Diversos països Europeus no estan complint els terminis previstos de vacunació - El Pregoner\nEstats com Espanya, Alemanya, França o Itàlia estant incomplint les previsions de vacunació i els respectius governs han rebut dures crítiques als seus plans de vacunació\nInici » Diversos països Europeus no estan complint els terminis previstos de vacunació\nDiversos països Europeus no estan complint els terminis previstos de vacunació2021-01-042021-01-04http://elpregoner.eu/wp-content/uploads/2019/11/logo-pregoner-scaled.pngEl Pregonerhttps://elpregoner.eu/wp-content/uploads/2021/01/vacuna-berlin.r_d.2936-1773.jpg200px200px\nAl llarg dels últims dies hem conegut que comunitats autònomes com Madrid i Catalunya amb prou feines han subministrat un 6% de les vacunes rebudes. En altres punts la vacunació ha estat major, però la mitja espanyola és del 20%. El cas d’Espanya no és l’únic cas. A Alemanya s’han vacunat ja 230.000 persones, una xifra menor de la prevista i ha suposat crítiques per part de rivals polítics del govern de Merkel, però també científics han criticat l’estratègia de vacunació.\nA Itàlia el ritme és ara molt baix i només s’han pogut vacunar 120.000 italians segons xifres oficials de les 450.000 dosis disponibles. On també hi ha hagut polèmica és a França on el govern d’Emmanuel Macron ha rebut múltiples crítiques davant la previsió d’administrar mig milió de vacunes només se n’hagin administrat un centenar. Davant les crítiques l’executiu ha accelerat la vacunació i ha ampliat els grups que seran vacunades avançant, per exemple la immunització del personal sanitari al llarg de les últimes dues setmanes.\nA Portugal la campanya ha començat aquest dilluns després de rebre 80.000 dosis. En total, han seleccionat 150 residències de les 25 comarques amb major de risc de contagi, la majoria de consells de les regions del Nord i l’Alentejo en què hi ha una prevalença de 950 casos actius per cada 100.000 habitants al llarg de les últimes dues setmanes. Mentrestant al Regne Unit ja ha començat el subministrament de la vacuna d’Oxford-Astra Zenca. Ja han posat un milió de vacunes de Pfizer i ara mateix la preocupació està més en la nova variant del virus que en el ritme de vacunació.\n#RegneUnit🇬🇧: Brian Pinker, de 82 anys, és la primera persona en rebre la vacuna d’Oxford AstraZeneca. Ho ha fet a la mateix l’Oxford University Hospital. pic.twitter.com/MNtk3EoQfS\n— El Pregoner (@_ElPregoner) January 4, 2021\nAlemanya, Angela Merkel, Astra Zeneca, COVID 19, Emmanuel Macron, Espanya, França, Itàlia, Oxford, Pfizer-BioNTech, Portugal, Regne Unit, Vacunes


El Teatre Principal d’Arenys de Mar estrena temporada - maresme360 - Portal de notícies de la comarca del Maresme\nInicioEl Teatre Principal d’Arenys de Mar estrena temporada\nEl passat 10 de setembre el Teatre Principal d’Arenys de Mar va donar el tret de sortida a la nova programació. Els encarregats d’iniciar la nova temporada van ser els membres de Relk, grup musical d’Arenys de Munt, que van aprofitar per presentar el seu nou disc “ Gran esperança del propi no-res”.\nTot i això, no serà l’única proposta musical de la que es podrà gaudir en aquest nou període del teatre. La programació establerta fins desembre inclou 14 espectacles diferents i variats, que inclouen idees per a públics de totes les edats. Així, en l’apartat musical tenim suggeriments que abracen des del cabaret, com el musical “Enchanté”, fins a la poesia musicada de Maragall, Espriu o Hernández que oferiran els artistes de Sabina Witt Trio.\nEn l’apartat teatral, destaca la presència de fins a 5 espectacles diferents pensats per gaudir les tardes dels diumenges de tardor amb els més petits. Circ, contes, titelles, cançons i molta imaginació per apropar a les famílies al teatre. Per als adults, diverses propostes de qualitat amb històries molt personals, com la que el Principal proposa pel proper diumenge 25, “Sopar d’Amics”, de la Companyia de Teatre del Centre de Canet de Mar.\nPer acabar, el Teatre Principal no ha volgut oblidar la dansa i hi ha reservat un espai, en aquest cas ocupat per la dansa tradicional catalana. El dia 16 d’octubre, l’Esbart Dansaire de Rubí visitarà l’espai municipal per mostrar un dels seus espectacles més reivindicatius, “Dansa XXI.cat, danses de sol i serena”. Amb aquesta obra, l’Esbart de Rubí es qüestiona com ha de ser l’evolució de la dansa catalana per adaptar-se als nous temps.\nAixí, la programació del Teatre Principal, proposa una oferta diversa amb la intenció d’arribar a un gran nombre de públic i satisfer els diferents gustos dels vilatans. Per a consultar tota la programació es pot visitar el web del recinte: http://www.teatreprincipal.cat\nObertes les inscripcions pel taller d’Stop Motion del Zero 2011


Volvo Cars deixa caure vehicles nous des d’una alçada de 30 metres per ajudar als equips de rescat a salvar vides | ElMotordeGirona.cat\nÉs el crash test més extrem mai dut a terme per Volvo Cars, i és de vital importància. Per perfeccionar les seves habilitats, els especialistes en extraccions de víctimes d’accidents de centre de seguretat de Volvo Cars solen utilitzar vehicles estrellats.\nPerquè els equips de rescat puguin preparar-se per qualsevol tipus de col·lisió possible i simular les forces que es produeixen en els impactes més extrems, més enllà del que és possible simular amb els assajos ordinaris, Volvo Cars ha pres recentment mesures igual d’extremes. Per primera vegada, ha deixat caure diverses vegades des d’una grua a una alçada de 30 metres diversos vehicles Volvo nous.\nAixò ha permès crear suficients danys com per simular de forma adequada els produïts en les col·lisions més greus: accidents d’un sol vehicle a velocitat molt alta, accidents en què un vehicle xoca contra un camió a alta velocitat o accidents en què un vehicle rep un fort impacte lateral.\nEn aquestes situacions és probable que l’estat dels ocupants del vehicle sigui crític. Per tant, la màxima prioritat és extreure els passatgers del vehicle i traslladar-los a l’hospital el més aviat possible utilitzant eines hidràuliques de rescat, conegudes en el sector com «mandíbules de vida» (jaws of life). Els especialistes en extraccions solen parlar de la «hora d’or»: cal alliberar la víctima i portar-la a l’hospital en un termini de 60 minuts des que es produeix l’accident.\n«Fa molts anys col·laborem estretament amb els serveis de rescat suecs», assenyala Håkan Gustafson, investigador superior de l’equip d’investigació d’accidents de trànsit de Volvo Cars. «Això és així perquè compartim el mateix objectiu: fer que les carreteres siguin més segures per a tothom. Esperem que ningú hagi de passar mai per l’experiència de patir els accidents més greus, però no tots es poden evitar. Per això és de vital importància comptar amb mètodes que contribueixin a salvar vides quan es produeixen els accidents de més gravetat».\nTotes les troballes derivades de les col·lisions i les maniobres d’extracció subsegüents es recopilaran en un informe d’investigació exhaustiu. Aquest informe es posarà a disposició de personal de rescat de tot el món de forma gratuïta perquè puguin beneficiar-se dels resultats i seguir perfeccionant les seves habilitats.\nNormalment, els equips de rescat practiquen amb vehicles dels desguassos. No obstant això, aquests vehicles solen tenir fins a dues dècades d’antiguitat. I, pel que fa a la resistència de l’acer, l’estructura de l’habitacle de seguretat i la durabilitat global, hi ha una enorme diferència entre els vehicles moderns i els fabricats fa 15 o 20 anys. A més, els Volvo actuals estan fabricats amb alguns dels tipus d’acer més durs que es poden trobar en els automòbils contemporanis.\nPer això és de vital importància que el personal de rescat es mantingui sempre a el dia, estigui familiaritzat amb els models més recents i analitzar els nostres mètodes per tal de desenvolupar noves tècniques d’extracció. En altres paraules: aquestes sessions de formació poden marcar la diferència entre la vida i la mort. Així que, a petició dels serveis de rescat, Volvo Cars va decidir fer un pas més.\n«Normalment només provoquem col·lisions dins el laboratori; aquesta és la primera vegada que hem deixat caure vehicles des d’una grua», explica Håkan Gustafson. «Sabíem que les deformacions resultants serien extremes. Ho vam fer per posar a al personal de rescat davant un desafiament real».\nEn total, deu vehicles Volvo de diferents models es van deixar caure diverses vegades de la grua. Abans de la caiguda, els enginyers de seguretat de Volvo Cars van realitzar càlculs exactes sobre la quantitat de pressió i força a la qual calia exposar cada vehicle per aconseguir el nivell de danys desitjat.\ntags: turismes figueres turismes girona Volvo\nprevious El gironí Albert Arenas campió del món de Moto3\nnext Honda renova tota la seva gamma CR-V e:HEV i incorpora la nova versió Sport Line


Hola comunitat Bitcoin.\nFins a x125x Bitcoin Futures Leverage Trading\nCom que Binance s’ha associat oficialment amb Bybit, cosa que els ha permès distribuir comissions al 20%.\nComunitat Bitcoin ofereix un enllaç de descompte del 20%.\nEnllaç de codi de referència de Binance (Enllaç de descompte del 20% de tota la vida)\nEnllaç de codi de referència de l’òbit (enllaç de descompte del 20%)\nUn . resum2 . mètode de negociació\n2.1 . comerç al comptat\n2.1.1 . transformar2.1.2 . bàsic, avançat2.1.3 . marge2.1.4 . Transacció P2P2.1.5 . testimoni de valors\n2.2 . Derivats\n2.2.1 . Futurs en USD-M2.2.2 . Futurs COIN-M2.2.3 . Fitxes apalancades2.2.4 . batalla\n3 . Suspensió de transaccions4 . La seu central es va traslladar a Malta5 . Etiqueta de segrest de clients afiliats\nUn. resum [edita]\nBinance està dirigit per Zhang Fengqiao intercanvi de criptomonedes Tots.\nAl març de 2021, és l’intercanvi de criptomonedes més gran del món amb un total de 335 criptomonedes llistades. Penseu que hi ha tot tipus de criptomonedes.\nLa quota de transacció és de mitjana del 0,1% per transacció i el descompte es redueix lleugerament a mesura que augmenta el nivell de pertinença.  \nLes comissions de retirada són diferents per a cada criptomoneda. Per exemple bitcoin 0,0005 per retirades, Ethereum Les retirades es cobren 0,005. (subjecte a canvis)\nDes del setembre de 2019, com altres borses mundials, Binance Lending ofereix un servei similar al sector bancari. Per proporcionar un servei de dipòsit a termini o préstec amb criptomoneda garantit. Tanmateix, atès que Binance estableix el tipus d’interès de cada producte de tant en tant, el tipus d’interès del mateix producte pot variar de tant en tant i hi ha un límit en la quantitat de criptomoneda per al període de sol·licitud de subscripció i la subscripció al servei, i el període és tan curt com 14 dies.\nLa borsa utilitza una moneda anomenada BUSD com a moneda pròpia. Quan dipositeu dòlars, es converteix automàticament en moneda BUSD i es diposita, i la moneda BUSD es pot retirar en dòlars amb una proporció 1: 1.\nPodeu donar avantatges als subscriptors mitjançant enllaços de referència (enllaços de referència). Quan un subscriptor s’inscriu a través d’un enllaç de referència, es pot descomptar la comissió de transacció fins a un 40% o bé el recomanador se’n pot encarregar. Per exemple, si la taxa de descompte de la quota del subscriptor s’estableix en un 40%, el subscriptor rep un descompte del 40% sobre la tarifa de transacció, però el recomanador no té cap benefici. Podeu continuar obtenint el 40% de la tarifa de transacció cada vegada que feu una transacció.\nBinance Academy , que opera el seu propi servei d’ajuda, la qualitat de la informació és bastant alta i la quantitat d’informació és àmplia.\n2. mètode de negociació [edita]\n2.1. comerç al comptat [edita]\n2.1.1. transformar [edita]\nPodeu canviar una moneda per una altra mitjançant la xarxa comercial de Binance.\nÉs la forma més fàcil i ràpida, però la tarifa és una mica elevada.\n2.1.2. bàsic, avançat [edita]\nAquesta és una forma habitual de negociar monedes al moment.\nLes interfícies bàsiques i avançades són lleugerament diferents, però el mètode de transacció és el mateix. Hi ha dues monedes en forma de parell al mercat. Per exemple, un parell comercial de BTC / USDT significa que podeu convertir BTC a USDT o USDT a BTC.\nCom a referència, no hi ha cap concepte d’efectiu al sistema de negociació Binance. Tots els actius es tracten com un sol tipus de moneda i són principalment USDT mateix moneda estable  això moneda clau utilitzat com a efectiu d’interessos.\n2.1.3. marge [edita]\nBàsicament, es tracta d’una transacció puntual, però podeu comprar o vendre monedes amb més diners dels que teniu. Si feu una comanda amb més dels vostres fons actuals, podreu demanar préstecs a Binance per fer la comanda. Les monedes manllevades a Binance creixen en interès amb el pas del temps.  És similar a la negociació de les accions a cobrar.\n2.1.4. Transacció P2P [edita]\nAquesta és una característica que permet als membres de Binance intercanviar monedes entre ells.\nVeient això només, m’agradaria veure alguna cosa, però aquesta funció s’utilitza principalment per canviar moneda fiduciària (won, dòlar, yuan) i moneda virtual (principalment USDT).\nPer dipositar moneda fiduciària a Binance, heu d’utilitzar un mètode de dipòsit força complicat vinculat a un banc o empresa de targetes de crèdit del vostre país.  Tot i això, mitjançant el comerç P2P, podeu comprar l’USD de Binance sense passar per una ruta oficial. El mètode de negociació és Element Mania Procedeix de manera similar a la negociació d’elements al joc. Si primer sol·liciteu una transacció a la persona amb qui vulgueu negociar, la persona amb moneda legal primer ingressarà diners al compte de l’altra persona. Després, després que la part amb USDT confirmi el dipòsit de moneda fiduciària i enviï USDT a l’altra part, la transacció s’ha completat.\n2.1.5. testimoni de valors [edita]\nDe fet, podeu intercanviar fitxes d’accions amb el mateix preu que les accions cotitzades. Com que el preu de les fitxes de valors segueix el preu de negociació en temps real de la borsa de valors dels Estats Units, a Binance no hi ha cap finestra d’oferta (llibre de comandes) i només podeu optar per comprar / vendre.\nEl més peculiar és que les accions es poden negociar en unitats d’almenys 0,01 accions en lloc d’una acció cada vegada. Això és convenient quan es negocien accions cares.\nCom que les fitxes d’accions no compren accions reals Accionista no es poden exercir els drets de vot.\n2.2. Derivats [edita]\n2.2.1. Futurs en USD-M [edita]\nUSDT com a marge negociació de futurs és una funció que fa\nPodeu obrir una posició triant una de llarga / curta.\nUna posició llarga és una posició per guanyar quan puja la moneda corresponent, i una posició curta és una posició per obtenir beneficis quan la moneda corresponent baixa.\nLa relació de palanquejament de posició es pot establir des de 1x fins a un màxim de 125x. Per exemple, si definiu el palanquejament de la posició llarga a 10x, guanyareu un 10% si la moneda puja un 1%, però perd un 10% si la moneda cau un 1%.\nLa posició es liquida per força quan l’import de la pèrdua és superior al marge (ràtio de pèrdues -100%). Per exemple, si inverteix amb un apalancament de 50 vegades, fins i tot si el preu baixa només un 2% respecte al preu d’entrada, la ràtio de pèrdues i guanys serà del -100% i la liquidació es produirà immediatament.\nÉs convenient obrir i tancar posicions, i el multiplicador és elevat i les tarifes són baixes.\nI com que el marge es diposita en USDT, quan es tanquen totes les posicions, es desen automàticament en USDT, cosa que facilita fer un descans o començar de nou.\nA partir del 2021, més de la meitat dels que afirmen invertir en monedes a Binance fan futurs USD-M.\n2.2.2. Futurs COIN-M [edita]\nÉs una funció per negociar futurs utilitzant monedes comunes com a marge.\nPer operar en aquest mode, heu de tenir la moneda corresponent. Per negociar futurs de BTC heu de tenir BTC i per negociar futurs de ETH heu de tenir ETH. És impossible negociar futurs ETH amb BTC com a marge.\nÉs un mode que no té molts usuaris a causa de la condició que les monedes aleatòries s’hagin de mantenir per a la negociació de futurs.\nTot i això, no està exempta dels seus avantatges respecte als futurs USD-M en determinades circumstàncies.\n2.2.3. Fitxes apalancades [edita]\nETF Com a tal, és una moneda que va convertir el comerç de futurs en el lloc.\nHi ha moneda UP i DOWN. Quan el preu d’una moneda instantània puja, el preu de la moneda UP augmenta amb un multiplicador fix i, quan el preu d’una moneda instantània baixa, el preu de la moneda DOWN augmenta un establir multiplicador.\nTanmateix, curiosament, la ràtio de palanquejament no és una ràtio fixa, sinó una ràtio variable. Varia des d’un mínim de 1,25 vegades fins a un màxim de 4 vegades. Segons Binance, el multiplicador disminueix a mesura que augmenta el preu del testimoni apalancat i el multiplicador augmenta a mesura que baixa el preu del testimoni apalancat. Es diu que això minimitza la disminució del valor de les fitxes apalancades anomenades “atracció per volatilitat”. #\n2.2.4. batalla [edita]\nUna modificació basada en futurs BTC en futurs COIN-M. Aposta per una certa quantitat de BTC i enfrontar-se a altres membres de Binance 1: 1.\nAbans de començar el partit, trio entre llarg / curt i, quan comença el partit, es donen 5 minuts i guanyo si el preu de la moneda es mou en la direcció que he escollit.\nSi el preu de la moneda es mou significativament cap a una cara en 5 minuts, EN Si guanyes, el partit finalitzarà immediatament i el guanyador obtindrà una gran quantitat de monedes. El perdedor perd tantes monedes com ha guanyat el guanyador.\nSi el preu de la moneda es mou lleugerament durant 5 minuts, tots dos jugadors guanyen o perden monedes després de finalitzar el partit per la quantitat del moviment.\nUn dels jugadors pot acabar el partit abans de temps. En aquest cas, de manera similar al temps transcorregut 5 minuts, tots dos jugadors obtenen monedes tant com es mou el preu de la moneda. Com es pot veure a la descripció, el mode de batalla és una forma extremadament simplificada del mercat de negociació de futurs.\nEl mercat de futurs és bàsicament suma zero Com a joc, quan una de les parts guanya, algú ha de perdre tant.\nNo obstant això, el mercat general de futurs Selva De manera similar, els pocs que prenen decisions encertades mengen innombrables ximples de la majoria.\nTanmateix, el mode de batalla és tal Battle Royale la mateixa estructura Lluita 1: 1 Es simplifica en forma de\nEn mode de batalla, el comerç de futurs sempre es fa en format 1: 1 i, si guanyes un partit, obtindràs exactament la quantitat de monedes que va perdre el teu oponent.\nA primera vista, pot semblar més fàcil i just que el mercat de futurs existent, però en realitat és el mateix. Fins i tot aquí, hi ha monstres amb ratxa guanyadora de dos dígits.\n3. Suspensió de transaccions [edita]\nEl 8 de febrer de 2018 es va aturar la negociació. Per la banda de l’intercanvi pirateria informàtica Es va explicar que era a causa del manteniment del lloc, no per això. Binance nega el pirateig a l’intercanvi de l’intercanvi (8 de febrer de 2018) Hi havia molta gent que sospitava de pirateria perquè hi hauria d’haver estat un avís previ si es tractava del manteniment del lloc, però aviat es va recuperar la normalitat.\n4. La seu central es va traslladar a Malta [edita]\nBinance final Malta (Malta) va traslladar la seva seu. Binance Exchange es trasllada a l’illa de Malta Blockchain ‘Malta’ 2018-03-26\nOKEx Llicenciatura Malta Tenim previst establir una sucursal a OKEx Exchange anuncia plans per establir una sucursal de Malta al llarg del camí de Binance (13 d’abril de 2018)\n5. Etiqueta de segrest de clients afiliats [edita]\nEl juny de 2020, el navegador web afiliat Valent i segrestar els usuaris del navegador a una adreça dedicada Seguiment El que feia estava exposat. De fet, tenint en compte que el navegador afavoria el bloqueig del seguiment com a avantatge, és una acció absurda.\n[Un] Amb seu a Hong Kong, es va traslladar a Malta el 2018. En segon lloc, es troba el Huobi Exchange de Singapur, amb un total de 314 criptomonedes. La tarifa límit només és del 0,05% quan s’actualitza al nivell VIP6, però la tarifa límit / preu de mercat originalment és del 0,05% per a Upbit. Les comissions de negociació de futurs són relativament baixes, amb un 0,04%. Tot i això, la moneda de reserva dins de Binance és en realitat USDT. Com a referència, atès que Binance només permet un compte per persona, no es pot verificar en dos passos si es crea un subcompte. Una moneda el valor del qual no canvia amb el pas del temps. L’interès es calcula cada hora. En particular, actualment no hi ha cap manera de depositar guanys directament a Binance a Corea del Sud, ja que tots els bancs i empreses de targetes de crèdit han bloquejat els pagaments a Binance per ordre del govern. Curiosament, tant Bitcoin Upcoin com Downcoin es cotitzaven inicialment a 10 dòlars, però al març de 2021, Upcoin va augmentar a més de 100 dòlars i Downcoin va baixar a menys de 10 cèntims.\nAquest treball és CC BY-NC-SA 2,0 GB Disponible segons (Llevat d’alguns documents i il·lustracions en què s’especifica la llicència)\nEls drets d’autor de l’article aportat pertanyen a cada col·laborador i cada col·laborador és propietari dels drets d’autor de la part aportada.\nNamooWiki no és una enciclopèdia i pot contenir afirmacions no verificades, esbiaixades o enganyoses.\nNamoo Wiki és una wiki. Podeu editar el document vosaltres mateixos i, si voleu que altres persones facin comentaris, podeu obrir la vostra pròpia discussió.\nSerişteyên Bazirganiya Pêşerojên Binance


laterceravia.cat – Certeses i incerteses després del 155 – Francisco J. Bastida (Diari de Girona)\nL’aplicació de l’article 155 de la Constitució ha frenat en sec la secessió proclamada per la Generalitat, però l’èxit del resultat no impedeix plantejar dubtes sobre el procediment seguit i sobre la futura solució d’un problema polític tan greu com el plantejat. Posar-li objeccions a l’ús que s’ha fet de l’art. 155 el situa a un en una posició incòmoda davant dels que pensen que l’important era parar els peus a aquests aventurers amb comandament en plaça. Per a molts el de menys és si la intervenció està ajustada a dret o no, el que els col·loca en el mateix pla que a Puigdemont i els seus: el fi justifica els mitjans. No obstant això, el Govern i el Senat han volgut restaurar l’ordre constitucional apel·lant a la Constitució, no a un clam popular, i això requereix meditar sobre el camí seguit i el marc constitucional de la presa de decisions. Aquestes són algunes notes per a la reflexió:\nNingú discuteix que l’instrument de l’art. 155 és un mitjà extraordinari per restablir la normalitat constitucional, ja que interfereix en l’autonomia política que la Constitució i els estatuts d’autonomia garanteixen. Per tant és un instrument subsidiari i que ha de ser aplicat amb un estricte sentit de la mesura i la proporcionalitat.\nHi ha dubtes, en canvi, sobre si l’art. 155 permet la dissolució pel Govern dels òrgans institucionals d’una comunitat autònoma. Davant d’un model clar d’intervenció federal com l’austríac, que contempla aquesta dissolució, el model de coerció federal del 155, a semblança de l’alemany, no esmenta aquesta possibilitat. Es refereix de manera genèrica a l’adopció de «mesures necessàries» per obligar la comunitat autònoma al compliment forçós de les seves obligacions greument desateses. Podria entendre’s que en no estar prohibida expressament l’esmentada dissolució, es podria incloure-la en aquestes «mesures necessàries». No obstant això, tot i acceptant una interpretació tan generosa, ha de tenir-se en compte que el segon apartat de l’art. 155 disposa que per a l’execució d’aquestes mesures «el Govern podrà donar instruccions a totes les autoritats de les comunitats autònomes». Per tant, sembla que el Govern no pot sense més cessar de cop aquestes autoritats i el que demana la Constitució és que en primera instància es cursin aquestes instruccions. Per contra, el Govern va optar amb celeritat per les mesures més dràstiques. Sense donar instruccions a les autoritats autonòmiques, les va cessar de manera fulminant i va assumir les seves competències. L’aprovació pel Senat d’un paquet de mesures d’intervenció en l’autonomia catalana no habilita el Govern per aplicar-les immediatament amb tanta radicalitat. No ho autoritza la Constitució, donat el sentit d’aquest apartat 2 de l’art. 155 i el principi de proporcionalitat, però tampoc la decisió del mateix Senat, ja que gràcies a una esmena socialista es va aprovar que les mesures s’havien d’aplicar gradualment.\nLes conseqüències del cessament i dissolució dels òrgans institucionals d’una comunitat autònoma per la via de l’art. 155 són molt greus per a la garantia general del principi autonòmic. Els mitjans que preveu la Constitució perquè les comunitats autònomes defensin la seva autonomia enfront de l’Estat queden inutilitzats. Contra la decisió del Senat, que té força de llei, no es pot presentar recurs d’inconstitucionalitat per la comunitat autònoma, ja que el seu parlament i Govern els ha dissolt el Govern espanyol. Tan sols estarien en disposició de fer-ho cinquanta senadors o cinquanta diputats. Per la mateixa raó, tampoc podria plantejar-se des de la comunitat autònoma un conflicte de competències davant el Tribunal Constitucional contra les mesures concretes que dugui a terme el Govern en aplicació de l’art. 155; és aquest Govern el que ara ocupa el Govern autonòmic.\nA més, la debilitat de la garantia constitucional del principi autonòmic s’incrementa per la defectuosa configuració del Senat. L’art. 155 encomana a aquesta cambra l’aprovació de mesures excepcionals d’intervenció en l’autonomia i el control de la seva execució. En teoria es tracta d’una cautela per protegir l’autonomia i assegurar-la enfront d’ingerències governamentals, però això només té sentit si el Senat és una cambra de representació de les comunitats autònomes. Per contra, es converteix en una amenaça si, per la seva composició, el Senat és una cambra de representació política, no territorial, en la qual els senadors s’agrupen per la seva afiliació partidista, inclosos els pocs que són designats per les comunitats autònomes, i amb acord amb un sistema electoral gens proporcional. El resultat és que el Govern compta al Senat amb una majoria absoluta al seu servei per avalar les mesures d’intervenció que consideri necessàries. L’alegria i els fervorosos aplaudiments amb què aquesta majoria va obsequiar el president del Govern quan demanava aplicar l’art. 155 parlen per si sols del paper del Senat en el nostre sistema constitucional.\nEn un altre ordre de coses, crida l’atenció la passivitat del Tribunal Constitucional davant alts càrrecs de la Generalitat durant el procés de secessió. El PP va aconseguir, no sense polèmica, reformar el 2015 la llei perquè el TC vetllés per si mateix pel compliment efectiu de les seves resolucions, «podent acordar la suspensió en les seves funcions de les autoritats i empleats públics de l’Administració responsables de l’incompliment, durant el temps necessari per assegurar l’observança dels seus pronunciaments». Després de la impugnació de la convocatòria del referèndum, ni Puigdemont ni els seus consellers, ni la presidenta del Parlament, van ser suspesos de les seves funcions. És més, es van vantar en aquells dies que si arribaven a ser suspesos pel TC, no farien cas ni als seus requeriments ni a les seves resolucions. Potser la intervenció judicial en aquest moment hauria estat menys polèmica i dràstica, que l’actual intervenció governativa.\nLa convocatòria d’eleccions per al 21D és un alleujament, perquè redueix el període de suspensió de l’autogovern català i centra els esforços de tots, inclosos els independentistes, per afrontar aquesta cita amb les urnes. Però ja comença a fer-se un ús partidista d’una decisió d’Estat, com és l’aplicació de l’art. 155. L’« A per ellos» pronunciat per algun líder polític no és mostra edificant d’una concòrdia ciutadana i tampoc ho és posar-se la medalla de la paralització del procés independentista. Per poc que es grati, el patriotisme constitucional sucumbeix davant el nacionalisme espanyol com a front ideològic i calador electoral.\nTot això posa de manifest l’important que és no ajornar més la posada en marxa d’una comissió que iniciï amb assossec els treballs d’una reforma constitucional. Cap partit s’ha posat a la feina. Tots semblen contagiats pel lema de Mariano Rajoy, el que és urgent pot esperar.\nBy La Tercera Via|2017-11-08T10:12:21+00:00noviembre 8th, 2017|Categories: Noticias, Opinión|Tags: Art.155, DUI, Reforma Constitucional|0 Comments


Els presidents Sánchez i Aragonès es reuniran abans de vacances d'estiu - El triangle\nEls presidents Sánchez i Aragonès es reuniran abans de vacances d’estiu\nLaura Vilagrà i Félix Bolaños\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, i el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, mantindran una reunió abans de les vacances d’estiu. És el principal resultat de la reunió d’aquest dimecres a la tarda entre la consellera de la Presidència, Laura Vilagrà, i el ministre de la Presidència, Relacions amb les Corts i Memòria Democràtica, Félix Bolaños, just quan fa un any que el govern espanyol va indultar els presos independentistes.\nSegons la consellera de la Presidència, la trobada no era “una nova oportunitat per al govern de l’Estat”, sinó una “oportunitat per a la política i per al procés de negociació”, que continua considerant “la millor via” per a la resolució del conflicte: “Hem iniciat un procés d’obrir una agenda de desjudicialització del conflicte polític i ha de concloure en una agenda antirepressiva”.\nLa consellera de la Presidència ha recordat que, en les últimes setmanes, s’ha creat “una desconfiança creixent” cap al govern espanyol per fets com l’espionatge a líders independentistes; incompliments sobre compromisos de l’executiu de Sánchez; que els consellers Roger Torrent i Natàlia Garriga estiguin a les portes de judici i la possible revisió dels indults.\nEl ministre de la Presidència ha mostrat satisfacció per la reunió celebrada amb Vilagrà, si bé ha admès les discrepàncies que persisteixen sobre el cas Pegasus. Tot i les diferències, Bolaños ha posat l’accent que amb aquesta cita “reprenguem les relacions polítiques i institucionals” amb la Generalitat, que es van veure “afectades” per l’escàndol de l’espionatge.\nD’altra banda, el secretari general de Junts, Jordi Turull, ha criticat la reunió entre Vilagrà i Bolaños perquè creu que suposa “blanquejar” el cas d’espionatge a líders independentistes i l’actitud del govern espanyol sobre l’escàndol Pegasus.


Programa de Festes Patronals de Benissa - De festa en festa\n25 de junio de 2022 00:47\nFITXTAGES I RENOVACIONS\nPrograma de Festes Patronals de Benissa\nAbr 14, 2022 Benissa, Festes\nFestes de la Puríssima Xiqueta\nBenissa (Marina Alta), viurà del 21 d´abril al 1 de maig les seues Festes Patronals de la Puríssima Xiqueta. I este és el programa oficial de les festes.\nPremis literaris «25 d’abril» i Certamen de Pintura Salvador Soria-Vila de Benissa 2022\n20.00 h: Lliurament dels Premis Literaris “25 d’abril” i del Certamen de Pintura S. Soria-Vila de Benissa.\nPresentació de les obres guanyadores de l’edició 2021.\n21.00 h: Inauguració de l’exposició del Certamen de Pintura S.Soria-Vila de Benissa 2022. Al Centre d’Art Taller d’Ivars.\n22.30 h: Cercavila de festers acompanyats per una xaranga per veure els carrers engalanats.\nPREGÓ I CORONACIÓ\n19.00 h: Cercavila de festers pels carrers del poble.\n20.00 h: Pregó de festes en l‘Església Parroquial a càrrec d’Ana Ronda i Femenia.\n22.00 h: Concentració d’autoritats i reines de pobles veïns a la plaça del Portal.\n22.30 h: Acte de la Coronació de les Reines Infantil i Major 2020; Itziar Perales Suárez i Emma Cozens-Hardy Vila.\nEn finalitzar l’acte, continuarà la festa amb l’orquestra Eufòria a la plaça Rei Jaume I.\n01.00 a 6.30 h: Punts Violeta, plaça Rei Jaume I i plaça Dolores Piera (aparcament on se situen els escenaris enfront de l’Església).\nDIA DE L’OFRENA\n10.00 h: L’Església romandrà oberta al llarg del dia per a tot aquell qui vulga fer ofrena a la Puríssima, per tal d’evitar aglomeracions a la vesprada.\n11.00 h: Parc Infantil a càrrec d’Arte Mediterráneo.\n12.30 h: Entrada de la murta amb l’ajuda de l’Associació de Cavallistes i Carreters «Amics del Carro», acompanyats per la Colla El Riberer i una banda de música.\n18.30 h: Missa vespertina i volteig de campanes.\n19.00 h: Concentració a la plaça del Convent dels participants de l’Ofrena de Flors. Acompanyats pel grup de danses L’Esbart Dansaire i el grup de xirimiters El Riberer. En acabar, el grup de danses ballarà a la plaça Rei Jaume I.\n19.30 h: Concentració dels festers a la costera del Convent per a iniciar la cercavila fins a l‘Església acompanyats per la Muixeranga de la Marina Alta.\n19.30 h: Ofrena de flors a la Puríssima Xiqueta. En acabar, imposició de medalles als festers i figura de la muixeranga a la porta de l’Església.\n00.30 h: Mascletada nocturna de la pirotècnia Ricasa a la Glorieta de Joaquin Piera i Mariana Torres.\n01.00 h: Gran actuació tribut a Alejandro Sanz, “Lo que fui es lo que soy” de Fran Valenzuela. En acabar, orquestra Vértigo.\nDIA DE LA PURÍSSIMA\n08.00 h: Despertada.\n10.00 h: Cercavila de festers pels carrers del poble acompanyats per la Colla de Xirimiters Pere Bigot i bandes de música.\n11.30 h: Missa solemne i sermó a càrrec de l’il·lustríssim Sr. José Francisco Castelló, secretari canceller de l’arquebisbat de València. Missa cantada per la Coral Benissenca.\nEn acabar, visita a la Residència d’Ancians San Joaquín i Santa Ana.\n14.00 h: Gran mascletada a càrrec de la pirotècnia Ricasa a la glorieta de Joaquin Piera i Mariana Torres.\n19.00 h: Missa resada i baixada de la imatge de la patrona. A continuació, solemne processó en honor a la Puríssima Xiqueta.\nEn acabar, espectacular mascletada vertical de Ricasa.\nDesprés de l’espectacle vertical, continuem amb el tribut a Sabina “500 noches”. En acabar discomòbil amb Dj Sergio Pérez.\nDILLUNS 25 D’ABRIL\nDIA DEL RIBERER\n08.00 h: Despertada i volteig de campanes.\n10.00 h: Cercavila de festers pels carrers del poble.\n11.30 h: Missa solemne i sermó en honor a la Puríssima Xiqueta a càrrec del Sr. Félix Perona, vicari de la parròquia de Sta. Maria d’Ontinyent.\n13.00 h: Ofrena de flors al monument del Riberer i homenatge a Esteve Banyuls, José Vidal, José Martínez, José Aparicio i Vicent Sala Bertomeu. Pregó a càrrec d’Antonio Esquerdo Banyuls a la placeta Vella.\n14.00 h: Mascletada a càrrec de la pirotècnia Ricasa a la glorieta de Joaquín Piera i Mariana Torres.\n18.00 h: Gran cavalcada humorística amb concurs de disfresses. La concentració serà al carrer Alacant.\nEn acabar, lliurament de premis als carrers millor engalanats i a les disfresses.\nDesprès tots junts gaudirem de la minidisco infantil de Platino Produccions a la plaça Dolores Piera, amb animadors i regals per als més menuts.\n00.00 h: Tradicional cant a la Salve a la Puríssima Xiqueta en l’antiga casa de Joan Vives, al carrer Puríssima, acompanyats per una banda de música. Posteriorment, traca quilomètrica.\n00.30 h: Gran mascletada nocturna a càrrec de la pirotècnia Ricasa a la Glorieta de Joaquín Piera i Mariana Torres.\n01.00 h: Lliurament de la vara de comandament a l’alcalde dels fadrins Ximo Roselló Martínez.\n01.30 h: Actuació de Danny Romero a la plaça Dolores Piera. En acabar, continuem la festa amb l’orquestra La Fiesta.\nDIMARTS 26 D’ABRIL\nDIA DELS FADRINS\n08.30 h: Despertada.\n11.00 h: Parc infantil a la Glorieta Joaquin Piera i Mariana Torres a càrrec d’Espectacles l’Afició.\n14.00 h: Concurs de paelles a la plaça Rei Jaume I amb premi a les tres millors.\n16.30 h: Vesprada de música i ball a la Residència d’Ancians San Joaquín i Santa Ana amenitzat per Francisco Escoda.\n17.30 h: Música en directe «Els Huitanta» Grupo cuatro, a la plaça Rei Jaume I.\n18.00 h: Teatre itinerant infantil “Bombolles de sabó gegants” amb fades i xanquers. Eixida des de la costera del Convent.\nEn acabar, repartiment de xocolate i magdalenes a càrrec de la Comissió de Festes 2020 i amb la col·laboració de l’Associació Espanyola contra el Càncer al parc.\n22.00 h: Nit de Rock amb Vaire, La Fúmiga i Las Hijas de la Cumbia a la plaça Dolores Piera.\n20.00 a 3.00 h: Punts Violeta, plaça Rei Jaume I i plaça Dolores Piera (aparcament on se situen els escenaris enfront de l’Església).\n12.30 h: Carretons infantils al parc Joaquín Piera i Mariana Torres, a càrrec d’Arte Mediterráneo.\n17.30 h: Projecció de “El Mayor Regalo” en el Cine Municipal de Benissa. Entrada gratuïta. Aforament limitat.\n18.30 h: Entrada de bous i vaques de la ramaderia Asensi.\n19.00 h: Concurs de vaques i bou de la ramaderia La Paloma.\n23.00 h: Vaques i bou de la ramaderia Asensi.\n17.30 h: Projecció de “Tierra de Maria” en el Cine Municipal de Benissa. Entrada gratüita. Aforament limitat.\n18.30 h: Música i ball al Centre Social Bèrnia amb Francisco Escoda.\n18.30 h: Entrada de bous i vaques de la ramaderia La Paloma.\n19.00 h: Concurs de vaques i bou de la ramaderia Asensi.\n23.00 h: Vaques i bou de la ramaderia Benavent.\nDIVENDRES 29 D’ABRIL\n18.30 h: Entrada de bous i vaques de la ramaderia Benavent.\n19.00 h: Concurs de vaques i bou de la ramaderia Benavent.\n23.00 h: Entrada de bous de ramaderia La Paloma. A continuació, vaques i bou de la mateixa ramaderia.\n01.00 h: Macrodiscomòbil: Tumbalea a la glorieta Joaquin Piera i Mariana Torres.\nDISSABTE 30 D’ABRIL\nDIA DE LES ANYADES\n11.00 h: Gran parc infantil a la glorieta Joaquin Piera i Mariana Torres\n12.00 h: Entrada de bous inflables al carrer La Puríssima fins la plaça Rei Jaume I.\n12.30 h: Carretons infantils a la plaça Dolores Piera. Tot a càrrec d’Espectacles l’Afició.\n12.30 h: Degustació de cassalles d’Anís Tenis a la plaça Dolores Piera amb una xaranga.\n14.00 h: Paella gegant a càrrec de Paellas Galvis, amb la col·laboració de supermercat Casa Boira.\n17.00 h: Gran vesprada de festa amb l’orquestra Tokio Band a la glorieta Joaquin Piera i Mariana Torres. En acabar, continuem amb la festa remember Ninety’s Party amb els Dj José Coll (Evento), José Conca (Chocolate) i Raul Platero (MDT) Juanher i actuació en directe de New Límit.\n18.30 h: Música i ball al Centre Social Bèrnia amenitzat per Francisco Escoda. Repartiment de xocolate i magdalenes.\n18.30 a 22.30 h: Ramaderia guanyadora del concurs de vaques i bou. Premi de 300€ al millor bou.\n18.00 a 22.00 h: Punt Violeta, glorieta de Joaquin Piera i Mariana Torres.\nDIA DE LA HUITADA\n10.00 h: Cercavila de festers pels carrers del poble acompanyats de bandes de música.\n11.30 h: Missa solemne i sermó en Honor a la Puríssima Xiqueta. Missa cantada pel Cor de la Parròquia.\n14.00 h: Mascletada a càrrec de la pirotècnia Ricasa a la glorieta de Joaquin Piera i Mariana Torres.\n20.00 h: Musical fi de festa.\nInformació de l´Ajuntament de Benissa\nLes mascletaes suspeses en Magdalena, ja tenen data\nVila-real presenta els concerts de San Pasqual\nL´Eliana tornarà a viure les seues Festes Majors\nJun 23, 2022 defestaenfesta\nTorrent presenta el programa de fiestas 2022\nJun 21, 2022 defestaenfesta\nLa Hoguera Mercado Central dona un ninot al Ayuntamiento para conmemorar el centenario de la inauguración del Mercado\nFITXATGES I RENOVACIONS – FOGUERES 2023\nFran Sierra será el encargado de dar vida a la Hoguera Adulta Oficial de Sant Vicent del Raspeig\nARXIU Elegir el mes junio 2022 mayo 2022 abril 2022 marzo 2022\nCATEGORIES Elegir la categoría CULTURA De festa en festa FALLES FALLES 2022 FALLES 2023 FESTES FITXTAGES I RENOVACIONS FOGUERES FOGUERES SV FOTONOTICIA JUNTES LOCALS FALLERES MAGDALENA MOROS I CRISTIANS RELIGIÓ SETMANA SANTA SOCIETAT TURISME\nT´HO HAS PERDUT? Últimes noticies\nJun 24, 2022 defestaenfesta\nFITXTAGES I RENOVACIONS FOGUERES\nAlicante vive una mascletà con máximas cotas explosivas\n© 2022 De festa en festa | Tots els drets reservats\nPots aprendre més sobre quines cookies utilitzem o desactivar-les en els ajustos


La consellera Chacón presenta Junts x Vilanova com una candidatura clau per al bon govern - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nJunts x Vilanova ha presentat, aquest dissabte, la candidatura que concorrerà a les municipals del 26M en un acte públic, a la plaça Major. La consellera d’Empresa i Coneixement del Govern de la Generalitat, Maria Àngels Chacón, ha fet costat a Jordi Barón i el seu equip que ha definit com una “llista de consens, preparada, responsable i capaç de garantir l’estabilitat de govern a Vilanova del Camí”\nEn un entorn familiar i emblemàtic per a Junts x Vilanova, com és la plaça Major, la candidatura de Jordi Barón s’ha acompanyat de la que es podria considerar una de les millors ambaixadores per presentar-los públicament. I és que la consellera Maria Àngels Chacón va recordar amb orgull les seves arrels vilanovines i l’estima pel poble on no només ha viscut molts anys, sinó també on el seu pare i referent polític “va ser el primer candidat de CiU en les primeres eleccions democràtiques”.\nTambé van assistir a la presentació el regidor igualadí Pere Camps i l’alcalde de la Pobla de Claramunt, Santi Broch, qui després d’una breu obertura de l’acte, a càrrec de Cristina Checa i Ricard Macarro, número 2 i 3 de la llista, va voler deixar constància del grau d’experiència adquirit per Jordi Barón en aquests 4 anys.\nTot seguit Chacón va fer la intervenció central de l’acte per presentar la candidatura de Barón, tot destacant el valor de les persones que la conformen: “una llista molt transversal i diversa, un molt bon equip que es complementa” va dir. “Gent que es va unir arrel de l’1 d’octubre i gent que està treballant des de fa temps unida”, va afegir. La consellera va remarcar que a Junts x Catalunya practiquen el que la gent els demana: “unitat”, va expresar “i nosaltres anem junts per una causa comuna, en aquest cas, per Vilanova del Camí”.\nA banda de l’equip de Barón, Chacón va posar en valor també el projecte polític que representen que va resumir en la “voluntat d’acord per buscar el bé per Vilanova del Camí” en un municipi, com va assenyalar, on es presenten fins a 10 candidatures i on és probable que es necessiti un pacte per governar amb estabilitat, com ja va passar a principi d’aquest mandat en què Barón va formar part del govern de Vanesa González.\nDesprés de la intervenció de Chacón va ser el candidat Jordi Barón l’encarregat de definir algunes de les principals línies del programa, “amb més de 50 propostes”, va dir, entre les quals va destacar l’aposta per la creació d’una nova regidoria d’Entorn Urbà i Projectes Europeus per a la recerca de recursos de programes europeus, així com una Agència Empresarial especilitzada dins l’àrea de Promoció Econòmica. Pel que fa al comerç, també va assenyalar la necessitat de garantir millor l’aparcament i que un dels reptes de Junts x Vilanova és el Mercat Municipal de Sant Hilari: “no hauríem d’haver permès arribar al punt que es troba actualment” va dir Barón, tot afegint la intenció “d’obrir un procès per redefinir l’equipament i integrar-lo al municipi amb la possible combinació d’activitat social i cultural”.\nUn altre dels projectes que va avançar Barón és la recuperació de patrimoni, perquè segons va lamentar “l’hem anat perdent, com és el cas del Centre Republicà” i es va referir a un edifici davant de l’Ajuntament, actualment en desús, que era conegut com el casino l’Estrella i que proposen convertir en un centre cultural.\nBarón va presentar les persones que formen part de la candidatura, una per una, fins a reunir-les al seu voltant per la fotografia conjunta. De cadascun va anar destacant un tret de la seva implicació, joventut, experiència o trajectòria.\nSegons Barón conformen una candidatura “del poble i pel poble”, tot referint-se a les seves arrels vilanovines i “amb sensibilitats molt variades i diverses, un equip renovat, amb gent jove i compromesa, amb molt coneixement del món de l’empresa, la cultura i el món social” i segons va afegir el candidat, de la qual se sent molt orgullós. Plegats diu Barón, aportaran seny, credibilitat i sentit comú a la governabilitat de Vilanova del Camí.\nL’acte va acabar com dèiem, amb la foto de família de la candidatura que compta en els primers llocs de la llista amb Cristina Checa, seguida per Ricard Macarro, en el número 3, Esperança Grado, en el 4 i Joan Carles Bernáldez en el 5.\nEtiquetes: Eleccions municipalsJunts per Vilanovapartits polítics\nEntrevista a les candidatures - Alejandro Merino de Ciutadans | Eleccions Municipals 2019


BarcelonaCatalunya serà present a la 56a edició de la Biennal de Venècia d’Arts Visuals, que es farà del 9 de maig al 22 de novembre, amb el pròxim projecte audiovisual d’Albert Serra, que porta per títol La singularitat i que comissaria Chus Martínez. No és la primera vegada que Martínez i Serra treballen junts: li va encarregar la sèrie Els noms de Crist al 2010, quan era conservadora en cap del Macba, i al 2012 va rodar la pel·lícula de 101 hores Els tres porquets per a la Documenta de Kassel (2013).\nEl pròxim projecte conjunt, que tindrà un pressupost de 400.000 euros (dels quals 145.000 són per a la producció de la peça), parteix de “l’intent d’explorar el gran canvi entre la representació de la imatge al segle XX i la del segle XXI”, segons va avançar ahir Àlex Susanna, director de l’Institut Ramon Llull, abans de donar pas a la comissària i a l’artista. “La forma de treballar, la factura i la imatge de Serra m’agraden. És un cineasta arrelat a una tradició que a Catalunya té molt de predicament des de Pere Portabella: la del contacte entre el cinema i l’art. Serra hi afegeix un esperit d’especulació que em sembla molt interessant”, va dir Martínez.\nEl director va recordar els orígens de la idea: “Era en un hotel molt barat als afores de Canes i vaig compartir un taxi amb un home gran que devia anar a una festa. Durant la conversa que vam mantenir van aparèixer diversos temes que m’han tingut obsessionat durant mesos i que són l’arrel del projecte. La primera va néixer després de passar davant d’un iot immens. Em va dir que era propietat del cofundador de Microsoft, Paul Allen, però que malauradament no hi estava convidat. Em vaig adonar que hi havia tot un món paral·lel que passava al mateix temps que el nostre”. Aquest és el primer argument per a la no-convencionalitat de la narrativa de La singularitat. El segon va ser quan l’home li va dir que era guionista: “Vaig treballar a Mystic pizza ia Million dollar baby, i el meu pròxim guió és la història d’un home que vol matar el millor amic del seu pare”. Serra diu que “aquest sintagma tan abstracte” li va cridar molt l’atenció. Les dues premisses han influït en la concepció del projecte, que a més d’explicar una història a través de pantalles múltiples mostrarà que “la fascinació per la imatge del videoart es pot superar”.\nChus Martínez, que exhibeix un discurs teòric sense fissures, va recordar que una de les qüestions actuals i d’interès és “de quina forma la producció d’imatges influeix en la producció d’idees i en la vida”. I va afegir: “El futur de l’art és el de la reconnexió de mons que no estan connectats a través de la lògica”.\nAlbert Serra Venècia


10 Charcoal / Ebony / Azid Lime 10.5 Charcoal / Ebony / Azid Lime 11 Charcoal / Ebony / Azid Lime 11.5 Charcoal / Ebony / Azid Lime 12 Charcoal / Ebony / Azid Lime 13 Charcoal / Ebony / Azid Lime 7 Charcoal / Ebony / Azid Lime 7.5 Charcoal / Ebony / Azid Lime 8 Charcoal / Ebony / Azid Lime 8.5 Charcoal / Ebony / Azid Lime 9 Charcoal / Ebony / Azid Lime 9.5 Charcoal / Ebony / Azid Lime\nColor: Charcoal / Ebony / Azid Lime\nEl Hurricane Slip on és un tall versàtil, de pes lleuger, adequat per a activitats esportives a l'aigua o un dia a la platja. Amb una flexibilitat i una protecció exterior de cautxú amb tracció empassada i goma HellyGrip per a una adherència inigualable. La part superior està dissenyada per proporcionar una combinació perfecta d'estabilitat, protecció, suport i transpirabilitat.\nPart superior: malla seca i transpirable\nEntresola: entresola EVA\nSi estàs buscant Helly hansen Crest Watermoc, avui estàs de sort! A la botiga online de nàutica i pesca trobaràs el material esportiu al preu més baix i podràs comprar en un entorn totalment segur i amb la confiança de waveinn. No esperis més i fes la compra online dels productes de Calçat home. waveinn t’ofereix una selecció exclusiva de Calçat d´aigua per la pràctica de diferents activitats. Tots els productes de la secció de Calçat d´aigua estan especialment dissenyats per satisfer les teves necessitats i donar-te el total control en la pràctica de l’esport, independentment del nivell que tinguis o el temps que faci.


biografia de brian mcknight, vida, fets interessants - Cantant De R &B, Maig 2021\npeixos mascle i aquari femella\nBrian McKnight Biografia, vida, fets interessants - Maig 2021\n5 de juny de 1969\nBrian McKnight va néixer el 5 de juny de 1969 a Buffalo, Nova York. La seva família estava tota inclinada cap a la música. L’avi de McKnight ’ era director, i el seu germà gran tenia la seva banda. Des de la primera infància, McKnight es va interessar per la música i ben aviat es va incorporar al cor de l’església local.\nMcKnight va assistir a Sweet Home High School. En un institut, va exercir de bandoler. La seva educació gospel li va permetre explorar diversos gèneres de música. Mentre que va aprendre a tocar diversos instruments, McKnight també va desenvolupar habilitats d'escriptura musical.\nMcKnight ’ s El germà gran Claude i la seva banda Take 6 van signar un acord de discos amb Warner Brothers el 1990. Aquest èxit va animar el jove Brian, en aquell moment de 19 anys, a crear les seves cintes de demostració i enviar-les a diverses empreses. Poc després, McKnight va aconseguir un acord de gravació amb la filial Mercury Records, Wing Records. Dos anys més tard, es va publicar el seu primer disc Brian McKnight. L'àlbum va ser un èxit i va assolir el número cinquanta-vuit en el gràfic de Billboard 200. El principal senzill de l'àlbum va ser la balada “ Un últim crit. ”\nhome de càncer fred i calent\nUns dos altres van seguir el seu primer àlbum amb èxit amb Wing Records, el 1995 i Rememberquist; s Remember You i el 1997 i rsquo; s Anytime. Aquest últim va tenir un èxit important i va vendre més de dos milions d’exemplars. També va ser nominada a un premi Grammy. El vídeo de la cançó “ En qualsevol moment ” va ser nominat al millor video masculí als premis MTV Music Awards de 1998.\nDesprés de separar-se amb Mercury Records, McKnight va signar un acord amb Motown. El 1998 va publicar el disc de Nadal Betlem. L’any següent va publicar el seu àlbum més reeixit fins ara, Back at One. L'àlbum va vendre més de 3 milions de còpies i va arribar al Top 10 del Billboard 200. McKnight va produir un total de cinc àlbums amb Motown.\nEl 2007, Brian McKnight va debutar a Broadway. Abans d'això, el 2006, va començar a acollir el seu programa de ràdio The Brian McKnight Morning Show amb Pat Prescott a KTWV a Los Angeles, Califòrnia . L'espectacle també es va emetre al mateix temps en KHJZ-FM, Smooth Jazz 95.7 i The Wave Houston. El 2009, McKnight va començar a acollir el Brian McKnight Show a Kiss FM Nova York . El mateix any, McKnight també va aparèixer a la segona temporada del reality show Celebrity Apprentice. Cada celebritat va recaptar diners per a la seva elecció i McKnight va elegir jugar a Youthville USA.\nMcKnight També ha provat el seu talent en el hosting de xerrades. El 2009 va començar a acollir The Brian McKnight Show, un programa de xerrades tardes. Tot i això, l’espectacle no va obtenir una gran popularitat i es va cancel·lar després de córrer només una temporada.\nA més del seu treball en solitari, Brian McKnight ha col·laborat també amb altres artistes. El seu treball més destacat va ser el 2004 quan va co-escriure la cançó “ Espere ” amb l'artista australiana Soul Guy Sebastian. La cançó va ser presentada a l'àlbum Beautiful Life de Sebastian ’\nEl 2011, McKnight Va ser escollit per cantar l'Himne Nacional per a la inauguració de la MLB Day a Cincinnati, juntament amb els seus dos fills. També havia cantat anteriorment l'himne nacional al joc All-Star de 1997 a Cleveland i al joc de totes les estrelles de la Major League Baseball 2005. El 2012, McKnight va aparèixer a YouTube, publicant el que s'ha descrit com un embús dels anys 50 “ Si estàs a punt per aprendre. ” Després va comentar que aquesta obra de paròdia era un comentari sobre l'estat de l'R &B, que segons ell es troba en un període de degradació.\nEl 2015, McKnight va llançar el senzill “ Uh Oh Sentiment ” del seu proper àlbum Better. L'àlbum va ser llançat sota el seu segell, Brian McKnight Music LLC. L'àlbum es va publicar el 2016 i va rebre crítiques positives. El mateix any, McKnight també va llançar el seu primer CD en directe “ Una vetllada amb, ” de la seva actuació en directe a l'històric Saban Theatre de Los Angeles. L'àlbum va debutar en el gràfic de Billboard R&B al número 13. L'àlbum també va arribar al número 1 del gràfic de DVD de Billboard Music.\nBrian McKnight Es va casar el 1990 amb el cantant i compositor Julie McKnight . Tenen dos fills: Brian Jr. i Niko. La parella es va divorciar el 2003. Des del 2005 manté una relació a llarg termini Annalisa . Tot i això, la parella es va separar el 2007-2009. Després de decidir-se a reconciliar-se, McKnight la va proposar a l'escenari i la parella es va comprometre. Tot i així, van decidir acabar amb la relació el 2011 i van cancel·lar el casament. Es va tornar a casar el 2016 però es va separar al cap d'un mes.\nEl 2016, després que el seu segon matrimoni esclatés, McKnight amb Dr. Leilani Malia de Maui. Es van casar tot just un mes després de trobar-se i encara es casen. Ha declarat que l'àlbum “ Millor ” està dedicat a la seva dona.\nMcKnight va ser criat com a Adventista del Setè Dia. També va assistir al Oakwood College, una universitat adventista del Setè Dia d'Alabama.


Respostes obertes (19)\nTxell • 29/12/2020 15:54:32\nEstic d'acord amb Kesse, no cal tanta burocràcia ni passes. Reunions directes amb el consistori per abordar els problemes de cada districte. Les associacions de veïns recullen diàriament les queixes, millores que hi han al barri i les enitats i associacions que hi han als barris també poden transmetre les mancances o millores. Les reunions si han de ser participatives haurien de ser de DISTRICTE A CONSISTORI.\nUna seu en cada districte\nSi, els centres cívics es una bona opció\nVoldria saber més sobre el plenari del consell, pero si m'agradaria participar-hi\nCooppel per la Pau • 22/12/2020 23:36:04\nPeriodicitat trimestral o quan es necessiti debatre un tema, cada districte una seu per a les reunions, els cenres cívics són bàsics per aquest tipus d'activitats de participació. A mi m'agradaria i crec necessari participar pel que faci falta\nDistrictes • 24/12/2020 17:10:38\nPel que fa al règim de sessions del Plenari, aquest es reunirà, amb caràcter ordinari, tres vegades l’any. Amb caràcter extraordinari sempre que sigui necessari, a iniciativa de l’alcaldia, la presidència del consell o a sol·licitud de la tercera part dels membres. En aquest últim cas, la presidència estarà obligada a convocar el plenari dins dels deu dies següents al de la sol·licitud, i la celebració no podrà anar més enllà d’un mes des que la sol·licitud hagi estat registrada.\nDistrictes • 24/12/2020 17:16:43\nLa proximitat territorial, especialment a través dels equipaments municipals que conformen els centres cívics, té una funció dinamitzadora i generadora de relacions important. Els centres cívics disposen d'una llarga trajectòria en el treball comunitari a la nostra ciutat. És per això que creiem que són espais que cal incloure en el model. Gràcies Cooppel per les teves aportacions.\nKesse • 17/12/2020 14:09:06\nDistrictes • 17/12/2020 16:49:20\nEls consells de districte estaran formats per un plenari, una presidència, una vicepresidència, una secretaria i diversos grups de treball. El plenari es reuneix 3 cops a l’any; el treball en el dia a dia té lloc a les taules tècniques on es tractaran aquells temes que siguin les necessitats i problemàtiques dels veïns i veïnes dels diferents barris que formen part de cadascun dels districtes. Gràcies kesse pel comentari.\nKesse • 20/12/2020 18:20:19\nMassa burocràcia: poc àgil. Tot ha de ser més senzill si es vol que això funcioni. No cal tornar a estructurar senats, diputacions, consells comarcals i més perquè la capacitat de decisió mor dins aquest batiburrillo jeràrquic.\nMostrar Ocultar 3 respostes (mostrar) 3 respostes (col·lapsar)\nDistrictes • 21/12/2020 10:49:48\nPresidència, vicepresidència i secretaria són figures del propi plenari i aquest només es reuneix 3 cops l’any.\nDistrictes • 21/12/2020 10:51:57\nEl procés de treball que s’incorpora en el marc del consells de districte ja existeix en alguns barris com és el cas a Sant Salvador, en tant que el treball en el dia a dia és a les taules tècniques i temàtiques; ara bé, aquests òrgans no només ho milloren sinó que a més ho reforcen i democratitzen.\nDistrictes • 21/12/2020 10:55:05\nMillora en tant que ho estructura, ho dota d’una metodologia de treball, fomenta el treball comunitari entre les diferents entitats dels barris del districte i la ciutadania i dona solució a una de les demandes expressades com és acabar amb les possibles relacions clientelars entre polític/s i entitat/s; ja que les reunions a plenari i d’acord amb la normativa, obliguen als representants polítics allí presents votar les propostes, secretaria en redacta l’acta i aquesta es publica al portal de transparència de l’Ajuntament i abans del proper plenari, s’ha de rebre resposta per part de l’Administració de manera argumentada (criteris tècnics, legals, econòmics etc.) sobre la possibilitat o oportunitat de donar tràmit a les demandes dels districtes. Moltes gràcies Kesse per les teves opinions i aportacions al debat.\nKesse • 17/12/2020 14:08:20\nConsell descentralitzat i SENSE participació de gent adscrita a un partit polític. Ha de ser la representació del poble sense polititzar.\nDistrictes • 17/12/2020 16:37:27\nEls consells de districte són òrgans de deliberació i representació de cadascun dels districtes en què es divideix territorialment el municipi. La representació política que hi tindran els regidors i regidores serà d’un terç i la resta de percentatge serà ocupat per les entitats. Cada partit hi té una representació proporcional als resultats de les eleccions municipals aconseguits en cada districte.\nDistrictes • 17/12/2020 16:40:26\nLa noció de participació ciutadana fa referència a una nova forma d'institucionalització de les relacions polítiques que es basa en una major implicació dels ciutadans i les seves associacions cíviques tant en la formulació com en l'execució i el control de les polítiques públiques. Des de la perspectiva dels governants, la implicació dels ciutadans en els processos de governança afavoreix que, especialment en l'àmbit local, es puguin prendre decisions millors i més informades. Gràcies Kesse per la teva aportació.\nKesse • 20/12/2020 18:22:28\nEspero que els polítics no cobrin dietes per anar al consell de districte, seria la pera.\nDistrictes • 21/12/2020 09:56:43\nEls representants polítics que formen part del plenari no perceben cap tipus de dieta assignada per l’exercici d’aquesta funció, ja que aquesta forma part de la seva tasca, funció i responsabilitats com a representants polítics de la ciutadania de Tarragona i de la seva funció pública en general. Gràcies Kesse per la teva observació.\nCarmenleb • 16/12/2020 21:55:12\nEls consells haurien de tenir una seu en cada districte, per descomptat. Els centres cívics són un lloc adequat.\nDistrictes • 16/12/2020 22:01:10\nLa proximitat territorial, especialment a través dels equipaments municipals que conformen els centres cívics, té una funció dinamitzadora i generadora de relacions important. Els centres cívics disposen d'una llarga trajectòria en el treball comunitari a la nostra ciutat. És per això que creiem que són espais que cal incloure en el model. Gràcies Carmenleb per la teva aportació.\nJavier • 02/12/2020 09:12:30\nEntenc que si es tracta d'organs territorials n'hi d'haver-hi un en cada districte, em sembla una bona idea que es faci als centres civics ja que els aproparan més a la Ciutadania i augmentara la participació. La centralització dels districtes crearía un efecte contrari.\nDistrictes • 16/12/2020 17:35:36\nLa proximitat territorial, especialment a través dels equipaments municipals que conformen els centres cívics, té una funció dinamitzadora i generadora de relacions important. Els centres cívics disposen d'una llarga trajectòria en el treball comunitari a la nostra ciutat. És per això que creiem que són espais que cal incloure en el model. Gràcies de nou Javier per la teva opinió.


i Cormac McCarthy | enciclopèdia.cat\nRhode Island, Nova Anglaterra, 20 de juliol de 1933\nEscriptor nord-americà. Després de graduar-se en arts a la Universitat de Tennessee (1952), el 1953 s’allistà a la marina, on serví fins al 1957. Aquest any retornà a la Universitat de Tennessee, on publicà els seus dos primers relats en una revista de la institució. El 1960 inicià una existència itinerant i, subsistint en part gràcies a beques i en part fent oficis diversos, es dedicà intensament a l’escriptura. Visqué a Chicago i en diverses ciutats de Tennessee, viatjà a Europa i, a mitjan anys seixanta, visqué un quant temps a Eivissa. Des del 1976 ha residit a a Texas i Nou Mèxic.\nLa seva narrativa, caracteritzada pel laconisme i un realisme cru, se centra en les qüestions essencials de l’existència humana, sovint des d’una percepció tràgica. Ha publicat les novel·les The Orchard Keeper (1965), Outer Dark (1968), Child of God (1974), Suttree (1979), Blood Meridian, Or the Evening Redness in the West (1985), All the Pretty Horses (1992, guardonat amb el National Book Award), The Crossing (1994), Cities of the Plain (1998), No Country for Old Men (2005, adaptada en una celebrada versió cinematogràfica dels germans Joel Coen ) i The Road (2006, premi James Tait Black Memorial i premi Pulitzer 2007).\nÉs també autor de les obres teatrals The Stonemason (1994) i The Sunset Limited (2006).


Pau alegra el dia als nens de la Casa Ronald McDonald de Chicago - Gasol Foundation\nPau alegra el dia als nens de la Casa Ronald McDonald de Chicago\nPau Gasol, Tony Snell i Aaron Brooks, acompanyats per membres de la Bulls Entertainment Network, la Bulls Ràdio ‘s Chuck Swirsky i l’ambaixador de l’equip, Sidney Green, van celebrar al costat de prop de 75 famílies el Dia de Sant Patrici. Tots van gaudir un dia tan especial amb un sopar, jocs, un fotomaton i pintures per a la cara, entre altres activitats, amb temàtica comú el color verd, a la Casa Ronald McDonald, prop de l’hospital Lurie Children ‘s de Chicago.\nPau es va instal·lar a la sala d’arts i oficis i va parlar sobre la importància de passar temps amb els que tenim més a prop.\n“Tots els nens són increïbles i tenen molta energia”, ha indicat Gasol. “Tot el que volen és jugar i agraeixen molt que juguis amb ells. Així que només asseient i interactuant els fas saber que t’importen. És increïble poder estar amb els nens i les seves famílies quan s’enfronten a moments tan difícils. Ser capaços d´alegrar-los, de passar una bona estona amb ells i de veure’ls somriure és molt especial tant per a ells com per a nosaltres”.\nDurant anys Pau ha passat, amb il·lusió, molt del seu temps fora de la pista en hospitals infantils, realitzant visites freqüents per animar els petits pacients.\n“Em commou i em arriba al cor”, va explicar Gasol. “La relació que he gaudit durant tota la meva vida amb nens i famílies que passen moments difícils et permet adonar-te del importantíssim treball que realitzen els hospitals”.\n“A vegades aquestes realitats passen desapercebudes o no es valoren”, va puntualitzar Gasol. “Pot ser que no entenguem aquest tipus de situacions fins que és el teu propi fill qui passa per elles. Considero que és molt important crear consciència sobre la feina que fan i sobre el suport que necessiten alguns d’aquests hospitals. Per això ho faig. Em commou, és molt gratificant per a mi, i tinc la sort de poder arribar tant a aquests nens com als seus famílies. Em sento afortunat per l’oportunitat que tinc d´ajudar-los”.


El Consell Comarcal projecta la 16a JOUP a la Segarra. — Consell Comarcal de la Segarra\nEsteu aquí: Inici → Notícies → El Consell Comarcal projecta la 16a JOUP a la Segarra.\nEl Consell Comarcal projecta la 16a JOUP a la Segarra.\nDes de fa 16 anys que el Consell Comarcal treballa per facilitar als joves l'opció universitària més encertada a les seves expectatives i il·lusions. Al voltant dels 170 alumnes dels Instituts de la Comarca han participat en la jornada d’Orientació Universitària on han pogut conèixer, de primera mà, set universitats catalanes, com també, els diferents cicles formatius que hi ha a la comarca.\nDijous, 9 d’abril.\nCervera.- Un any més, la Segarra projectava la Jornada d’Orientació Universitària i Professional de la comarca arribant aquest any a la seva 16a edició. El Paranimf de la Universitat de Cervera obria les portes als alumnes dels instituts de la comarca per tal d’orientar-los professionalment en les seves sortides al món estudiantil.\nAl voltant d’uns 170 alumnes s’han desplaçat per conèixer les ofertes formatives actuals a Catalunya. Al llarg del matí, fins a 12 universitats catalanes i 4 instituts han ofert els seus estudis professionals ( UAB, U. Pompeu Fabra, U. Politècnica de Catalunya, UdL, U. Rovira i Virgili, la U. de Girona, UOC, UNED, U.VIC, U. Abat Oliva CEU, U. Ramon Llull i la Internacional de Catalunya, com també, els cicles formatius de l’IES La Segarra, l’INS Guissona, Escola del Treball a Lleida i l’Institut Joan Oro). Cada universitat disposava del seu estand informatiu on els joves anaven passant, consultant i preguntant sobre les seves preferències.\nL’acte d’inauguració de les jornades ha anat a càrrec del President del Consell Comarcal, Sr. Adrià Marquilles. El president del Consell Comarcal ha destacat la importància d’aquestes jornades i la vitalitat que cobren cada any que s’organitzen. Ha remarcat que les jornades que es projecten des del Consell es fan amb la voluntat de què els joves reflexionin sobre la importància de formar-se en el futur.\nFinalment, per segon any consecutiu i arran de la bona acollida del primer any es va projectar una taula rodona amb 5 alumnes universitaris que van explicar amb primera persona la seva experiència a la universitat, des de la seva arribada fins a com es passa el primer any acadèmic. L’acte s’ha clos amb el vicepresident del conseller comarcal, Sr. Josep Maria Puig, on un any més ha revaloritzat les jornades amb èxit i satisfacció per als joves.\nParal·lelament a les jornades l’Oficina Jove també ha projecta’t un estand informatiu on ajudaven als joves a calcular la nota mitjà per accedir a estudis universitaris depenent de cada carrera i, també, se’ls informava de les opcions d’estudiar a l’estranger.\nLes jornades s’organitzen des de l’Oficina Jove del Consell Comarcal de la Segarra, conjuntament amb la Paeria, la UNED de Cervera, els IES de la comarca, IES La Segarra, IES Guissona, IES Antoni Torroja i també, l’EAP de la Segarra.


El Suprem condemna Garzón a 11 anys d'inhabilitació per les escoltes del "cas Gürtel"\nEl Tribunal Suprem ha condemnat el jutge Baltasar Garzón a onze anys d'inhabilitació per ordenar interceptar les trucades que van mantenir des de la presó els principals imputats en el "cas Gürtel" amb els seus advocats. Garzón ha estat condemnat per prevaricació. La decisió, que el tribunal ha pres per unanimitat, s'ha comunicat personalment a Garzón, que aquest matí ha estat convocat a la seu del Suprem. Poc després de saber la sentència, l'encara jutge de l'Audiència Nacional ha abandonat la seu de l'alt tribunal seriós i sense fer declaracions. El Consell General del Poder Judicial farà efectiva els pròxims dies l'expulsió de Garzón de la carrera judicial.\nRedacció 09/02/2012 - 13.59 Actualitzat 10/02/2012 - 19.15\nLa sentència, de 68 pàgines i de la qual ha estat ponent el magistrat Miguel Colmenero, insisteix que la decisió de Garzón d'autoritzar les escoltes va ser "injusta" perquè "va laminar" de forma arbitrària i substancial el dret de defensa dels imputats pel "cas Gürtel" a la presó -Francisco Correa, Pablo Crespo i Antoine Sánchez-, "sense cap raó que pugui resultar mínimament acceptable".\nLa sentència diu que les escoltes van ser pròpies de "règims totalitaris"\nLa sentència assenyala que Garzón va situar "tot el procés penal espanyol, teòricament dotat de les garanties constitucionals i legals pròpies d'un Estat de dret contemporani, al nivell dels sistemes polítics i processals característics de temps ja superats, [...] admetent pràctiques que en els temps actuals només es troben en els règims totalitaris en què tot es considera vàlid per obtenir la informació que interessa, o se suposa que interessa, a l'Estat". I afegeix que, en adoptar aquesta decisió, "va prescindir de les mínimes garanties efectives per als ciutadans i va convertir d'aquesta manera les previsions constitucionals i legals sobre el particular en meres proclamacions buides de contingut".\nEl tribunal, presidit pel magistrat Joaquín Giménez, ha estat integrat, a més del ponent Miguel Colmenero, pels magistrats Andrés Martínez Arrieta, Francisco Monterde, Juan Manuel Berdugo, Manuel Marchena -instructor del cas dels cobraments de Nova York- i Luciano Varela, instructor de la causa contra Garzón per investigar els crims del franquisme.\nLa sentència puntualitza que les úniques "restriccions admissibles" al dret a l'assistència lletrada dels interns en presó preventiva són les fixades en l'article 51.2 de la llei general penitenciària. Així, "la intervenció de les comunicacions [...] només es poden acordar en casos de terrorisme i prèvia ordre de l'autoritat competent". Per tant, diu la sentència, "per resoldre altres casos en què s'entengués que la intervenció pogués ser imprescindible, seria necessària una reforma legal que contingués una habilitació de qualitat suficient per intervenir les comunicacions entre interns i lletrats defensors o expressament cridats en relació amb assumptes penals, establint els casos i les circumstàncies en què aquesta intervenció seria possible i les conseqüències de la mateixa".\nSegons el parer de l'alt tribunal, Garzón no hauria pogut seguir "cap dels mètodes d'interpretació del dret usualment admesos" per concloure raonadament "que és possible restringir substancialment el dret de defensa, amb els devastadors efectes que ocasiona en el nucli de l'estructura del procés penal, en les condicions que es va fer".\nA més, la sentència incideix en el fet que Garzón no disposava, en el moment d'ordenar les escoltes, de "cap dada que pogués indicar mínimament, en una valoració raonable, que la condició de lletrat i l'exercici del dret de defensa s'estaven utilitzant com a coartada per facilitar la comissió de nous delictes".\nLa visió de Garzón, segons el Suprem, és que n'hi ha prou per justificar les escoltes amb la intenció de l'instructor d'evitar el risc que l'imputat cometi altres fets delictius. "Aquesta forma d'actuar causaria una destrucció generalitzada del dret de defensa que no té cabuda a la Constitució", apunta la sentència.\nNo hi ha atac a la independència judicial\nDes de la perspectiva de la Sala Penal del Suprem, la previsió legal del delicte de prevaricació pel qual es condemna Garzón "no pot ser entesa en cap cas com un atac a la independència del jutge, sinó com una exigència democràtica imposada per la necessitat de reprovar penalment una conducta executada en l'exercici del poder judicial que, amb el pretext de l'aplicació de la llei, resulta frontalment vulneradora de l'Estat de dret ".\nFinalment, subratlla que la pretensió legítima de l'Estat pel que fa a la persecució i sanció de les conductes delictives "només ha de satisfer dins dels límits imposats a l'exercici del poder pels drets que corresponen als ciutadans en un Estat de dret". "Ningú discuteix seriosament en aquest marc que la recerca de la veritat, fins i tot suposant que s'assoleixi, no justifica l'ús de qualsevol mitjà. La justícia obtinguda a qualsevol preu acaba no sent justícia".\nGarzón justificava les escoltes per evitar que els delictes continuessin\nDurant el judici, celebrat del 17 al 19 de gener, el jutge va argumentar que les escoltes eren l'única manera d'evitar que els delictes continuessin i que amb aquella acció volia evitar el blanqueig de diners. El jutge va declarar la seva innocència, assegurant que a cada moment va garantir el dret de defensa dels investigats i va dir que assumia "totes i cadascuna de les decisions, que van ser preses reflexivament i en compliment de la més estricta legalitat". Per la seva part, els testimonis van insistir que el jutge estava obsessionat amb el dret de defensa.\nLa inhabilitació es fa pública just l'endemà que va quedar vist per a sentència l'altre judici en què Garzón estava imputat, per investigar les morts del franquisme. Garzón va dir que tenia la "consciència tranquil·la".\nExpulsat de la carrera judicial\nDivisió d'opinions sobre la condemna de Garzón


El projecte de recuperació i localització de la toponímia de la comarca del Matarranya, en què han participat el Consell Comarcal i l’Associació Cultural del Matarranya, comença a donar els primers resultats satisfactoris.\nEscrit per Rosa Arqué al 2 de gener de 2018 . Publicat a Baix Cinca\nEscrit per Carles Sancho al 25 de desembre de 2017 . Publicat a Matarranya\nEscrit per carles teres al 22 de desembre de 2017 . Publicat a Matarranya\nEls orígens de la Castanyada explicats a l’IES Matarranya\nEscrit per Francisco José Celma Tafalla al 19 de desembre de 2017 . Publicat a Matarranya\nDurant la primera quinzena del mes de novembre vam celebrar a l’IES Matarranya la castanyada. Es van celebrar una sèrie d’actes que, dintre del projecte “Lo llibre gran del Matarranya” que coordina la professora Pepa Nogués i amb la col·laboració dels departaments de Català, Geografia i Història i Hostaleria i el Grup Biblioteca, van explicar els aspectes més importants de la festa i el seu origen.


recepta de bruschetta - Menjar | Desembre 2021\nVoleu buscar una manera d’evitar que la vostra família es mantingui els berenars mentre es prepari el sopar?\nremeis casolans per a malalties\nAquesta recepta bàsica de bruschetta es necessita només uns minuts per preparar-se i és un aperitiu perfecte per als convidats o familiars famosos.\nMentre vam quedar amb els amics uns quants anys enrere, van planificar un sopar increïble i vam voler contribuir batent un aperitiu ràpid. En un esforç per alimentar als nostres generosos amfitrions, mentre es cuinaven, vam preparar ràpidament un senzill aperitiu de bruschetta perquè tothom devora.\nVa ser un èxit i la resposta perfecta a aquesta un aperitiu fresc, fàcil i escarmentat.\nfer vinagre de gerds\nHi ha innumerables maneres de preparar una bona bruschetta, la clau sempre està en la qualitat dels ingredients. El vinagre i l’oli d’oliva de bona qualitat sempre són imprescindibles. Tampoc talleu les cantonades amb els tomàquets. Han de ser tomàquet fresc (el millor gust no refrigerat), i preferim les varietats d’hereu.\n1 bagueta de pasta fresca (on comprar entrants de pasta àcida)\n4 tomàquets madurs de vinya, tallats a daus\n1/8 de ceba vermella, tallada a daus fines\n1 mà de alfàbrega fresca picada\n4-5 oz. de formatge Feta, esmicolat (on comprar kits per fer formatge)\n1 cullerada de vinagre de vi negre (ho trobeu aquí)\n2 cullerades d'oli d'oliva verge extra (on comprar oli d'oliva orgànic no refinat)\nsal marina a gust (on comprar sal marina no refinada)\nEn un bol de mescla mitjana combinar tomàquets, ceba, alfàbrega, formatge, vinagre, oli d’oliva i sal. Agitació suaument per combinar. Deixar de banda.\nTalleu la baguette en diagonal en diverses rodanxes. Disposar sobre full de galetes i raspallar amb oli d’oliva.\nCol·loqueu les rodanxes de baguette sota un fullet preescalfat durant 1-2 minuts o fins que estiguin daurades. (Eviteu que aboqueu el pa per assegurar-vos que és la combinació perfecta de cruixent i cruixent.)\nTraieu el pa del forn i poseu-hi unes cullerades de barreja de tomàquet a cada llesca de baguette. Guarniu amb més formatge Feta i alfàbrega, si es vol. Servir immediatament.\nBruschetta és versàtil, així que sigueu creatius\nNo limitis la brotxeta a omplir el paper d'aperitiu. Es pot servir per si mateix com un fabulós dinar lleuger. Podeu portar una baguette i la barreja de tomàquet durant una caminada de tardor per alimentar diverses persones. Pot faltar la calor del pa a la brasa, però un pa cruixent i un bol ple de barreja de tomàquet s’embalen bé. Per a un plat secundari, penseu en servir la bruschetta al costat d’una sopa salada o un plat de pasta.\ncom plantar molsa\nEstem desitjant uns quants torns més d’aquest aperitiu de bruschetta per utilitzar els darrers tomàquets que rebem a la nostra CSA i l’alfàbrega dolça de la nostra planta que encara hi ha penjada.\nTens una variació favorita de bruschetta?\ncolorants naturals per a tèxtils\nolis essencials repel·lents als cérvols\nmantega de cos de carbassa


Produir música amb monitors d’estudi de camp pròxim i resposta plana\nPer a produir música necessites un bon parell de monitors d’estudi per a treure partit al teu equip de producció, que estigui d’acord amb tot el teu maquinari. L’ideal és invertir de manera assenyada i equilibrada en tots els components del sistema. Igual que si compressis un Ferrari, no li posaràs rodes de 13 polzades.\nLa importància de la sala\nUn monitor d’estudi, en un espai tractat acústicament, es mostrarà transparent en freqüències i ajudarà a prendre decisions tant en mescla com en edició i composició. La millor manera de triar un per a de monitors és escoltar-los a la botiga o si tens oportunitat, escoltar-los en l’estudi d’un amic o familiar i poder valorar com responen i com de bé et sonen per al teu gust. Cada monitor és únic i sona d’una certa manera. El que per a una persona pot agradar-li, a una altra no. Són com els colors. A mi m’agrada el vermell a tu el blau. El que has de tenir clar és que, per pura física, les polzades dels uns i els altres influeixen en la resposta en freqüències. Una altra dada important són les mesures de la teva sala i si està degudament tractada o no. “El més important d’uns monitors és la sala on s’escolten”.\nLes polzades importen\nSuposant que la teva sala estigui tractada correctament, hauràs de valorar la potència dels monitors, i la seva resposta en freqüències. Es pressuposa que quanta més potència i més grans millor, però és tot el contrari. Si les nostres produccions seran barrejades per a club, possiblement necessitem d’uns cons a partir de 6,5 o 7 polzades, també per a hip hop i altres estils urbans, que solen tenir bateries pesades. Però si produirem diferents estils, potser no és necessari, tal vegada amb 5 polzades és suficient.\nTot depèn de la sala i l’estil. També cal dir que quant mes grans i potents els cons, més qualitat han de tenir els seus components per a dissipar la calor i mitigar distorsions, friccions, etc. Un altre problema que ens trobarem són les ressonàncies en baixes freqüències que estaran emprenyant a la sala. Quanta més potència més ressonen. Això se soluciona amb uns paranys de gravis, sempre contant que la teva sala estigui correctament tractada, si no, els paranys no et solucionaran el problema.\nLa meva recomanació és que primer tractis la sala, després facis tot el possible per escoltar diversos models en sales condicionades i prenguis nota de les mesures de les sales i de com es comporten diferents monitors. Igualment, a manera de guia, unes caixes de bi-amplificades de 75w per al wofer mes 35 w en aguts, amb un rang de freqüències entre 40hz a 19khz i cons de 6,5 poden funcionar en una sala tractada acústicament d’uns 12 m².\nRang de freqüències i preus dels monitors d’estudi\nL’ideal és trobar uns monitors que ofereixin un rang a partir d’uns 35 o 40 hz i que no acoloreixin en excés. Si, és complicat i normalment aquestes especificacions et dirigeixen als mes cars. Marques com dynaudio, event o focal són marques que fan bons productes recomanats. Encara que és cert que no són del tot accessibles per preu, més de mil euros la unitat, però realment ho valen. Dynaudio i focal estan en la majoria d’estudis mentre que event es va fer molt popular en la dècada dels 90 en la comunitat de productors d’hip hop i electrònica, pels seus carnosos i gruixos gravis, tota una delícia. En la gamma mitjana, uns 600 o 700€ la unitat, ens trobem amb monitors de molta qualitat de la marca Adam o també Eve. KRK no em donen bona sensació, els sento poc creïbles i exagerats, però segur que pots acostumar-te a ells i treure bones mescles.\nPotser amb molt d’entrenament. I després aquesta la resta, menys de 400€ la unitat. Yamaha, mackie, etc. Tots molt bons per qualitat/preu. El que no entenc és com Yamaha ha deixat de costat la seva gamma premium, igual que mackie. Tannoy és un cas especial i no puc opinar molt sobre ells, però haig de nomenar-los perquè fa molt temps que ja no els veig en cap estudi però he llegit molt sobre ells últimament i m’ha sorprès que hi hagi tanta disparitat d’opinions amb aquests monitors. Sobre el paper tenen unes especificacions molt bones per preu. Uns 100€ la unitat de 5” no està res malament, sabent que va haver-hi una època en què no faltaven en cap estudi. Una altra cosa serà provar-los i sentir que tal sonen.\nEls monitors d’estudi són una peça indispensable per a transmetre el que sent el productor. Com més fidels a la realitat, menys exagerats siguin en un rang de freqüències, millor representaran l’obra per a ser tractada. Els errors de mescla es corregeixen perquè el monitor te’l mostra. Si el monitor no és capaç de mostrar-lo, el productor llança la seva música per a ser escoltada amb tots els errors de mescla i per a quan vulgui corregir-los serà massa tarda. Així que empra el teu temps a aconseguir uns monitors decents. Espero que tota aquesta xapa et serveixi per a triar els teus pròxims monitors.


El preu del sopar és de 16 euros, i el donatiu, de 4 euros. Els tiquets (un de 16 € i un de 4 €) es podran adquirir, per separat o de forma conjunta, als serveis administratius o consergeries de cada edifici, des del dia 13 fins al dia 19 de desembre.\nAvís del Servei Lingüístic\nRecordau que, ara que s'acosten les vacances de Nadal, el Servei Lingüístic gestionarà les traduccions fins al dia 13 de desembre. Es tornaran a reprendre el dia 8 de gener.\nDistribuir problemes matemàtics aleatòriament\nSi necessitau distribuir problemes o casos pràctics de manera aleatòria i que després els alumnes us enviïn la solució amb un document, en PDF o en un altre format, l’opció que s’ofereix des d’Aula digital és fer un qüestionari, compost de preguntes de resposta oberta, les quals s’afegiran de manera aleatòria a partir d’un conjunt de preguntes seleccionades prèviament. Quan els alumnes contestin, podran, a més d’escriure la resposta, adjuntar un fitxer.\nEines per recollir informació dels alumnes a Moodle\nL'aportació nostre seria la que ta vaig passar la setmana passada: Distribuir problemes matemàtics aleatòriament.\nV Lliga de Debat Universitari 2018\nUs escric per demanar-vos si a les classes podríeu animar els vostres alumnes a inscriure's a la V Lliga de Debat Universitari de la UIB, que tindrà lloc del 20 (o 21) al 23 de febrer de 2018. La idea seria comentar-ho abans o després d'una de les classes, si no hi teniu inconvenient. La paraula encara és el mitjà que funciona més.\nRecordam que aquesta lliga té una modalitat en català (per després participar a la Lliga de Debat de la Xarxa Vives d'Universitats), amb el tema: «És Occident responsable del sorgiment de l’Estat Islàmic?»; i una modalitat en castellà (per després participar a la X Liga de Debate Interuniversitario del G9), amb un tema que està pendent de votació.\nIgualment recordam que els guanyadors de cada modalitat tenen una gratificació de 500 euros, i les despeses pagades per participar en cada una de les lligues esmentades.\nAtesa la baixa quantitat d'inscripcions que tenim a la V Lliga de Debat Universitari de la UIB, 2018, en català, hem ampliat el termini d'inscripció a la Lliga fins al dilluns 18 de desembre de 2017.\nUs agrairem el vostre suport.\nCap del Servei d'activitats Culturals\nUs recordam que...\n«De la Reforma a la Guerra de los Treinta Años: literatura, historia, pensamiento y religión en el Siglo de Oro»\nAquest congrés és interdisciplinari i obert a totes les línies de recerca de l'IEHM. Amb motiu de l'aniversari de l'inici de la Reforma i de la guerra dels Trenta Anys, convidam a presentar-hi ponències relacionades amb les relacions entre les disciplines més diverses i l'impacte que la Reforma i Contrareforma pogueren tenir sobre llur desenvolupament posterior.\nHa començat la matrícula dels cursos del Servei Lingüístic del segon semestre dels nivells A2, B2 i C2 de Català.


Manel Ollé, Xavier Virgós i Xavier Álvarez\nL’Estarrufadet és una bèstia de foc infantil portada pels membres més joves de la Colla del Drac del Poblenou. Representa un drac tradicional i fou construït partint del model de l’Estarrufat, el drac gros.\nL’Estarrufadet va néixer el 1997 per iniciativa de la mateixa colla de diables, que volia una bèstia foguera que poguessin portar els més joves a les cercaviles i als correfocs. Es va construir amb la participació activa dels nens i nenes de la colla infantil, que, sota la direcció de tres constructors –Manel Ollé, Xavier Virgós i Xavier Álvarez– van fer el motlle amb fang, van pintar la figura i van contribuir molt en els acabats.\nEl drac petit, juntament amb les altres peces d’imatgeria festiva de la colla, té una funció important en el calendari festiu del barri: participa en els actes de cultura popular de més anomenada que es fan durant la festa major, al setembre, i surt cada any a les festes de Maig. També acudeix a les trobades de colles infantils i correfocs de més llocs de la ciutat on és convidat.\nQuan no surt, l’Estarrufadet es pot visitar al Centre d’Imatgeria Festiva Can Saladrigas, on és exposat permanentment amb les altres figures del Poblenou.


Cases de Colònies – Sant Carles de la Ràpita – Catalunya – CERCO\nInicio » Per Escoles » Sant Carles de la Ràpita\nLloc: Sant Carles de la Ràpita ( Montsià )\nNúm. de Reg. instal·lacions juvenils: CC000295\nDistància des de Barcelona: 185 km\nSant Carles de la Ràpita es troba al Delta de l’Ebre, lloc ideal per realitzar colònies per a grups de nens i joves. Acostar-se al mitjà natural i conèixer el Parc Natural del Delta de l’Ebre, és sens dubte una experiència extraordinària. On podreu gaudir d’un lloc genuí, prop de la naturalesa i dels teus amics i lluny de la rutina.\nA la Casa de Colònies Sant Carles de la Ràpita t’esperen els seus espais privilegiats per compartir i conviure.\nEs troba distribuïda en habitacions amb capacitat per 6 a 8 persones amb bany propi, menjador i sales polivalents. Als exteriors trobem bosc propi, instal·lacions esportives i piscines.\nA la casa trobareu les instal·lacions adaptades per persones amb movilitat reduïda.\nPer la c-32 direcció Castelldefels/Sitges/Tarragona/Aeroport, més endavant a l’altura de san Vicente de calders feu servir els dos carrils de l’esquerra per incorporar-vos a la E-15/Ap-7 direcció Tarragona/València i agafeu la sortida número 41 direcció Amposta/N-340/sant Carles de Ràpita.\nContinueu per la N-340 cap a San Carles de Ràpita durant 9 km, justa abans d’arribar a la sortida de Sant Carles de Ràpita heu d’agafar el camí de terra que queda a mà dreta, a pocs metres trobareu indicacions de l’alberg. Continuant recte pel camí trobareu enseguida l’alberg.


Notícies » Ajuntament de Lleida » El Barrufets, personatges d’atractiu internacional per al nou parc municipal d’oci familiar que recupera les Basses de Lleida\nEl Barrufets, personatges d’atractiu internacional per al nou parc municipal d’oci familiar que recupera les Basses de Lleida\n- L’Ajuntament de Lleida ha aconseguit els drets per situar a Les Basses el primer parc d’Europa dedicat als Barrufets\n- El projecte suposa una inversió de 47 milions d’euros i comportarà la creació d’uns 200 llocs de treball\nD'esquerra a dreta, el tinent d'alcalde Rafael Peris, el paer en cap Àngel Ros, la presidenta d'IMPS i filla de Peyo, Véronique Culliford i el cap de l'oposició Joan Ramon Zaballos, amb representants de les empreses IMPS i Biplano i regidors i regidores\nImatges virtuals de Parc amb els Barrufets, que conservaria elements característics de Les Basses.\nL'espai on "viuran" els Barrufets ocupa 9 de les 27 hectàrees del parc municipal.\nTall de veu de l'alcalde de Lleida, Àngel Ros. El parc d'oci familiar a les Basses ha de ser un projecte il·lusionant com ho va ser als anys 50. (2,3 MB)\nTall de veu del cap de l'oposició, Joan Ramon Zaballos. Lleida ha d'aprofitar aquesta oportunitat única per posicionar-se a través del projecte del parc familiar. (1,5 MB)\nTall de veu del tinent d'alcalde Rafael Peris. Destaca el grau de coneixement i l'atractivitat dels Barrufets. (1,3 MB)\nTall de veu de Véronique Culliford, presidenta de IMPS, sobre la presència dels Barrufets a Lleida. (1,4 MB)\nEl Barrufets viuran al nou parc municipal d’oci familiar que l’Ajuntament de Lleida ha projectat per recuperar i rellançar les Basses. L’alcalde de Lleida, Àngel Ros, -juntament amb el cap de l’oposició, Joan Ramon Zaballos- ha anunciat avui l’acord assolit entre el consistori i l’empresa International Merchandising, Promotion & Services (IMPS), que gestiona els drets dels personatges, per crear a l’antic complex de piscines municipals un parc familiar d’esbarjo dedicat als Barrufets. La Paeria n’ha aconseguit els drets en el marc d’un projecte conjunt entre l’Ajuntament i la Generalitat, i l’equip de govern municipal amb el primer partit de l’oposició. Aquest acord s’ha dut a terme mitjançant Biplano Licensing, empresa catalana que gestiona la llicència dels Barrufets a Ibèria des de fa més de 10 anys.\nL’equip de la Paeria i assessors externs avancen per aconseguir les inversions necessàries: 30 milions d’euros per al parc familiar i 17 milions d’euros més per al conjunt de les Basses. El parc d’oci familiar comportarà la creació d’uns 200 llocs de treball. El primer any de funcionament es preveu que pot generar 7 milions d’euros d’ingressos directes i 7’5 milions d’euros en ingressos induïts.\nLa iniciativa representa una oportunitat de negoci per a inversors privats. L’Ajuntament de Lleida cedirà als inversors, mitjançant els procediments legals de contractació, el dret d’ús en règim de concessió.\nEls Barrufets van aparèixer per primera vegada com a personatges secundaris en un còmic de Peyo publicat el 1958. El seu èxit va ser immediat i de seguida van passar a protagonitzar les seves històries. El salt a la fama mundial va arribar a la dècada dels vuitanta a través de la televisió, gràcies a la sèrie de dibuixos animats produïda pels estudis nordamericans Hanna-Barbera que, encara en l’actualitat, fa arribar aquests personatges arreu del món. Els darrers anys s’han projectat als cinemes dues pel•lícules dels Barrufets produïdes per Sony Pictures i Columbia Pictures i realitzades en 3D.


Moctar Thera i l'Escola d'Adults de Sant Joan, Premis Santi Vidal 2017 | NacióManresa\nDurant l'acte també s'ha reconegut a la sòcia més jove de Creu Roja Manresa i s'ha atorgat un distintiu a Fermi Porta, que porta 25 anys de voluntari de l'entitat\nper Redacció, 23 de novembre de 2017 a les 09:02 |\nLliurament dels premis Santi Vidal de Creu Roja, aquest dimecres | Creu Roja\nAquest dimecres ha tingut lloc l'Acte de lliurement de la VI edició del Premi de Santi Vidal, organitzat per Creu Roja Manresa. El premi a títol individual ha recaigut en Moctar Thera i a títol entitat en l'Escola d'Adults de Sant Joan de Vilatorrada.\nDurant l'acte, també s'ha reconegut la figura de la sòcia de Creu Roja més jove, la Vinyet Riera Mora, que només té 9 mesos de vida i que ha recollit el diploma juntament amb la seva mare, la Patrícia Mora.\nTambé s'ha atorgat un distintiu al voluntari Fermi Porta Roca, que enguany fa 25 anys que desenvolupa tasques voluntàries a part de ser membre del comitè de Creu Roja a Manresa.\nEl Premi Santi Vidal ha complert la seva sisena edició. Es va establir l'any 2012 per homenatjar qui va ser durant 6 anys president de l'Assemblea Local de Creu Roja Manresa i, durant més anys encara, voluntari d'aquesta entitat.\nAmb aquest premi, Creu Roja pretén fomentar la solidaritat col·lectiva i procurar transformar la consciència pública a través del reconeixement i la distinció d'entitats i persones que estan modelant l'acció amb processos solidaris. Aquest premi constitueix un reconeixement a la gestió solidària.\nNascut a Dakar el 1976, fill de pare malià i mare senegalesa. A la seva ciutat es va implicar en activitats del món veïnal i associatiu, mostrant ja el caràcter inquiet, participatiu i creatiu des de ben jove. Va estudiar electrònica industrial, i quan va acabar, la feina el va portar a Canàries, un cop allà, va decidir no tornar al seu país i provar sort a Europa.\nL'any 1996 va arribar a Almeria, a Roquetas de Mar, on s'hi va estar fins el 2001, treballant en investigació i clonació de plantes als hivernacles. Des del 1998 va aconseguir regularitzar la seva situació. A Roquetas també es va començar a implicar en activitats associatives i esportives (futbol) amb la comunitat senegalesa.\nL'any 2001 decideix canviar de lloc, i al tenir un amic senegalès a Manresa, va venir cap aquí, on va trobar feina. Des d'aquest any, ja es mou dins l'associació d'Amics del Senegal del Bages-ASEB i entrarà a dues juntes directives, primer de vocal i després de tresorer (fins al 2010). Des d'allà es vincula en l'organització del Mundialet Intercultural de fútbol i altres tornejos que es fan al llarg de l'any, d'acord amb altres representants d'entitats.\nL'any 2012 funda en companyia d'altre amics, la ONG DIAPO de suport a la infància i joventut, davant la constatació de la necessitat de donar resposta a moltes necessitats no resoltes de lleure i esport entre els fills d'immigrats, sobretot en els col·lectius més vulnerables que no tenien accés a certs recursos. L'entitat té com a un dels seus objectius, la formació en el món del futbol, i fer de pont amb clubs que han trobat com a cantera joves que abans no accedien a la competició. Més d'un centenar de joves passen cada curs per l'escola de futbol DIAPO al Congost, i participen els caps de setmana en tornejos comarcals, cosa que els connecta amb molts altres jugadors de Manresa i comarca. La vinculació amb el Centre d'Esports Manresa, el Consell esportiu del Bages, la Federació Catalana de Futbol, i el conveni signat el 2015 amb Caritas Arxiprestal i amb l'Ajuntament de Manresa referma aquesta voluntat d'obertura al món associatiu de la ciutat i el treball en xarxa.\nDes de DIAPO també s'acabarà assumint l'organització del Mundialet, creant una xarxa de suports, voluntaris, membres d'altes entitats, que tots junts fan possible que enguany s'hagi celebrat el 14è torneig, amb participació de més de mil jugadors de tots els nivells (infantil, benjamí, cadet, veterans, femení i absoluta) i que mou cada vegada més població no només immigrada, sinó també autòctona i de segones generacions, gràcies sobretot als nois-es que participen a l'escola de futbol i als tornejos amb la comarca.\nDes de DIAPO, i al seu capdavant en Moctar Thera, s'ha creat un gran exemple de treball solidari i en xarxa pel bé d'un col·lectiu de joves, pares, voluntaris, entitats, etc amb una finalitat comuna: fer possible la igualtat d'oportunitats i de gaudi en el lleure educatiu i esportiu\nEscola d'Adults de Sant Joan de Vilatorrada\nEl Centre municipal de Formació per a Persones Adultes de Sant Joan de Vilatorrada, coneguda a la població com l'Escola d'adults, va començar la seva tasca l'any 1986.\nDurant aquests més de 30 anys ha crescut a l'igual que el poble. Ha anat adaptant-se als canvis que la societat ha tingut, intentant donar resposta a les mancances i necessitats que hi havia a cada moment.\nA finals dels vuitanta treballava amb castellanoparlants, persones que requerien aprendre el català per desenvolupar-se en el món laboral o bé que en el seu moment no havien pogut completar una escolarització que els permetés accedir a la titulació obligatòria.\nActualment treballa sobretot amb persones nouvingudes d'arreu del món, molt diverses, amb estudis o sense, amb dificultats d'aprenentatge, amb poc temps, amb situacions precàries i amb por, patiment, però també amb ganes de progressar, alegria per aconseguir un món millor pels seus fills...\nLa tasca de l'escola no és tan sols transferir uns coneixements per parlar un nou idioma. L'escola duu a terme diferents formacions, des de poder accedir a treure's el Graduat en Secundària, aprendre anglès, francès, informàtica... fins a organitzar activitats culturals i lúdiques per crear cohesió i potenciar la relació entre persones de diferents cultures.\nEl 2006 l'escola va iniciar el projecte “Intercanvi d'experiències, llengua i cultura entre dones migrades i autòctones”. Es tractava de dur a terme unes sessions pràctiques de presentació d'experiències, activitats i converses informals on totes les dones es poden expressar. Es preparen les reunions amb representació de dones autòctones i de dones immigrants, i del personal de la biblioteca Municipal per fer les propostes.\nTambé s'han organitzat sortides (Súria, Callús, Santpedor, Balsareny, Vic...), tallers de balls diferents, de cuina, xerrades sobre temes diversos (nutrició, criança fills, sexualitat, malalties pròpies de dones...), visites a empreses, Escoles, Kursaal... tallers de draps de cuina, braçalets, punt, patchwork, marcs scrapbook...\nA l'any 2009, veient la necessitat que l'alumnat immigrant pogués practicar el català a nivell de conversa amb una persona autòctona, l'escola d'adults va iniciar el projecte “Xerrola”. Consisteix en trobar-se dues o tres persones una vegada a la setmana fora de l'àmbit de\nl'escola per practicar, parlar en català i mantenir una certa relació que permetés tenir un coneixement més ampli de els diferents trets culturals. Aquesta actuació ha format veritables amistats que perduren en el temps.\nEn essència, l'escola té com a filosofia la consecució dels valors ètics de justícia, llibertat, igualtat, tolerància, respecte i solidaritat.\nSocietat, Creu Roja, premi santi vidal