discapacitats\nEl parc, que compleix amb la normativa vigent i té el terra de goma, consta d’una àrea de 48 metres de llarg i 13 d’ample, especialment dedicada al joc inclusiu, que integra infants de totes les edats i totes les capacitats. L’element principal del nou parc representa un vaixell que inclou diversos elements adreçats a infants amb patologies puguin gaudir d’aquest nou espai lúdic.\nUna rampa per facilitar el trànsit a infants amb cadira de rodes, un relleu adient per al joc dels nens amb molts tipus de discapacitat, dos gronxadors adaptats i un carrusel accessible d’integració complementen una instal·lació absolutament integradora. A més, s’hi han habilitat rectangles amb diferents textures, molt adients per al treball amb nens i nenes amb paràlisi cerebral, espina bífida, lesions de medul·la i tumors encefàlics. D’altra banda, i pensant en la calor de l’estiu, diversos triangles de tela fan ombra a les persones usuàries.\nEl primer gimnàs a l’aire lliure de l’Alt Maresme\nEl Parc incorpora també un espai per fer-hi esport amb maquinària a l’aire lliure, i es converteix en el primer d’aquestes característiques de la comarca. Aquest espai també té en compte a les persones amb problemes de mobilitat, atès que dels 10 aparells d´exercici que s’hi ha instal·lat , dos estan dissenyats per poder fer-los servir des d’una cadira de rodes.


Acollida a noies joves | Fundació Maria Raventós\nEl pis assistit Noa és un recurs socioeducatiu residencial adreçat a joves tutelades o extutelades per la Generalitat de Catalunya.\nEl pis assistit NOA (7 places) és un recurs socioeducatiu residencial que s’adreça a joves tutelades o extutelades per la Generalitat de Catalunya que no han pogut retornar amb la seva família, i que no disposen de recursos personals, familiars i laborals necessaris per a incorporar-se de forma autònoma a la vida adulta.\nTreballem per una intervenció integral de les necessitats de la jove des d’un pla individualitzat de treball basat en diferents àrees: salut, economia, habitatge, formació, inserció laboral, creixement i desenvolupament emocional i relacional, vida quotidiana, relació amb la família, comunitat, oci i temps lliure.\nEl recurs està dirigit per la Fundació Maria Raventós amb coordinació amb l’Àrea de Suport a Joves Tutelats i Extutelats i la Federació d´Entitats amb Projectes i Pisos Assistits.\nOferir de manera temporal, una llar acollidora i respectuosa, on es doni resposta integral a les necessitats bàsiques i de salut de les adolescents i joves extutelades derivades per l’ASJTET de la Generalitat de Catalunya.\nGarantir l’acompanyament i el suport socioeducatiu professional d’aquestes joves durant el seu procés personal cap a l’autonomia i l’emancipació, i al llarg de les fases inicials de la seva trajectòria d’incorporació a la vida adulta en les àrees d’integració familiar, formativa, laboral, social, comunitària i de lleure.\nComplementar i reforçar la intervenció planificada i de seguiment per part de l’ASJTET, respecte als plans individualitzats i els projectes educatius de les joves, en un marc interdisciplinar i en xarxa.\nIncidir positivament, i de manera efectiva, en els principals factors i situacions de vulnerabilitat que afecten a les residents, per aconseguir èxit en el procés d’inclusió social mitjançant un treball conjunt amb l’ASJTET.\nPartir del compromís i la implicació de cada resident en el seu projecte vital, per tal d’assolir l’emancipació de manera progressiva i adaptada a la seva realitat.\nEnfortir la creença personal de les residents en les pròpies potencialitats, principalment en l’entorn formatiu i sociolaboral, per tal de garantir una incorporació efectiva a la xarxa social.\nFacilitar el desenvolupament personal de cada jove pel que fa a la constància, i els valors personals “per anar a contra corrent” a nivell social i cultural quan és necessari, per prioritzar la construcció de noves relacions positives.\nReconèixer el valor del bagatge de la història sociofamiliar de la resident, engrandint l’esperit de superació i enfortint les xarxes de suport.\nRedescobrir a cada jove com a persona resilient i conscient de quan cal demanar suport a d’altres persones o professionals que l’envolten.\nLes condicions d’accés al Pis Assistit NOA és ser una noia adolescent o jove que durant el seu internament en un CRAE o en la relació amb altres dispositius ha demostrat:\nTenir un projecte formatiu i/o laboral, a complir a curt termini\nUn grau de responsabilitat òptim per tal de tirar endavant un projecte formatiu i/o laboral a curt termini.\nUna actitud positiva i una manifestació clara de la seva voluntarietat per incorporar-se a la dinàmica del pis.\nSer conscient que caldrà posar en joc la seva capacitat d’esforç i superació personal i desenvolupar l’autonomia per organitzar la seva vida quotidiana i domèstica.\nEl temps d’estada al Pis Assistit NOA pot variar entre un mínim de 3 mesos fins a un màxim de 3 anys. Els compromisos d’estada es renoven cada 6 mesos, sempre i quan es compleixi la normativa, s’aprofiti el recurs i es treballi activament el pla de millora individualitzat.\nMètode de treball i activitats\nTreballem els objectius a complir per assolir la futura autonomia de la jove a través d’un pla de treball individualitzat, basat en els diferents àmbits de la seva vida. En aquest pla ens marquem objectius realistes a curt termini que anirem assolint a través d’activitats i accions concretes. És la suma d’aquests “petits” objectius el que permetrà a la jove arribar a l’objectiu principal: assolir l’autonomia per a la seva emancipació.\nÀmbit formatiu: elecció del centre d’estudis, matriculació, seguiment del curs, reunions amb els tutors, classes de repàs, sessions informatives per planificar la formació futura,etc…\nÀmbit laboral: derivació a recursos especialitzats en la inserció laboral, elaboració i seguiment d’un pla individualitzat per a la recerca activa de feina, acompanyament a recursos de la ciutat relacionats amb la inserció laboral, etc…\nÀmbit de l’habitatge i l’economia: elaboració i seguiment d’un pla específic d’estalvis, recolzament en l’organització de l’economia domèstica, seguiment pel compliment de la normativa dintre del pis a nivell individual i de grup, etc…\nÀmbit sociosanitari: acompanyament al metge de capçalera i especialistes, supervisió de la seva alimentació per a que sigui equilibrada, seguiment de la cura que tenen de la seva salut i la responsabilitat amb la que tracten temes com la higiene o l’anticoncepció, etc…\nÀmbit de la vida quotidiana: acompanyament en les activitats del dia a dia (compra, neteja…), supervisió del compliment de la normativa respecte a aquest àmbit, supervisió del bon funcionament de la dinàmica del pis, tutories setmanals de seguiment, assemblees mensuals de grup, etc…\nÀmbit familiar i de parella: acompanyament en la presa de decisions respecte a la família i la parella, suport emocional, acompanyament en la tasca de tenir una relació sana amb la família i el menys perjudicial possible (posar límits), inclusió de la família en algunes activitats del pis com celebració d’aniversaris, etc….\nÀmbit relacional i emocional: acompanyament en el seu desenvolupament emocional, supervisió i acompanyament a nivell relacional (tipus de relacions, capacitat per posar límits clars, detecció de situacions abusives,etc…)\nProgrames i activitats d’intervenció socioeducativa\nDecisió, confiança, control.\nPrograma socioeducatiu d’autonomia que evoca a la deessa de la fertilitat i de l’agricultura, Ceres, i d’aquesta manera fa referència al concepte Autonomia que es desglossa en “auto” –que significa un/a mateix/a– i “nomos” –que significa “norma”–. Aquest programa pren com eix central la capacitat de pressa de decisió personal de les adolescents i joves que va acompanyada de la confiança en un mateix/a, del control i la constància en el propi projecte de vida.\nDurant aquest procés la noia adolescent anirà adquirint una major independència i seguretat en ella mateixa. Però per poder-la adquirir, abans s’haurà de desfer de la dependència que té dels i les adults/es que han estat els seus referents.\nEl programa desenvolupa diferents línies d’actuació per tal que la resident posi en joc la seva capacitat de controlar, afrontar i prendre, per pròpia iniciativa, decisions personals relacionades amb la manera de viure d’acord amb les normes i preferències pròpies davant les activitats bàsiques de la vida diària.\nSaviesa, intel·ligència, creació de solucions.\nPrograma socioeducatiu de saviesa que evoca a la deessa grega de la intel·ligència i el sentit comú, coneguda com Atenea. Pren com a referent la teoria de les intel·ligències múltiples de Howard Gardner i, per tant, pensa en diverses capacitats, a l’hora independents, que permeten a les adolescents i joves resoldre els problemes, crear solucions i innovar davant els esdeveniments que van protagonitzant. Tot plegat, perquè a l’hora de sortir-se’n amb èxit en la vida no hi ha prou amb un expedient acadèmic, la inserció laboral, tenir el suport d’una beca…, més aviat és producte de l’equilibri entre l’autoestima, el posicionament moral i les relacions interpersonals establertes.\nLa saviesa i la moral s’interrelacionen dins el programa, donant com a resultat una dona jove que actua amb sentit comú en la relació amb ella mateixa i davant les persones que l’envolten. En la saviesa destaca el judici basat en coneixement i enteniment; l’aptitud de valer-se amb èxit del coneixement i l’enteniment per a resoldre problemes, evitar o impedir perills, aconseguir certes metes o aconsellar a uns altres a fer el mateix.\nLes residents, per arribar a tenir un criteri propi, han de tenir presents les opinions dels progenitors o tutors, tot i que han de fer valdre les seves pròpies, un pas necessari per tal que l’adolescent creixi i arribi a fer-se una adulta, amb pensament, opinions i valors propis, capaç de valdre’s per ella mateixa.\nResiliència, resistència i enfortiment.\nPrograma socioeducatiu de Resiliència que evoca a la deessa romana Aurora, que personifica la primera claror del dia, moment en què la llum del sol comença a emblanquir l’horitzó.\nPren com a referent la capacitat de les persones de superar les circumstàncies adverses, i incideix educativament en la resistència i l’esperit constructiu que els hi permet sortir enfortides després d’una situació adversa.\nDarrera de la vivència de l’experiència d’un trauma , es valora que les persones no tornen a ser les mateixes. Per tant, és clau observar la interacció entre el/la jove i el seu entorn en un context de dificultat associat a possibles traumes i, a la vegada, analitzar com es pot potenciar el procés de resiliència personal, en connexió amb el context cultural i les xarxes de proximitat i suport de la jove.\nSegons Lawrence G. Calhoun i Richard es dóna un “creixement posttraumàtic” en la persona com en la seva relació amb els altres que l’envolten, i aquest pren cos en canvis profunds interns, noves possibilitats en la vida personal, un sentiment de fortalesa personal, i un major desenvolupament moral i espiritual.\nAquest programa es complementa amb el programa Atenea (que incideix en l’establiment i l’enriquiment dels vincles afectius de la resident en la vida quotidiana i ajuda a desenvolupar les habilitats per a la vida) i amb el programa Ceres (que estableix i transmet expectatives d’un futur factible).\nEmancipació, autonomia i independència.\nPrograma socioeducatiu d’Emancipació que evoca a la deessa Themis, coneguda pels bons consells, que presideix la correcta relació entre les persones que volen constituir una família o un nucli de convivència.\nPren com a eix central el procés d’emancipació de la jove, perquè s’arriba a l’extinció de la tutela per part de la DGAIA; així es consolida una vida econòmica autònoma i, per tant, la resident arriba a la independència també a nivell de convivència. S’entén per emancipació familiar la constitució d’una llar independent.\nCeres Atenea Aurora Themis


Interior estudia la implantació de la identificació de persones per l'iris\nEs crearia una base de dades de nacionals, residents i turistes\nEl ministeri d’Interior estudia implantar un sistema d’identificació per l’iris. La intenció és crear una base de dades de totes les persones que viuen al país, nacionals i residents, així com dels quasi vuit milions de visitants que venen anualment per incrementar les mesures de seguretat del país. L’Irisguard és un desenvolupador de sistemes de reconeixement ocular, una nova tecnologia que permet identificar les persones a través de l’escaneig de l’iris dels ulls, fet que “evitarà molts maldecaps, ja que permetrà saber amb una simple verificació ocular si aquella persona és qui diu ser”, va explicar ahir el ministre de\nQuina colla!! va dir..No estic a favor d'aquesta història però segur que molts de vosaltres heu fet servir avui el núvol, el facebook, instagram o alguna xarxa similar per penjar una foto de postureo. Cada dia molts de vosaltres poseu l'empremta al mòbil o, els més moderns, feu reconeixement facial per desbloquejar-ho, i us queixeu d'això?\nClar que em queixo...no tothom fa com tu i és més prudent a xarxes socials i a donar informació sobre mi. En serio que aquest dispositiu és el més urgent i necessari per Andorra? .... Ens dirigeixen gent que no saben identificar prioritats i tiren recursos publics per la finestra.\n"Prefereixo la llibertat amb perill que la pau amb esclavitud"\n#14 Quina colla!!\nNo estic a favor d'aquesta història però segur que molts de vosaltres heu fet servir avui el núvol, el facebook, instagram o alguna xarxa similar per penjar una foto de postureo. Cada dia molts de vosaltres poseu l'empremta al mòbil o, els més moderns, feu reconeixement facial per desbloquejar-ho, i us queixeu d'això?\nSi perdem la prestació de les pensions, almenys estarem identificats biomètricament perquè no ens faltin les targetes de racionament de menjar, habitatges socials solidàries acollidors, sanitat universal i gratuïta i parcs de la tercera edat ..... no?\nQuan costa axó i quins aventatges/inconvenients ens planteja? Potser que comencem la casa per la base!\nUs esteu tornant tots bojos, o sou xais!!??? M'hi nego. No estic d'acord, ni hi estaré. No cal ni fer estudis, ni llençar diners per la finestra. Ministre fora!!\nTenim persones q no tenen ni per menjar i aqui tiran els diners...!!!!!!\nJa que hi som, que ens implantin un xip i controlats, fins les hores que dormim. Tots sota control i sense llibertats!.\n#8 Cyborg Land\nI aquest projecte es fa en nom de la nostra llibertat? Espero que aquesta proposta no progressi ni es materialitzi, espero que hi hagi un rebuig social massiu i prefereixo pensar que és una broma de mal gust, que en comptes d'invertir esforços i diners en això es faci en altres necessitats i drets bàsics socials que encara no estan coberts.\ncarlito va dir..que posin primer una camara a l edifici de govern a veure tota la gent fumant fora i no treballant. que posin una altra camara a la batllia a veure com pujen i baixen i parlen, i que posin una camara en els despatxos per veure quantes hores treballen.\nsi el govern no respecta ni les minimes lleis, que iris i que osties?\nsuper! els que hem de contyrolar son els politics i funcionaris. els que paguem entre tots.


El govern manresà rebutja les al·legacions de Sant Fruitós i Esfune al crematori - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl govern manresà rebutja les al·legacions de Sant Fruitós i Esfune al crematori\nTira endavant la concessió de la llicència ambiental sol·licitada per Serveis Funeraris de Barcelona, del grup Mémora\nfrancesc galindo manresa 28.09.2017 | 11:26\nImatge d´un forn incinerador de cadàvers arxiu particular\nL'Ajuntament de Manresa tira endavant el procediment per a la concessió de la llicència ambiental per al tanatori amb crematori que el grup Mémora, al qual pertany Fontal, preveu posar en funcionament al sector del Congost.\nAquest pas es fa malgrat la negativa a la concessió expressada mitjançant al·legacions contràries presentades per l'Ajuntament de Sant Fruitós i l'associació Esfune, presidida per Aureli Sánchez –que també és el promotor del crematori que es pretén obrir a la població veïna de Sant Fruitós de Bages.\nLes al·legacions presentades per Esfume a l'Ajuntament de Manresa són per temes de salut pública i les del consistori santfruitosenc per considerar que d'acord amb la Llei d'urbanisme, per poder donar una llicència per a una construcció que porta associada una activitat, els carrers han d'estar urbanitzats, i no és el cas.\nL'Ajuntament de Sant Fruitós defensa que fa uns anys es podia urbanitzar sense necessitat de tenir els carrers, ni l'enllumenat ni el clavegueram fets, però, ja no. Així que si l'Ajuntament de Manresa dóna la llicència a la promotora del crematori del Congost s'estaria incomplint la Llei d'urbanisme. Els serveis tècnics de l'Ajuntament de Manresa no hi estan pas d'acord.\nPel que fa a les al·legacions d'Esfune, es va emetre un informe tècnic que conclou que ja s'han fixat les condicions i mesures que corresponen adoptar per a l'activitat per evitar afectacions negatives a persones i medi ambient. A més, no es considera necessària la creació d'una comissió entre promotors i afectats sobre la potencial contaminació ambiental, com demanava Esfune, i tampoc cal sol·licitar altres informes a més dels preceptius que consten a l'expedient.\nQuant a les al·legacions de l'Ajuntament de Sant Fruitós, l'Ajuntament de Manresa valora favorablement la proposta dels promotors del crematori del Congost pel que fa al compliment de la normativa urbanística aplicable a l'emplaçament de l'activitat.\nA més, l'administració municipal afirma que té potestat suficient per decidir concedir llicència ambiental atès que no ha de tenir cap repercussió en el repartiment de drets i deures al sector, que es troba pendent de desenvolupament urbanístic. Així que la tramitació no s'efectua contravenint la suspensió de tramitacions i llicències vigent.\nTampoc representa un problema per atorgar la llicència ambiental que els carrers no estiguin urbanitzats perquè «aquest procediment es refereix únicament i exclusivament a una llicència d'activitats i no pas d'edificació», de manera que l'anàlisi ha de ser ara en relació amb l'ús, ja que la posterior edificació requerirà la corresponent llicència d'obres.\nLa llicència d'activitats, per si mateixa, no permet construir ni tampoc iniciar l'activitat sense que es disposi no només de la llicència d'obres sinó de l'obra finalitzada.\nPer tot plegat, l'Ajuntament de Manresa ha decidit desestimar les al·legacions presentades i informar favorablement l'atorgament de la llicència ambiental sol·licitada pels promotors del crematori al carrer de la Lemmerz, 1-5.\nInversiones Funeraria Reunidas compra el terreny i Serveis Funeraris de Barcelona demana la llicència. Manresa


Supervivència al bosc mediterrani | Museu de Ciències Naturals de Barcelona\nParc de Bellvitge Activitats\nSupervivència al bosc mediterrani\nSabries què fer si et perdessis al bosc? Sabries trobar menjar i refugi?\nEn aquesta activitat descobrirem alguns secrets del bosc mediterrani i aprendrem tècnicques de supervivència.\nConeixerem algunes plantes medicinals, com alimentar-nos, on construir un refugi o com orientar-nos per tornar a casa.\nImatge de Robert Ramos (Àrea Metropolitana de Barcelona).\nPunt de trobada: Jugatecambiental del parc de Bellvitge. Rambla de la Marina, 147, L’Hospitalet de Llobregat\nCoordenades: N41.348226, E2.111299\nCol·labora: Ajuntament de L’Hospitalet de Llobregat\nParticipa: Associació Bosc de Llum\nD'11.30 a 13.30 h\nPúblic familiar (infants a partir de 8 anys)


Troben mort el Jacobo, un menor desaparegut misteriosament a Marbella\nActualitzat 27/10/2021 09:22\nTroben mort el Jacobo, el menor de 16 anys que va desaparèixer en estranyes circumstàncies el dilluns a l'elitista ciutat de Marbella (Màlaga). Han trobat el seu cos al costat d'un edifici abandonat.\nTroben mort el Jacobo Isidro Benedito\nTot va començar el dilluns a la tarda, cap a les 18:00, quan Jacobo Isidro Benedito, un adolescent de 16 anys de Marbella, va sortir a donar una volta per la zona de Nueva Andalucía, però no va tornar a casa.\nQuan els seus familiars van veure que no tornava, immediatament, van anar a la Policia Nacional per posar una denúncia per desaparició i, a partir d'aquest moment, el van començar a buscar sense èxit.\nMenor de 16 anys desaparegut a Marbella\nEls seus amics i familiars van començar a difondre per xarxes socials una foto i una descripció del menor desaparegut demanant col·laboració ciutadana per trobar-lo. "El Jacobo té 16 anys, mesura 1,80 metres i pesa uns 75 quilos. Té el cabell castany i llarg, els ulls verds i una taca fosca en el braç", explicaven a Twitter i Facebook.\nEl troben mort al costat d'un edifici abandonat a la zona del llac de Las Tortugas\nMalauradament, aquest dimarts, els agents han comunicat la pitjor de les hipòtesis: la unitat canina de Protecció Civil, cap a les 16:30, ha trobat el cadàver del Jacobo a la zona del llac de Las Tortugas. El seu cos estava al costat d'un edifici abandonat i, de moment, no han transcendit quines han estat les causes de la mort.\nTroben mort el Jacobo Isidro Benedito, el menor de 16 anys desaparegut en estranyes circumstàncies a Marbella (Màlaga) / SOS Desaparecidos\nEl Jacobo era membre el Marbella Rugby Club i la seva mort ha causat gran commoció a Marbella i, de fet, els veïns de la ciutat han emplenat les xarxes socials de missatges de suport cap als seus amics i familiars.\nLa Policia Nacional ha obert una investigació i està intentant esbrinar més detalls per esclarir els fets. Caldrà esperar a saber els resultats de l'autòpsia per saber exactament en quines circumstàncies ha mort.\nCol·laboració ciutadana per trobar una dona desapareguda a Vilassar de Mar\nDes de SOS Desaparecidos remarquen la importància de la col·laboració ciutadana per localitzar persones desaparegudes com més aviat millor. A Catalunya, hi ha una desaparició no resolta que fa uns mesos va ser molt mediàtica. Es tracta del cas de Sandra Culli, una dona que va desaparèixer en estranyes circumstàncies a finals de desembre del 2020 a Vilassar de Mar (Maresme). Igual que el Jacobo, va desaparèixer quan va anar a donar una volta, però mai va tornar a casa. Qualsevol persona que en tingui alguna pista, que immediatament es posi en contacte amb Emergències 112 o amb els Mossos d'Esquadra.\n"Em van ficar fins i tot una ampolla": declara una noia violada en grup\nUn noi de 25 anys ferit crític en ser atropellat al centre de Barcelona\nMor l'amazona Elena Legarra en rebre una coça del seu cavall


L'edil Noelia Císcar participa en la constitució del la Comissió de Col·laboració Interadministrativa en matèria de Serveis Socials | Calp Noticies\nL'edil Noelia Císcar participa en la constitució del la Comissió de Col·laboració Interadministrativa en matèria de Serveis Socials\ndimecres, 25 Novembre, 2020 - 11:30\nAhir es va constituir a València la comisió de col·laboració interadministrativa de la Comunitat Valenciana, un òrgan que serveix com a instrument de coordinació entre les diferents administracions públiques amb competències o atribucions en matèria de serveis socials, adscrit a la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives.\nL'edil de l'àrea d'Inclusió Social, Igualtat i Família de l'Ajuntament de Calp, Noelia Císcar, va participar en la reunió ja que forma part d'òrgan a proposta de la FVMP com a representant dels municipis d'entre 20.000 i 50.000 habitants de tota la Comunitat Valenciana.\nAquest òrgan naix de la Llei de Serveis Socials Inclusius i servirà per a marcar les directrius a seguir en l'àmbit d'atenció primària, a més permetrà la vertebració dels Serveis Socials en tot el territori valencià. Una de les primeres qüestions abordades per l'Òrgan de coordinació i col·laboració interadministrativa en serveis socials és la posada en marxa del contracte programa, amb el qual es donarà estabilitat al finançament que el Consell destina als ajuntaments per al reforç dels equips socials municipals. Es tracta d'un conveni pluriennal amb els ajuntaments per a donar estabilitat al Sistema Públic Valencià de Serveis Socials. En el contracte programa es recullen tots els serveis socials que es presten des de l'Ajuntament en atenció primària bàsica i atenció primària especialitzada, corresponent a l'ajuntament una subvenció que superarà els 900.000 €.\nUn altre dels aspectes que s'abordaran des d'aquest òrgan de coordinació és el mapa de necessitats de serveis socials, que servirà de base per a l'elaboració del Pla d'Infraestructures, que recollirà les instal·lacions de serveis socials que s'hauran de posar en marxa en els pròxims anys. En aquest aspecte, Calp espera que s'incloga per al municipi un Centre per al TAPIS i la Unitat d'Ajuda i Respir Familiar per als malalts d'Alzheimer del municipi. Al mateix temps que proposarà una residència comarcal per a persones amb diversitat funcional o malalties mentals.\nD'altra banda, l'òrgan de coordinació també té entre les seues funcions la formulació de propostes per al funcionament i la millora de la qualitat del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials i actuar com a via de participació per al disseny i la planificació d'aquest. Facilitar l'intercanvi d'informació entre les administracions públiques, especialment dels recursos destinats a serveis socials, és una altra de les tasques d'aquest organisme, que també s'ha d'encarregar d'emetre els informes perceptius sobre el pla estratègic de serveis socials, la cartera de prestacions i el pla d'infraestructures.


Ausàs subratlla que només sis institucions han al.legat contra la Llei de Vegueries — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Ausàs subratlla que només sis institucions han al.legat contra la Llei de Vegueries\nAusàs subratlla que només sis institucions han al.legat contra la Llei de Vegueries\nEl conseller es mostra convençut de poder aprovar el projecte aquesta legislatura, però admet que ja no hi ha cap data fixada El titular de Governació supervisa els projectes del nou ajuntament de Bassella i del local social d'Alàs\nJordi Ausàs, a l'Ajuntament d'Alàs i Cerc\nEl conseller de Governació i Administracions Públiques, Jordi Ausàs, es mostra convençut que la Llei d’Ordenació Territorial s’aprovarà abans no s’acabi la legislatura. Tot i això, admet que ara per ara no hi ha data fixada perquè hi doni el vistiplau el Consell de Govern, un cop descartada l’aprovació el dia que ell mateix havia proposat, dimarts passat. Ausàs ha confirmat, alhora, que qui fixarà la data serà el president de la Generalitat, José Montilla.\nJordi Ausàs ha fet aquestes declaracions en el marc d’una visita a Bassella i a Alàs i Cerc, per supervisar projectes finançats per Governació. En la roda de premsa a Alàs, el conseller ha assegurat que ara la feina ja no se centra en la data d’aprovació sinó en la recerca de més consens.\nSobre les al.legacions contra l’avantprojecte, el polític urgellenc ha avançat que ja se’ls donarà resposta aquesta setmana vinent. Ausàs, però, ha volgut relativitzar el rebuig al projecte tot puntualitzant que “dels mil ens locals que hi ha a Catalunya, entre ajuntaments, diputacions i consells, únicament sis han presentat al.legacions”. Per a Ausàs, “es pot parlar molt i es poden repetir els mateixos casos, però amb aquestes dades es fa evident que hi ha una voluntat de consens”. I ha posat com a exemple el fet que “no hi hagi al.legat la Diputació de Lleida, com tampoc no ho han fet les de Tarragona i Girona, quan se suposa que en serien les més afectades” ja que, ha incidit, “les vegueries no creen més organismes sinó que simplement substitueixen les diputacions”.\nDe les sis institucions que han recorregut el text, cinc ho han fet al.ludint a l’Alt Pirineu: l’Ajuntament de Lleida, el Consell Comarcal de la Cerdanya, el Consell de l'Alta Ribagorça, l'Ajuntament del Pont de Suert i el Conselh Generau d’Aran. Sobre aquest últim ens, Jordi Ausàs ha assegurat que “aquesta llei no treu gens d’autonomia a l’Aran”, que la vall tindrà una relació amb la Generalitat “de tu a tu” i que el vincle aranès amb l’Alt Pirineu no serà pas diferent del que tenen ara amb la Diputació de Lleida, a la qual encara hi estan integrats.\nEl conseller, finalment, ha aprofitat per argumentar que “la millor manera de defensar l’Estatut és desplegar-lo, i les vegueries són un mandat estatutari”.\nNous equipaments al nord i al sud de la comarca\nAusàs s'ha reunit a Alàs amb l’alcalde, Bartomeu Majoral, amb qui va parlar del nou equipament social del municipi i la urbanització de l’entorn. Aquesta actuació està finançada per la conselleria amb 506.740 euros del Pla únic d’obres i serveis de Catalunya (PUOSC), sobre un pressupost total de 625.940 euros. Majoral espera que l'equipament sigui una realitat durant aquest any.\nPrèviament, en l’estada a Bassella, Jordi Ausàs ha visitat amb l’alcalde, Xavier Esteve, els terrenys on s’ha de construir el nou ajuntament i la sala sociocultural del municipi, amb una subvenció de Governació de 449.822 euros sobre un pressupost total de 537.282 euros.


Joan Aregio: Valoració dels 6 primers mesos\nValoració dels 6 primers mesos\nLa decisió de fer un balanç de sis mesos no ha estat del meu grup CiU. Nosaltres no tenim ànim inquisidor. Però és que en aquest cas qui ha posat el termini d'aquest balanç ha estat el mateix alcalde Ballesteros quan només era un candidat. Amb l'únic objectiu de guanyar vots i sense importar-li destrossar tots els consensos treballats durant molt de temps a l'Ajuntament de Tarragona, el mateix Ballesteros va marcar els temps. És just doncs que fem balanç del que han dit, promès o fet, ells, els que tenen la responsabilitat de governar i veiem quina nota treuen en aquest hipotètic examen. i la veritat és que la nota és força decebedora, iMATGE, iMATGE, i res més, BONA CARA i res més, però anem a pams.\nLes noves maneres i el talante han quedat reduïdes a amiguisme, clientelisme, i no acceptar cap proposta de la oposició, ni les fàcils, com per exemple el pacte per els equipaments que vaig proposar fa uns mesos i del que no he sabut res,això sí, ens dediquem a fer Juntes de Portaveus per explicar-nos coses de gestió que tindrien que resoldre ells sense més comèdies.\nIrresponsabilitat, que vol dir fer responsables de tot als altres, als dolents, als d'abans, com si el Sr. Ballesteros, que fa 20 anys que està a l'ajuntament, arribes ara i per exemple, quedes sorprès que a l'EMT si ha de posar diners per part de l'Ajuntament. O tantes altres coses que em fan dubtar que fins ara s'hagi assabentat d'alguna cosa.\nAixò sí, quan moltes de les coses que han passat aquets sis mesos, son fruit de l'acció del govern anterior, llavors es produeix un silenci clamorós, com per exemple l'inici de les obres del Camp del Nàstic.\nTambé podem parlar d'incompliments com la façana marítima, van prometre que en 6 mesos tindríem resolts tot els nostres dubtes, i francament tothom va entendre que en 6 mesos les màquines es posarien a treballar. Doncs bé han passat 6 mesos i no sabem QUiN projecte de Façana Marítima defensa el Sr.Ballesteros si el que ell mateix va votar a favor o el que volen des de Barcelona. Tampoc sabem QUAN començaran a fer alguna cosa perquè no es saben posar d'acord ni amb els polítics del seu partit. Quan el Sr.Ballesteros dona lliçons de "talante" es deu referir a fer-se fotos amb gent, perquè el que es negociar i obtenir beneficis i projectes per Tarragona res de res.\nPerò això no és tot, prometen transport escolar gratuït pels escolars. De moment ningú en sap res Prometen no pujar els impostos i el primer que fan es pujar brossa i aigua. La famosa gratuïtat dels quinze primers minuts de pàrquing no s'ha complert. A medi ambient i a cooperació li dediquen menys diners que abans.\nTambé acusen a l'anterior govern de deixar les arques buides i a la primera de canvi augmenten en un 37% els sous dels regidors i doblen el sou de l'alcalde També van prometre crear àrees d'aparcament dissuasori, i van i es carreguen el pàrking de Battestini\nL'Equip de govern està francament descompensat, i dona la sensació de que hi han regidors "estrella" i altres els que a penes els em sentit parlar. I quan ho fan és per dir el que li diuen que digui, algun o alguna de les que mana al PSC. I d'ERC no en parlem, semblen en aquesta festa aquell convidat de pedra, que després de (això si nombrosos, viatges) torna a casa es menja sense dir res tot allò que li posen a taula, encara que no li agradi, no sigui que li caigui un calbot, o el facin fora de la taula.\nPerò be aquest panorama desolador, a nosaltres el que ens fa es motiva'ns encara més per continuar apostant per polítiques en positiu per la nostra ciutat. I així ho continuarem fent en el proper plenari.\nPublicat per Joan Aregio a 19:17\ni quants anys l'hem de tenir sentat al "trono" al sr. fèlix ??? ... òndia ... truquem al "equipo A" ja !!! ... salut\n16 de desembre de 2007 a les 20:16\nI que coses més greus, como després d'empassar-se el Pla Territorial, ara descobreixen que aquest Pla no té en compte la ciutat i no solventa les conexions amb l'AVE ni amb el resta del Territori. I és escandalós que despres de dir que a la façana marítima la pagaría l'Estat i que no hi calen pisos per finançar-se, surt el Joaquim Nadal i a més de dir que la façana tindrà que autofinançar-se (amb pisos), no té ni idea de quan es començarà, peró aixó sí, "que no estan quiets"!!. Bueno doncs que es prenguin un café.\nM'agradat el teu blog, perqué al Diari no et van posar ni cuatr ratlles, deu cosa de la costra...\nFer política de cara a la galeria. Això és al que ens tenen acostumats els regidors del nou equip de govern amb només sis mesos de mandat.\nSe suposa que amb el senyor Ballesteros entravem en una nova època, un canvi que feia falta, noves maneres de fer,algu ha notat algo? El que ens hem trobat de momen és el que tu mateix dius, promeses incomplertes, pujades d'impostos i brutals pujades de salaris del 37%.\nDe moment l'únic canvi que ha notat la ciutat ha estat a nivell econòmic, nosaltres paguem més impostos, i l'alcalde passa de 33.000 a 75.000 euros anuals.\n17 de desembre de 2007 a les 12:26\nQue pasa amb la legalidad dels "lots de nadal" de l'Ajuntament.\nBallesteros ha dit que el 2008 tindran els estudiants el bus gratis, cal preguntar si serà a base de més deficit (pagat tots) o estalvi de despeses.\nl'Alcalde s'ha compromès a qie l'any 2008 els estudianst tindran el bus gratuït, seria bó ens diguès en que ho finançarà, en més deficit o amb reducció despesses?.\n18 de desembre de 2007 a les 11:47\nVan guanyar les eleccions, però jo de tu seguiria resant perquè segueixin així i les perdin d'aquí ben poc. Almenys, perquè la capital més "catalana" fins el maig passat, deixi d'acusar una mala gestió.\nAregio, endavant amb la feina, i que passis unes bones festes de Nadal!\n26 de desembre de 2007 a les 17:46


dilluns, 4 de febrer de 2013 11:51\nLa delegació gavanenca de l'AECC va muntar dissabte, un estand a la plaça Major\nTaula informativa contra el càncer\nAquest dilluns se celebra el "Dia Mundial contra el Càncer", raó per la qual la delegació gavanenca de l'AECC va muntar dissabte, un estand a la plaça Major\nAquest 4 de febrer es commemora el "Dia Mundial contra el Càncer", una malaltia que és cada vegada més freqüent, sobretot als països en desenvolupament, i que causa el 13% de les morts a tot el món.\nPer sensibilitzar la població i recaptar fons per a la investigació i ajudar als afectats, la delegació gavanenca de l'AECC es va mobilitzar dissabte muntant una taula informativa a la plaça Major. Durant el matí, es van sumar a la jornada els Gegants i els Castellers de Gavà que van aixecar un pilar. També es van vendre exemplars del llibre "Hablo de cancer, hablo de vida", escrit per Celia Escribano, que és presidenta de l'entitat local i qui admet sentir-se "molt contenta de la bona acollida que està tenint l'obra". Escribano considera que "en general la gent està sensibilitzada amb el càncer" però afirma que cal "seguir amb aquesta tasca" i destaca que, "a Gavà hi ha un lloc on poden trobar un recolzament molt important. Pensa que nosaltres podem ajudar perquè som persones que hem patit la malaltia i fem molta pinya".\nSegons les projeccions que maneja l'Organització Mundial de la Salut (OMS), dins de dues dècades els casos de càncer diagnosticats cada any seran uns 26 milions, el doble dels quals es detecten actualment en el mateix període i estima que un 40% dels càncers podrien evitar-se no consumint tabac, fent exercici regularment i amb una dieta saludable.\nLes persones interessades en posar-se en contacte amb la delegació gavanenca de l'AECC, poden acudir els dijous, de 18 a 20 hores, al Casal d'Entitats Sant Jordi de la Rambla.\nEtiquetes: Gavà Sanitat Societat Solidaritat\nDarrera actualització de dilluns, 4 de febrer de 2013 21:55


Meditació per centrar-se. - VIU EL IOGA\nSeu còmode, tanca els ulls i fes un parell de respiracions profundes i relaxants.\nAdona’t de la teva postura -assegut, no al llit, ni de peu- i sent qualsevol sensació corporal. Si tens algun malestar físic, acosta’t a ell suaument amb la teva atenció. Si tens algun malestar emocional, ho perceps i deixa-ho en pau.\nAra porta la teva atenció a la respiració, allà on la notis amb més força. Al nas, al pit, a l’abdomen? Quan la ment es distregui, torna suaument a la sensació de la respiració. En respirar, fes-te plenament conscient de l’experiència de la respiració. Fes això durant 5 o 10 minuts.\nLa respiració sorgeix aparentment de cap part – en realitat és ella qui et respira a tu, mantenint-te sa fins i tot quan estàs gairebé adormit. Fica’t profundament en la respiració, fins arribar a la seva font. Deixa que la teva consciència penetri en l’espai buit i profund del qual emergeix la respiració, aquell en què neix el moviment gairebé imperceptible que la inicia. Aquest lloc, més enllà de pensaments o de paraules, és un espai de pau i llibertat.\nContinua respirant i presta atenció a la font de la respiració. En fer-ho, escolta qualsevol paraula que pugui emergir. Obre’t a una paraula o frase que podria ser exactament el que necessites sentir en aquell precís instant. Si sorgís una paraula del fons del teu cor, quina paraula seria?\nPren-te uns minuts per fer això. Respira, relaxa’t i obre’t a les paraules que puguin brollar des del teu interior més profund. Si no aflora cap paraula, roman simplement amb la respiració. Si apareixen algunes paraules, examínalas i triï la que sigui més adequada per a tu en aquest moment de la teva vida. Algunes possibilitats poden ser ‘amor’, ‘deixa-ho estar’, ‘sí’, ‘confiança’, ‘pau’ o ‘compassió’.\nQuan ja tinguis una paraula o una frase, permet-assaborir-la, deixant-la donar voltes per la teva ment una i altra vegada. Si notes que la ment es distreu, torna-suaument a la paraula o les paraules.\nDesprés d’una bona estona, abandona el que estaves fent i queda’t simplement amb la teva experiència interior, deixant de ser a tu mateix tal com ets.\nObre els ulls suaument.


AMPA Salvador Espriu: II Premis FaPaC\nII Premis FaPaC\nData límit de presentació de projectes: 24 de febrer\nEls Premis FaPaC tenen com a objectiu crear un espai de reconeixement que permeti visualitzar la valuosa activitat que desenvolupen les AMPA a favor de l'escola pública i l'èxit escolar. Aquest és el segon any que es convoquen.\nTotes les associacions de pares i mares de Catalunya podeu participar amb el vostre projecte adreçat a fomentar l'educació, la participació o la millora de l'ensenyament.\nPARTICIPEU! Podeu enviar la vostra candidatura fins al 24 de febrer.\nOmpliu el formulari de Recepció de candidatures.\nFem visible la feina que fem les famílies de l'AMPA!\nPREMI TOTHOM A L'AMPA: a l'experiència que promogui la participació de totes les famílies del centre educatiu.\nPREMI AMPA SOLIDÀRIA: a l'experiència solidària dins de l'AMPA que promogui la cohesió social i vetlli per la igualtat d'oportunitats.\nPREMI FEM XARXA PER L'ÈXIT ESCOLAR: a la iniciativa de centre o AMPA amb l'objectiu de millorar l'èxit educatiu dels alumnes aprofitant el treball en xarxa de la comunitat educativa.\nRecollida DVD Concert de Nadal 2013-2014\nCoreografia comparsa adults\nLa FaPaC enceta una campanya contra el tancament d...\nI la resta de famílies, què?\nPortes obertes curs 2014-2015\nJornada formativa: "LOMCE, i ara què?"\nTrobada de les AMPA de Sant Feliu\nCréixer en família: formació per a famílies a l'At...


¿Cómo estás viviendo el camino al 1-O?\nConcentración frente la Conselleria d'Economia durante el registro de la Guardia Civil.\nSebastián Romero GarcíaAbrera\nMartes, 26 de septiembre del 2017 - 13:28 h\nEncarem la recta final de l'1-O en un clima de tensió política inèdita entre els Govern català i espanyol, un context que palesa un dels fracassos més estrepitosos de la política de les darreres 4 dècades, resultat de l'immobilisme secular del govern espanyol i la resposta temerària de la Generalitat.\nEl pla unilateral dirigit per Puigdemont ha fracassat en l'intent de celebrar un referèndum basat en una impossible normalitat i garanties. Llur estratègia dissuasòria (mobilització patriòtica i internacionalització del conflicte) no ha aconseguit neutralitzar l'acció repressiva de l'Estat, que ha desnaturalitzat la convocatòria fins a convertir-la en una mobilització contra l'atropellament de drets fonamentals per part d'un jutge desacomplexat. Tota una derrota moral de tots aquells que confiaven que una segona part del 9-N era possible, baixa participació adjunta i Declaració Unilateral d'independència (DUI) inclosa.\nEls fets confirmen el fracàs d'una estratègia de desobediència 'a cost zero' amb un balanç desastrós: institucions d'autogovern intervingudes (finances i policia), alcaldes imputats, acusacions de sedició pesant sobre associacions, més un nombre incert d'imputats i detinguts que podria arribar a incloure membres de l'executiu i el mateix president.\nDavant aquest escenari cal preguntar-se quines són les opcions de Puigdemont per a després de l'1-O:\n1. Admetre el fracàs d'una legislatura ja caducada, basada en l'1-O, i convocar eleccions autonòmiques (plebiscitàries?). La més digna per a tothom.\n2. Romandre com si res hagués passat, esgotant la legislatura amb interessos incerts.\n3. Aprovar una DUI al Parlament emparat, novament, en l'excepcionalitat i un fals mandat democràtic, a partir dels resultats del 27-S del 2015 (53% de diputats, 47% de vots). A banda d'una nova provocació a l'Estat de conseqüències incalculables, un nou cop antidemocràtic a regles elementals de joc. Veurem qui aposta pel país de tots i la Catalunya 'un sol poble'.\nMe ha gustado mucho el análisis de Luis Mauri '... Seguir leyendo\nHay unos catalanes que lo tienen claro: son catalanes y españoles, españoles como lo somos todos que no es tanto ni tan apasionado, sino sereno y gozoso; pero hay ot... Seguir leyendo\nSilvia Domingo Roige Londres\nVisc a Londres i visc d'aprop el procés, participant a presentacions independentistes i no. L'últim acte que vaig anar va ser el dimecres ... Seguir leyendo\nDoy por hecho que en las urnas que haya papeletas: ganará el 'sí', ya que la mayoría de los votantes serán los mismos del... Seguir leyendo\nAbans, aquí a Catalunya, no es parlava de separar-se d'Espanya. Es deia que el català era una lleng... Seguir leyendo\nEncarem la recta final de l'1-O en un clima de tensió política inèdita entre els Govern català i espanyol, un context que palesa un dels fracas... Seguir leyendo\n"Me siento extranjero en mi propia ciudad"\nJonatan Garcia Barcelona\nSense rumb a Catalunya\nMad Domínguez Badalona\nHem perdut el nord i això va camí de no tenir marxa enrere. Primer per un Govern central que no té un mínim d'estima per Catalunya i per a... Seguir leyendo\nReferèndum 1-O: M'he fet voluntari\nCamil Bosch Gavà\nSí, senyor Rajoy, com altres 40.000 companys, i probablement em quedi curt, m'he fet voluntari. I potser un dia em truqui... Seguir leyendo


El Barça segueix sumant amb el Messi de sempre (3-1)\nBarcelona. Dimecres, 16 de setembre de 2020. 20:59\nActualitzat Dimecres, 16 de setembre de 2020. 21:05\nMessi segueix marcant\nPodríem dir que els gols de Messi contra els gironins són dos més que formen part de la seva extensa llista, però tenen més rellevància després de la seva intenció de deixar el club aquest estiu. Al final, el '10' no ha pogut abandonar el Camp Nou perquè no l'han deixat i els gols d'aquest dimecres són una mostra del seu compromís al camp.\nEls jugadors del Barça celebren un gol contra el Girona / EFE\nMessi va assegurar que, tot i que volia marxar, aquesta temporada es quedaria al Barça i donaria el màxim. Ronald Koeman no pot fer res més que alegrar-se perquè ha vist com pot comptar amb el millor jugador de la història.\nPer la seva part, Coutinho segueix mostrant molt bon nivell en aquests dos partits després de la seva cessió al Bayern de Munic i conquerir el triplet. El brasiler no havia de tornar al Barça, però la situació actual amb la pandèmia ha fet trastocar els plans de molts equips i Koeman compta amb ell.\nCoutinho i Trincao, bones sensacions\nUna de les revelacions d'aquesta pretemporada està sent Trincao. El jove portuguès destaca per la seva habilitat tècnica i el tècnic holandès ha volgut confiar amb ell i l'ha posat de titular. Pedri també està deixant bones sensacions. I a qui encara no s'ha pogut veure és a Ansu Fati, un dels jugadors que més il·lusió genera en el barcelonisme.\nTrincao cedeix la pilota cap a Coutinho en el primer gol del Barça / EFE\nUn altre dels temes del dia ha estat la samarreta que ha lluït el Barça. Els blaugrana han optat per mostrar la tercera equipació, la rosa, i la veritat és que ha generat molta polèmica a les xarxes socials. A més, l'elàstica dels culers no es diferenciava gaire amb la samarreta del Girona.\nEls gironins van veure fa un mes com no van poder tornar a Primera Divisió després del fatídic dia a Montilivi contra l'Elx. Aquest dimecres han mostrat una bona imatge, però el gol de Samu Saiz ha servit per ben poc.\nEl partit contra el Girona ha estat una prova més abans de competir i les sensacions són bones. També cal dir que els rivals amb els quals s'ha vist les cares aquests dies no seran els habituals que viatjaran a l'Estadi i l'exigència serà més elevada. Encara queda un partit més abans d'iniciar-se la Lliga i els culers s'enfrontaran contra l'Elx dissabte (19.00h) en el Trofeu Joan Gamper.\nCrisi al Barça Últim dia frenètic per a la moció contra Bartomeu: es reuneixen 1.300 firmes El Nacional


Territori i Sostenibilitat licita la redacció del projecte constructiu d’una via ciclista a Mont-roig del Camp | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nTerritori i Sostenibilitat licita la redacció del projecte constructiu d’una via ciclista a Mont-roig del Camp\nEl nou carril bici, de 5 quilòmetres de longitud i 2,5 d’ample, transcorrerà paral·lel a la carretera T-323 i connectarà el nucli urbà amb la platja.\nL’objectiu del projecte, amb un pressupost de 725.000 euros, és millorar la seguretat viària en aquesta carretera a l’entorn de la qual hi ha una important zona turística i residencial.\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha licitat la redacció del projecte constructiu d’una nova via ciclista de cinc quilòmetres a Mont-roig del Camp (Baix Camp), que transcorrerà paral·lela a la T-323. D’aquesta manera es vol millorar la seguretat viària en aquesta carretera, per on hi ha circula un flux important de ciclistes que es desplacen des del nucli urbà de Mont-roig fins a la platja. El projecte té un pressupost de 725.000 euros.\nLa importància de la zona turística residencial i el creixement en la instal·lació de càmpings a l’entorn fa necessari separar els trànsits de vehicles i ciclistes. L’estudi definirà una pista per a bicicletes de 2,5 metres d’amplada paral·lela a la T-323, des del nucli urbà de Mont-roig, al punt quilomètric 5,05, fins a la rotonda de connexió amb l’N-340. També s’estudiaran diferents itineraris per poder circular des d’aquesta rotonda fins als diferents nuclis turístics dels voltants de la platja.\n02/08/2021 Mont-roig del Camp obre una nova línia de subvencions per a la transformació digital\n10/04/2019 Mont-roig aprova els recursos per finançar la construcció d’un nou centre sociocultural\n08/05/2021 La Fiscalia demana 40 anys a una persona acusada de quatre delictes d’agressió sexual a menors a Miami Platja


Es construirà un centre comercial al centre de Segur de Calafell\nL'acord amb la propietat dels terrenys es deu al fet que operadors del sector de l'alimentació estan interessats a obrir un supermercat en aquest indret del municipi.\nTambé es crearà una zona d’equipaments públics que inclourà la cessió a l’Ajuntament d’un 45% del terreny afectat\nActualitzada 10/04/2018 a les 12:43\nEl centre de Segur de Calafell tindrà un centre comercial. Així s’ha decidit en el darrer ple de l’Ajuntament de Calafell, en el qual s’ha aprovat una modificació puntual del Pla d’Ordenació Urbanística Municipal (POUM) per poder instal·lar aquest nou edifici a l’avinguda Brasil. L’acord amb la propietat dels terrenys es deu al fet que operadors del sector de l’alimentació estan interessats a obrir un supermercat en aquest indret del municipi, on l’activitat comercial és gairebé inexistent.\nPer altra banda, també es crearà una zona d’equipaments públics que inclourà la cessió a l’Ajuntament d’un 45% del terreny afectat, que connectarà amb el terreny de l’antiga plaça de toros de Segur, de propietat municipal després de ser adquirida arran d’una sentència judicial. L’altre 55% del terreny d’aquesta operació urbanística serà per a l’activitat comercial.\nL’acord necessitava majoria absoluta del ple, la qual s’ha aconseguit amb dotze vots favorables (PSC, PP, UAM, ERC i regidor no adscrit), vuit en contra (CiU i CUP) i una abstenció (Ciutadans).\nUn centre comercial d’alimentació per «cobrir una necessitat»\nEl centre comercial d’alimentació cobrirà «una necessitat», segons l’Ajuntament, ja que actualment «el veïnal del centre de Segur ha d’agafar el cotxe per a les compres més bàsiques i fer un senyor desplaçament», segons l’alcalde, Ramon Ferré. En aquest sentit, el batlle exposa que «en uns 70 quilòmetres de carrers hi ha només un establiment d’alimentació». A més, l’Ajuntament destaca que aquest nou centre comercial també crearà llocs de treball.\nEl terreny de l’avinguda Brasil on es construirà aquest centre comercial està situat al costat de l’Institut Talaia. La zona actualment està ocupada per velles naus industrials, la major part en desús, i està degradada, per la qual cosa aquesta actuació també servirà per ordenar i dignificar la zona.\nComenta el contingut : Es construirà un centre comercial al centre de Segur de Calafell


Hannah Arendt i Mary McCarthy en el túnel del segle XX – Privilegis de l'intrús\nDos llibres, un de correspondència i un altre d’entrevistes, ens ajuden a traçar l’autoretrat d’aquestes escriptores, i també d’acostar-nos a l’Amèrica i l’Europa que conegueren des de l’acabament de la Segona Guerra Mundial fins a la dècada dels anys setanta.\nEntre amigas. Correspondencia entre Hannah Arendt i Mary McCarthy (1949-1975)\nTrad. Ana María Becciu\nMary McCarthy tan sols hagué de somriure i d’esguardar amb aire picardiós Josep Mª Castellet per tal d’esfondrar les tènues bases literàries del realisme espanyol. “Ja sé que no s’ha d’enfadar, monsieur Castellet, però quan vaig llegir la seua ponència, abans d’ahir, me’l vaig imaginar més aviat com una òliba sinistra”. Aquesta senyora vivaç i persuasiva, fidel al cànon de Vassar College —contestatàries, elegants i malcriades, sempre disposades a mostrar uns quants “quirats d’intel·ligència”— reprenia a un embadalit i receptiu Castellet sobre l’ideari estètic realista en un congrés a Madrid a l’inici dels grisos i inquisitorials anys seixanta. L’autor d’Els escenaris de la memòria ho recorda, encara fascinat pel flirteig polemista de Mary McCarthy, amb la cadència característica de la seua prosa britànica. Més endavant Castellet també comprovaria que era més fàcil quedar seduït per l’escriptora nord-americana mentre li feia d’acompanyant per les botigues senyorials de París que no pels postulats i els experiments del noveau roman.\nDivertida, perplexa i maliciosa, Mary McCarthy descrivia a la seua confident Hannah Arendt la trobada amb aquell grup d’intel·lectuals a Madrid: simpàtics i provincians, quasi tots comunistes, seguidors del realisme socialista i de Lukács com si es tractara de les ensenyances de Tomàs d’Aquino. Aquest és el to íntim i còmplice que despleguen, al llarg de quasi trenta anys, aquestes cartes recollides en el volum Entre amigas. Correspondencia entre Hannah Arendt y Mary McCarthy (1949-1975) i que ara es reedita. Enmig dels sotracs de la segona part del segle XX, de convulsions sentimentals, d’èxits i arraps de la crítica, et deixes dur per aquest xafardeig sofisticat —incisiu, a estones frívol, desigual— sobre fets i noms emblemàtics de l’època: “Nueva York me pareció deprimente, llena de gente cotorreando de política, sexo y Norman Mailer”.\nPermeables al radicalisme polític, intuïtives, contradictòries —gratuïtament provocatives—, vulnerables, privilegiades i orgullosament elitistes es mostren aquestes escriptores entre encontres esporàdics a Amèrica i Europa, viatges i anècdotes de la seua llampant carrera pública: llibres de ressò mundial, articles en les revistes més influents, tractament de glamuroses estrelles en cada conferència que impartien. En poques pàgines no és estrany veure Mary McCarthy colèrica amb els bombardejos sobre Vietnam, sorpresa i atordida mentre s’acaçaven als carrers parisencs trostkistes i maoistes, o bé indignada perquè en un sopar amb Jean-François Revel se li trencà un pont dental amb una torrada excessivament carregada de caviar.\nCom una de les protagonistes de la novel·la El grup (1963) que la llançà a la fama i la féu milionària —una candorosa i efervescent història d’unes xiques-Vassar que pretenen menjar-se el món—, Mary McCarthy prové del nucli de Partisan Review i dels ambients aristocràtico-esquerrans americans; això sí, després d’un llandós discurs dogmàtic del seu examant i cap de la revista, Philip Rahv, no s’estarà d’anotar que amb el seu marxisme anacrònic semblava, si fa no fa, “como si hablara con un mamut fosilizado”. Mary McCarthy és capaç, en unes línies de diferència, d’anàlisis mesurades i d’opinions estrambòtiques —algunes d’elles irrisòries—, llampecs lúcids i certes dosis de pragmatisme. Després d’una estada a Zurich, feliç de la civilització i el luxe que l’envolta, apunta: “qué pena que Lenin no se haya instalado allí y se haya hecho un burgués”.\nSi de cas, la Mary McCarthy més brillant és la que està més a prop de la crítica i el retrat literari, perspicaç en la línia d’alguns dels articles d’Escrito en la pared (1970), tant a favor com a la contra. Desdenyosa amb Graham Greene o Salinger, àcida amb Simone de Beauvoir, de qui no tolerava el seu catecisme de severa i tòpica mestra d’escola; alguns dels escadussers elogis els reserva, a banda del seu cercle privat —Dwight Macdonald, William Philips i Nicola Chiaromonte—, per a Foc pàl·lid de Nabokov. Quant a la producció pròpia, s’agraeix que no es mossegue la llengua a l’hora de reconéixer que la seua novel·la es decanta cap a l’autobiografia “como las heroínas de George Eliot que tan torpe y enfermizamente se parecen a su autora”. De vegades, és senzillament adorable: després d’una festa on acudiren les dones dels difunts Orwell, Camus i George Bataille, Mary McCarthy comenta que “la casa se me llenó de viudas, como en Ricardo III”. Ara bé, quan rep unes quantes bastonades pels reportatges sobre el Watergate o per la novel·la Pájaros de América, combina l’abatiment amb la preparació de la seua punxegosa armadura.\nLleonard Muntaner 2006\nTotes aquestes oscil·lacions de caràcter —inclosos quatre matrimonis, un d’ells amb el crític Edmund Wilson, i diversos amants—, creatives i també ideològiques són detallades a la seua amiga Hannah Arendt, comprensiva i maternal en un principi però amb una relació més igualitària a mesura que avancen les cartes. Una Hannah Arendt que ja començava a ser coneguda per Els orígens del totalitarisme (1951) i que explicarà a la seua estimada interlocutora cadascun dels projectes en què treballa, entre ells La condició humana (1958). Això sí, Mary McCarthy considera que, pel que fa a la filosofia, necessita tindre la febre ben alta per poder entendre Kant i Kierkegaard. En cada obra que publiquen es mostren solidàries i s’engresquen efusivament —un pacte d’autodefensa— l’una a l’altra.\nDe fet, un dels capítols més interessants —i inquietants— que es pot resseguir és l’impacte i l’animadversió que generà Eichmann a Jerusalem (1963), el conjunt d’articles encarregats per The New Yorker per al juí a Israel d’un dels principals gestors —un assassí gegantí i impàvid— de la maquinària d’extermini que féu possible la solució final. Gershom Scholem, Hans Jonas —un dels amics més càlids amb qui trencarà temporalment—, Saul Bellow o Raymond Aron seran alguns dels nombrosos detractors de les seues temeràries —i per moments detestables— afirmacions. I és per això que aquestes cartes serveixen per ajustar una mica més el perfil de Hannah Arendt, evasiva i fluctuant en moltes de les opinions polítiques, procliu a un èmfasi irreprimible —Susan Sontag heretarà a consciència aquest estil— que enterboleix moltes de les seues reflexions.\nAquest ball de posicionaments —quant a la cultura de masses, acció política o identitat jueva— és ben revelador en la sèrie d’entrevistes i debats que, molt oportunament, ha recuperat l’editorial mallorquina Lleonard Muntaner amb el títol Converses amb Hannah Arendt, tot i la defensa aferrissada —atrinxerada, en diria jo— de l’epíleg de Xavier Antich a l’obra global de l’autora. En aquest escrit s’arriba a presentar, fins i tot, a Hannah Arendt com una de les crítiques més contundents al pensament de Martin Heidegger. Curiós, si més no, sobretot si atenem a la constant reivindicació i amor incondicional de Hannah Arendt per l’autor de Ser i temps. El heideggerianisme, tan ben considerat entre gent de tots els colors polítics i que —en paraules de Karl Jaspers—, representa una barreja de nihilisme actiu, mística irracional i màgia loquaç que ja contenia en essència la seua adscripció al nacionalsocialisme; una filiació sobre la qual mai no es penedí l’exrector hitlerià de Friburg. “Entre los filósofos modernos pienso que Heidegger es el más interesante”, escriu Hannah Arendt a Mary McCarthy, sempre atenta i sol·lícita al més mínim gest del seu antic professor i amant, i també molt influenciable a aquesta boirosa metafísica, tal i com apunta Richard Wolin en Los hijos de Heidegger.\nEl poeta W. H. Auden peregrinà fins als seus últims dies —reverencial— per fer tertúlia amb Hannah Arendt; fins i tot, Stephen Spender els arribà a espentar perquè compartiren el que hauria estat un peculiar matrimoni. Per posar un exemple del seu magnetisme i dels seus reflexos, ja en les primeres declaracions de Solzhenitsin abans de publicar Arxipèlag Gulag l’escriptora ensumà de seguida els aspectes més foscos del dissident: “lo único que le falta del paneslavismo del siglo XIX es el antisemitismo”. Sense dubte, una ment dotada —enèrgica— que no ha deixat d’incorporar adeptes i militants. En aquestes cartes i entrevistes assistim a un bon mostrari d’aquesta intel·ligència, clarivident o tumultuosa —rupturista, extraviada o tendent a la cautela— segons les circumstàncies. Tot plegat, un espill no massa distorsionat del que ens deixà el segle XX.\nPosdata, 20 d’abril 2007\nTags: Arendt Cartes entrevistes Lleonard Muntaner Lumen McCarthy\n← Alerta, ens observa Jane Austen\nUn Voltaire sense dents →