Todoreh: d’abril 2016\nCom vaig dir en l'apunt anterior, enguany no he participat de Sant Jordi com he vingut fent-ho des de que tinc us de raó. De totes maneres, darrerament aquestes masses de gent omplint el rovell de l'ou de la ciutat, i que ni tant sols et deixen acostar a les parades per veure als escriptors signant les obres per les cues que s'originen al seu entorn, comença a ser força agobiant, malgrat l'intent de ser matiners per trobar menys embusos humans.\nLa diferència d'aquesta Diada del 2016 ha estat sortir de la ciutat de cap de setmana i visitar les terres de ponent. El Monestir de les Avellanes ha estat l'indret proposat pel grup habitual de viatges, i on ha estat també la ruta medieval que pertocava, tot recordant les gestes dels cavallers de l'edat Mitjana. En certa manera, és com si Sant Jordi el portéssim amb nosaltres amb el seu cavall i la seva llança.\nEls Comtes d'Urgell, els quals van ser designats pels francs per ocupar les terres conquistades als àrabs, van començar a expansionar-se per aquells paratges sobre els segles X al XV. Ermengol X de la segona dinastía, mort al segle XIV, està enterrat al Monestir de les Avellanes, en un sepulcre modern, atès que el panteó original va ser venut i exposat al museu The Cloisters de Nova York.\nVa ser interessant també la visita a la vila medieval d'Àger. El recinte fortificat on el castell es trobava encerclat per muralles construïdes damunt la roca, encara es conserven després de sucessives reformes. Sembla que les darreres investigacions les situen al segle IX. El vescomte Arnau Mir de Tost i la seva muller Arsenda van instal·lar la seva residència, i els seus descendents van fer importants donacions de terres i drets, al monestir canonical que van fundar.\nVarem coincidir amb la trobada internacional de campaners que el darrer diumenge d'abril se celebra a Os de Balaguer. La nostra visita la varem fer el dissabte a la tarda, per la qual cosa, vam ensopegar amb els preparatius.\nVarem fer de\ncampaners improvisats ja que mentre ens delectàvem amb els nostres sons que no passaven der ser una "escala musical" dirigida pel guia que ens va portar al museu, les mestresses del poble preparaven el "mandongo" per obsequiar als visitants l'endemà.\nNo em digueu que no fa "bona pinta"...\nI fins aquí un 23 i 24 d'abril. Un cap de setmana de primavera espectacular amb camps de cereals bressolats pel vent formant onades de color verd, i emmarcats amb flors grogues de colza. Com sempre la natura majestuosa!\nEtiquetes de comentaris: La Noguera, Sant Jordi\nQuan erem infants i ens explicaven la "Història Sagrada", sempre m'imaginava el Paradís terrenal com les fotografies de les Illes Caiman. Creia ingenuament que aquell Paradís existia i li preguntava a la meva mare on es podia trobar. La resposta immediata era que encara ningú l'havia trobat ni l'havia vist mai.\nAra penso que si, que hi ha molta gent que ha trobat més d'un Paradís, i en molts indrets. Paradisos que no hagués dit mai que en poc temps els aniríem descobrint i se'n parlaria força a més d'ampliar-nos els nostres coneixements de la Geografia de la terra com mai.\nEl fet curiós és que les persones que han aconseguit trobar aquests indrets, ens volen fer creure que només hi han passat de llarg i no s'han fet experts en traficar béns, i beneficiar-se fraudulentament de les seves prebendes. Això si, són experts en aconsellar-nos la millor manera de ser altruistes amb la societat del nostre entorn immediat.\nLa nostra candidesa ha sofert canvis al llarg del temps. Ja no sóm infants, l'innocència l'hem perdut i ja no ens poden fer combregar amb rodes de molí.\nPublicat per Marta a 20:13 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: actualitat, Paradisos fiscals\nEntenc perfectament que els anglesos i els alemanys els agradi afincar-se a les illes de Mallorca i Menorca per gaudir del sol mediterrani. Uns dies a l'alemanya oriental ho he pogut comprovar. Dies grisos, fred i aquell xirimí a vegades molest sense arribar a ser una pluja que obligui a extendre els paraigües. El termòmetre no pujava de 6/7 graus centígrads. Uf!\nUna immersió a la Història del segle XX ens ha acompanyat en boca d'un guia jove i català, que evidentment no havía viscut moltes de les efemèrides recents, al contrari dels viatgers veterans que el seguíem i les recordàvem ja que n'havíem estat testimonis. L'Arnau, nascut a Mollet del Vallès, fa deu anys que viu a Berlín i de moment no pensa tornar a Catalunya. Li va bé la feina, i l'entorn. Berlín no és una ciutat cara en comparació amb altres ciutats europees i amb una taxa d'atur ínfima. Es pot viure decentment amb un sou mitjà. El comiat amb aquest xicot va ser sentit. Ja ens havíem acostumat a la seva presència.\nEl pont dels espies ubicat a l'entrada de la ciutat de Postdam, presentava una imatge que ens va fer recordar la recent pel·lícula del mateix nom, de canvi de presoners. Efectivament va ser un lloc d'intercanvi i el varem passar tot caminant. Unes tímides branques florides al costat, començaven a anunciar que la primavera s'acostava.\nEncara es veuen lleugeres diferències entre els dos Berlins. La ciutat ens va semblar una mica caòtica per la quantitat d'edificis en restauració. Obres al carrer, bastides, grues, i ponts elevats per les xarxes de metro, ah, i diferenciant la part oriental en que hi havia tranvies, al contrari de la part occidental que no en tenia. Observació del nostre guia!.\nAmb tot, una ciutat moderna amb edificis realment espectaculars com el Sony Center.\nEmotiva va ser la visita a la Porta de Brademburg, quan la vam traspassar caminant també sota les arcades. No diguem el Memorial de l'Holocaust. Cadascú varem tenir sensacions diverses que varem posar en comú.\nEl memorial del mur també va ser una visita de records recents. Encara tinc a la retina les imatges d'aquell 1989, quan la gent colpejava aquelles pedres i s'enfilava al damunt.\nLa visita a la ciutat de Dresden capital de la Saxònia amb el seu passat reial i principesc, va ser una ocasió per contemplar aquells palaus barrocs que van ser ocupats per la dinastía Wettin i que han quedat per ser admirats per la nostra generació de badocs.\nVarem dedicar un dia a fer una passejada per la ciutat de Leipzig també a Saxònia, ciutat dels músics. Al seu prestigiós conservatori de Música hi van estudiar Bach, Mendelssoh i Schumann entre d'altres.\nL'església de Sant Nicolàs alberga la tomba de J.S.Bach i un petit museu del seu pas per aquell indret.\nA Postdam la capital del land de Brademburg i situada a la perifèria sud-occidental de Berlín, varem visitar el Palau de Cecilienhof, una edificació semblant a un cottage anglès, on l'any 1945 va tenir lloc la històrica conferència de Postdam. La visita molt ben documentada, va ser un bany d'il·lustracions de la Segona Guerra Mundial.\nI un punt de color per acabar aquesta breu pinzellada berlinesa. Europa prepara molt el temps pasqual. Un esdeveniment esperat per aquests països tant mancats de bon temps i al cap i a la fi preludi de més hores de llum i esclat de la natura. Els aparadors anuncien la Pasqua decorats amb petits conillets i ous de tota mena i colors.\nVaig captar-ne una petita mostra :\nAls arbres dels jardins hi pengen ous\nLa crònica més extensa del viatge, com sempre, en el Sorrobloc potser d'aquí uns dies.\nPublicat per Marta a 23:39 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Berlín, Pasqua


Wikiloc - ruta Lamanère-Catalunya Nord-Torres de Cabrenç-naixement del riu Muga - la Menera, Région Languedoc-Roussillon (France)- GPS track\n→ la Menera\nLamanère-Catalunya Nord-Torres de Cabrenç-naixement del riu Muga 54\nBasses de Monars-Sant Sebastià (o Feliu) de Monars-Sant Marc (1327 m.)-Puig de les Bruixes (1393 m.)-Comanegra (1557 m.) (senderismo) 150603 2x100 Cims.GARROTXA. (Nº140)'Comanegra' i (Nº141) 'Puig de les Bruixes' des de la Bassa de Monars. (senderismo) Bassa de Monars-Puig de Comanegra-Puig de les Bruixes-Puig de Sant Marc-Sant Sebastià-Monars (senderismo) Puig de les Bruixes i Comanegra (senderismo)\nVista 1310 veces, descargada 48 veces\ncerca de la Menera, Région Languedoc-Roussillon (France)\nAquesta sortida ens ha servit per desvetllar l’historia de les torres de Cabrenç, vestigis d’un antic castell, el més important de l'Alt Vallespir, a més de poder gaudir de les impressionants vistes sobre els Pirineus i l’alta Garrotxa, (cosa que no hem pogut fer a causa del cel ennuvolat amb que s’ha llevat el dia), tot caminant per ombrívoles i fresques fagedes, des de el poble francès de Lamanère (La Menera en català) Cabrenç o Torres de Cabrenç (Tours de Cabrenç en francès) és una fortificació ara força enrunada al terme municipal de Serrallonga (Vallespir), just a l'abrupte cresta que fa de partió amb la comuna de Lamanère. “Lamanère (o La Menera) és un poble situat a 777 metres d'altitud, de no gaire més de 60 habitants, a l'aiguabarreig dels torrents de "le Taix" i "le Lamanère". És conegut arreu del país gal per ser la “commune” més meridional de tota la França continental, (ven be que està situat en un cul-de-sac) De fet, precisament el Comanegra és el punt francès més meridional, i va passar a formar part d'aquest país després del Tractat dels Pirineus. El seu nom prové de les antigues mines d'or, plom i ferro, encara que la “commune” també va destacar per la seva fàbrica d'espardenyes. Avui dia l'economia s'enfoca al turisme. L'església és d'origen medieval, però apareix profundament transformada. Al costat de la porta hi ha una font, bon lloc per refrescar-se. MOLT IMPORTANT... Si voleu visitar la torre de Senyals, heu de demanar la clau a la botiga/bar/restaurant, etc.etc.etc del poble que es troba a peu de carretera i en front de l’església...no s’ha de pagar res, no més cal emplenar amb les teves dades un curt formulari i deixar el DNI que es recull a la tornada de les claus. Així, dons, deixem el cotxe a l'aparcament del poble un cop hem passat aquest i el pont sobre el riu le Taix. Un cop preparats, tornem al poble fins l’església, agafem el Carrer de Dalt amb indicacions de la ruta, i el seguim. Cal esmentar que rere l’església està el cementiri que ens dona la benvinguda amb un monument als caiguts del poble a la primera guerra mundial...seguim pujant passant per el veïnat de la font de Dalt i la placeta de la font de Dalt. Ja som fora el poble i el camí puja entre frondoses rouredes i atapeïts faigs...la nit anterior va ploure i això li don un colors al bosc magnífic. Travessem un camí que baixa a Can Niol i seguim pujant bosc amunt, en tot el camí anirem trobant indicadors de les torres de Cabrenç a més de marques de pintura grogues i vermelles. Ara un camí ampla ens mena a una entrada a la gran finca de les Estanoses, amb un gran portal de ferro i ha on un enorme bisó dissecat o de fibra, ens dona la benvinguda...o no!. Algun company s’ha atrevit a toreja’l... i ell, ni cas. Al costat del portal agafem a mà esquerra un corriol on ens duu al Coll de les Estones, sota el Puig Ballador excel•lents vistes des d'aquest indret. El camí es molt costerut, fins arribar a la carena ha on son les torres datades de l'any 990, aquesta carena fa tres bonys de roca i en cada bony hi ha una torre. la 1a Torre, (La torre Nord o de Senyals), Torre septentrional: La torre nord, del segle catorzè, és dalt del cim més al nord a 1.291 metres d'altitud. Fa 12 metres d'alçada i exteriorment és de planta hexagonal. Tota ella està envoltada per una fossa. Aquesta torre l’han bategada com la Torre de Senyals, perquè segons la tradició permetia la comunicació amb les torres de Mir, del Cos i de Vetera. Del conjunt d'edificis que formen el castell, aquesta és la part més ben conservada, a més d'haver-ne restaurat murs i obertures, i d'haver-hi fet una passera, una escala d'accés i un mirador a la part superior, ens permet admirar el grandiós paisatge, que ara ens comença a deixar veure el núvols. Torre central: La 2a ( la presó) té set cares també irregulars, la porta molt enlairada i al davant hi queden restes d'edificacions. Tant aquesta com la primera són tancades. La torre mitjana culmina una penya a 1.310 metres d'altitud, a 100 metres al nord del castell, i és una part d'un conjunt d'edificacions, format per la torre, de sis costats, i una segona torre annexa. La tradició popular diu que hi havia la presó dels barons. i la 3a (Castell o recinte principal) no és ben bé una torre, si no les restes d'una volta, on al costat hi ha una taula d'orientació i a sota resta d'una muralla. És també el cim de la sortida 1.326 metres i un de 100 cims de la Feec. Per bé que quasi no en queden elements, sembla que es componia d'una sala-torre, a la part nord del recinte, i un ampli clos, tancat per la muralla d'1,5 metres de gruix però no gaire alta gràcies als cingles de 20 a 40 metres que hi ha al dessota i que ja són prou defensa. La baixada es fa per una canal, amb forta pendent, fins el pla del Castell, aquí trobem una cruïlla, cap a la dreta va a Lamanère. Nosaltres la seguim cap a l’esquerra uns 3 minuts fins que trobem, a la nostra esquerra, un indicador del camí a Costoja. Seguim per aquest camí que transcorre per una humida fageda fins que arribem a un punt on desapareix el bosc per donar pas a un paisatge que sembla estret de una pel·lícula de ciència-ficció, amb una terra vermella molt solcada. Arribem al caire del serrat que forma aquest canvi de conca: a l’altra banda del caire s’hi troba el naixement del Muga i una placa que ho assenyala. Muga significa frontera o límit i constitueix durant uns 5,5 km el límit fronterer francoespanyol. Rep principalment les aigües de la zona axial dels Pirineus (roc de Frausa, serra de les Salines, serra de l'Albera). La Muga desemboca al golf de Roses, després de 58 km. Des del caire podem contemplar el naixement de un riu (La Muga) i el podem seguir tota l’estona per la vall que ha donar forma, fins la seva mort a Empuriabrava. Visitat el naixement de la Muga tornem fins el pla de Castell i baixem per el camí del torrent del pla del Castell fins a Lamanère, ha on desprès de deixar la clau de la torre de senyals al “Bistrot de Pays” i prendre unes “birres” agafem els cotxes i seguint aquestes sinuoses carreteres, ens plantem a Tapi per fer un bon dinar, donant per acabada aquesta interesant ruta...fins la propera. Lamanère Catalunya Nord (França)-Torres de Cabrenç-Naixement de la Muga from Salvador Hidalgo Gámez on Vimeo.\nLamanère-Catalunya Nord-Torres de Cabrenç-naixement del riu Muga https://es.wikiloc.com/wikiloc/view.do?id=10394943 Saludos,\nSigue a el capi y descubre nuevas rutas


Dolors Marta Inge: Filets de bruixa amb patates i pebrot escalivat\nFilets de bruixa amb patates i pebrot escalivat\n100 g de bruixa per persona\njulivert i oli d'oliva\nNetejar els galls (bruixa) tallats a filets.\nEscalivar el pebrot.\nPelar les patates, tallar-les a làmines o daus i fregir-les en una paella amb oli d'oliva i reservar.\nTallar els alls a làmines i daurar-los a poc a poc en una paella amb una mica d'oli juntament amb el bitxo. Afegir-los a les patates, salpebrar-ho, afegir-hi la picada de julivert i coure-ho durant 5 minuts.\nSalpebrar els filets de bruixa i enrossir-los en una planxa o paella amb una mica d'oli.\nPosar les patates en el plat i col·locar els filets de bruixa al damunt i decorar-los amb el pebrot tallat a tires.\nPublicat per "Dolors Marta Inge" a 15.10.18\nUn plat de "BRUIXA" prou apetitós, y, sens dubte, deliciós...\nMoltes gracies, Dolors,Marta Inge.\nSí,realment ho és. Fàcil i bó.\ntambé et recomano els galets. Són una mica més elaborats però estaven boníssims.\nDoncs miraré de fer-los un dia d'aquets, prometo informar dels resultats.


L'AVV de Sant Andreu de Palomar acusa a C's de fer "demagògia" | L'Exprés de Sant Andreu\nL’AVV de Sant Andreu de Palomar acusa a C’s de fer “demagògia”\n3 d'agost del 2017 Política David García Mateu\nDesprés que la presidenta del grup municipal de Ciutadans, Carina Mejías, demanés a les entitats veïnals que respectessin “la pluralitat d’opinions dels veïns del barri de Sant Andreu” en referència al referèndum previst pel pròxim 1 d’octubre, l’AVV de Sant Andreu de Palomar ja li ha contestat amb contundència. Tal com ha expressat a L’Exprés de Sant Andreu el president de l’entitat, Santi Serra, el que ha fet C’s és “demagògia”.\nEn opinió del conseller de Ciutadans a Sant Andreu, Jordi Obón, “la funció de les AVV” ha de ser la de “preocupar-se pels problemes dels seus veïns, no prendre posicionaments polítics“. Una consideració que, creu, ha de ser així per “respectar la varietat dels votants”. “Representen a totes les sensibilitats polítiques que pot tenir el Districte”, ha afegit.\nUns arguments que, en opinió de Serra, estan carregats de “demagògia”. “Nosaltres no ens posicionem, sinó que defensem que el dret de qualsevol persona és anar a votar i decidir el futur que vol viure“, ha assenyalat el president de l’entitat. A més, respecte a la pluralitat veïnal que creu Obón que hauria de representar l’AVV de Sant Andreu de Palomar, Santi Serra el repta a fer-li saber “quants afiliats a Ciutadans són socis de l’AVV de Sant Andreu de Palomar”. “Que ens ho diguin”, ha afegit.\nEl màxim representant de l’entitat veïnal també ha advertit al partit taronja de “confondre la legalitat amb la legitimitat”. “Si no s’hauria trencat cap llei, les senyores no podrien votar, la Soraya Sáenz de Santamaria no seria vicepresidenta del Govern, ni la Inés Arrimadas seria la líder de Ciutadans al Parlament”, els ha rememorat. Des del seu compte de Twitter, l’AVV de Sant Andreu de Palomar també ha recordat a la formació política que les entitats “sempre fem política en el que reivindiquem”.\n.@Jordi_Obon @Cs_santandreu @StAndreuExpres entenem el SI com un sí al referèndum del #1O. Les AAVV fem política sempre en el q reivindiquem\n— De Cap a Peus (@capapeus) 2 de agosto de 2017\nTags: avv sant andreu de palomarc'sreferèndum\nantoni roura moliné ha dit:\n26 de novembre del 2017 a les 12:37 pm\nÉs increïble l´actitud de Rosa Maria Sardá. També el seu germà Javier pensa igual que ella. Ara bé, té una explicació, ambdós sempre s´han guanyat la vida a Espanya. És alló de ” no muerdas la mano que te da de comer”.\nNotícia anterior Notícia anterior: Pluja de medalles pel CN Sant Andreu: 3 ors, 2 plates i 1 bronze\nNotícia següent Notícia següent: Campanya a Sant Andreu contra els orins dels gossos


Família Aguilella Salgado\nESMUC > L'Escola > Serveis > Biblioteca > Coneix-nos > Donacions > Família Aguilella Salgado\nSalvador Aguilella Peris neix a Onda (Castelló) el dia 6 de gener de 1898. Al llarg de la seva vida viatjà sovint a Filipines on s'hi quedà una llarga temporada durant la Guerra Civil Espanyola, treballant a la Companyia General de Tabacs de Filipines. Allà va conèixer a la seva dona amb qui tingué dos fills. Amb l’esclat de la Segona Guerra Mundial retorna a Espanya i sovint assisteix al Gran Teatre del Liceu com a espectador, i exercint d'arxiver aficionat durant els últims trenta anys de la seva vida. Morí el dia 27 de juliol de 1995.\nEl seu fill, Manuel Aguilella Franco, nasqué a Manila el dia 8 de febrer de 1936. Continuant la trajectòria del seu pare, fou un gran aficionat a la música. Arribà a Espanya amb el seu pare amb el començament de la Segona Guerra Mundial. Tingué dos fills i treballà en una companyia d’assegurances de la llar de Barcelona. Morí el dia 17 de setembre de 2003.\nEl fons documental aplega documentació variada recopilada al llarg dels anys per la família Aguilella Salgado, especialment per Salvador i Manuel Aguilella. Està format majoritàriament per una col·lecció de discs de vinil, partitures impreses i manuscrites, programes de mà i retalls de premsa.\nEls seus dos fills, Manuel i Maria del Carmen Aguilella Salgado, foren els encarregats d’efectuar la donació d’una part del patrimoni musical familiar, el qual des de l’any 2004 forma part de les col·leccions de la Biblioteca de l’ESMUC. El fons no està catalogat però pot consultar-se l'inventari:\nInventari donació família Aguilella Salgado


Queens Gate 1 Bedroom Apartment 4 Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n., Chelsea, Londres, Regne Unit, SW7 5RR\nSobre Queens Gate 1 Bedroom Apartment 4\nSituat en el cor de Chelsea, Queens Gate 1 Bedroom Apartment 4 és un lloc ideal des d'on descobrir Londres. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Queens Gate 1 Bedroom Apartment 4 asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, ascensor. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Queens Gate 1 Bedroom Apartment 4 és una selecció idònia per a la vostra estada a Londres.


Transformar per innovar | Servei Educatiu del Pla d'Urgell\nEl Laboratori de Transformació Educativa ens presenta la iniciativa “Transformar per innovar”, organitzada en quatre col·leccions de vídeos acompanyats de cinc rutines de pensament per aprofundir en les reflexions, temàtiques, experiències de centre i d’aula, que promou cada un d’aquests vídeos. Les quatre col·leccions presenten un format propi i van associades a diferents estratègies de treball:\n– Les dimensions de la transformació als centres és una col·lecció de 8 vídeos amb la participació de 32 centres referents del Laboratori i, per tant, avançats en la transformació educativa. Cada centre ha identificat la o les dimensions de la transformació en què el seu centre podia ser referent i han mostrat les seves bones pràctiques i les evidències que les justifiquen.\n– Històries d’un canvi és una col·lecció de 4 narracions en vídeo produïdes a partir de les gravacions de 14 sales de diàleg de la primera sessió de la Comunitat de Centres amb facilitació. Les gravacions recullen el testimoni de 14 persones expertes, membres d’equips directius de diferents centres referents del Laboratori, avançats en la Transformació Educativa.\n– Inspirar la transformació educativa recull en 30 vídeos les visites que enguany el Laboratori de Transformació Educativa organitza amb el nom Visites virtuals guiades entre centres.\n– Difondre projecte i pràctiques consta de 6 vídeos, tres de projectes d’innovació i tres de pràctiques educatives, que han de servir per reflexionar, aprofundir i inspirar en processos d’innovació i transformació educativa.\nPodeu accedir a la notícia a través de l’enllaç següent a la plataforma del Laboratori: Transformar per Innovar.\nCada setmana es penjarà a la plataforma un nou vídeo, i ja teniu a la vostra disposició el primer de la col·lecció “Les dimensions de la Transformació Educativa”: Transformació educativa, facilitació i empoderament.\n11è Premi de Comunicació Científica Audiovisual X(p)rimenta\nConcurs de Dibuixos Matemàtics d’ABEAM


SHADOWZ - VALOR NET, EDAT, ALÇADA, BIOGRAFIA, ANIVERSARI, WIKI! - ESPORTS PLAYER\nData de naixement 10 de desembre de 1994\nEdat 26 anys, 10 mesos, 15 dies\nCompte enrere d'aniversari de Shadowz\nValor net de Shadowz, aniversari, edat, alçada, pes, wiki, fet 2020-21! En aquest article, descobrirem quants anys té Shadowz? Amb qui està sortint amb Shadowz ara i quants diners té Shadowz?\nBiografia de Shadowz\nShadowz és un famós eSports Player , que va néixer el 10 de desembre de 1994 en Regne Unit . Jugador britànic que s'ha fet conegut com un dels millors jugadors competitius de Gears of War 4. Recopila una gran varietat de contingut relacionat amb Gears of War al seu canal de YouTube, SASxSH4DOWZ, que compta amb més de 90.000 subscriptors. Segons Astròlegs, Shadowz's signe del zodíac és Sagitari .\nMolts pobles volen saber què és Ètnia Shadowz, nacionalitat, ascendència i carrera? Ho comprovem! Segons el recurs públic, IMDb i Viquipèdia, l'ètnia de Shadowz no es coneix. Actualitzarem la religió i les opinions polítiques de Shadowz en aquest article. Torneu a consultar l'article després d'uns quants dies.\nValor net de Shadowz\nShadowz és un dels richest eSports Player i figura al reproductor d'eSports més popular. Segons la nostra anàlisi, Wikipedia, Forbes i Business Insider, Shadowz el valor net és aproximadament 1,5 milions de dòlars .\nValor net i sou de Shadowz\nVa ser un ballarí que va interpretar una gran varietat d'estils, incloent breakdance i disco, durant més d'una dècada.\nAltura de Shadowz\nL'alçada de Shadowz No està disponible ara mateix. Shadowz pes Desconegut & mesures corporals s'actualitzarà aviat.\nEstadístiques corporals i d'alçada de Shadowz\nHa competit com a part de l'equip de jocs DVile eSports.\nAmb qui està sortint amb Shadowz?\nSegons els nostres registres, Shadowz és possiblement solter & no ha estat compromès anteriorment. A juny de 2021, Shadowz's no està sortint amb ningú.\nRegistre de relacions : No tenim registres relacions passades per Shadowz. Ens podeu ajudar a crear els registres de cites de Shadowz!\nShadowz Classificat a la llista de most popular eSports Player . També figura a la llista d’elit de famosos famosos nascuts a Regne Unit . Shadowz celebra l'aniversari el 10 de desembre de cada any.


Culpable d’abús sexual o víctima d’amenaces? - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl Tribunal de Corts jutja un individu acusat d’abusar sexualment d'una dona i, per la seva part, ell assegura que és innocent i que la denunciant li va proferir amenaces i el va estafar\n02/12/2020 (16:27 CET)\nHi ha dues versions molt diferenciades. L’acusat manté que les relacions sexuals van ser consentides i “boniques”. A més, afirma que la dona li va demanar diners en diverses ocasions i que li va proferir amenaces abans de denunciar-li per violació. Per la seva part, la presumpta víctima afirma que l’home va abusar sexualment d’ella, encara que no s’ha pogut conèixer la seva versió en detall perquè s’ha realitzat a porta tancada. Després de les dues declaracions, la vista s’ha ajornat fins demà i l’acusació té previst demanar tres anys i mig de presó.\nAnem amb els fets -per ordre cronològic- des de la perspectiva del processat. La dona en qüestió tenia parella sentimental i treballava a la pastisseria dels seus pares. El juny del 2012 comença a tindre “un tracte més proper” amb ella i, al llarg del juliol, mantenen quatre relacions sexuals: dos al seu domicili i dos a la pastisseria, una de les quals amb el negoci obert i amb pausa inclosa per atendre clients. L’home també ha declarat que, després d’aquestes trobades, la dona li hauria confessat que un familiar seu la va violar quan era petita. En aquest sentit, l’acusació, és a dir, l’advocada de la denunciant ha confirmat els fets.\nL’individu assegura que, una vegada va interposar la denúncia per amenaces, es va adonar que la dona havia fet el mateix acusant-lo d’haver-la violat.\nLa situació canvia a l’agost. El processat ha relatat que va rebre una trucada per mantenir una trobada amb la dona i la seva parella, argumentant que estaven en crisi i que volien acabar amb la relació. No obstant això, arran la conversa entre els tres, els dos nuvis marxen de vacances amb la intenció de continuar junts i l’acusat entén que la seva aventura s’ha acabat. Pocs dies després, l’home assegura que va rebre missatges de la denunciant demanant-li diners perquè la seva parella l’havia deixat tirada i que, davant aquesta situació, li dóna 500 euros.\nTambé segons la versió del processat, no torna a tindre cap senyal de vida de la seva “amiga” fins que el 16 d’agost li diuen que s’ha intentat suïcidar. A partir d’aquesta data, afirma que els missatges i les trucades per part de la parella es van intensificar i que li va proferir diverses amenaces. En aquest context, el detonant hauria arribat dies després: “va vindre a la meva feina, em va dir que l’havia contagiat alguna cosa i em va demanar 380 euros més. Els diners no m’importen, però no podia permetre les amenaces, ni a mi ni a la meva filla, que també va rebre missatges de text. Una vegada vaig denunciar-la, em vaig adonar que ella va fer el mateix acusant-me d’haver-la violat”.\nDesprés de la declaració a porta tancada de la denunciant, la qual s’ha allargat més d’una hora, el judici es reprendrà demà i l’acusació té previst demanar tres anys i mig de presó.\nA la causa es van aportar alguns dels missatges on queden demostrades algunes de les explicacions, com ara que li va deixar diners i que, en les conversacions mantingudes, l’home va tindre un bon tracte amb ella en tot moment. A més, les trucades coincideixen amb les dates en les quals ell assegura que va mantenir relacions sexuals amb ella.\nÉs per això -entre altres coses- que l’acusació l’ha preguntat a l’acusat perquè creu que s’ha arribat a aquesta situació, però el president del tribunal ha intervingut per subratllar que “en tot cas, això li hauria de preguntar a la seva clienta”. En la mateixa línia, quan la defensa ha insistit en el fet que es van donar amenaces, l’advocada de la denunciant ha protestat perquè “aquestes van ser arxivades” i, de nou, el president l’ha contestat: “aquest tribunal considera que el context dels fets és molt rellevant i, per tant, la defensa podrà dur a terme totes les preguntes que consideri en aquest sentit”.\nFinalment, després de la declaració a porta tancada de la denunciant, la qual s’ha allargat més d’una hora, el judici es reprendrà demà a les 12:00 hores. L’acusació té previst demanar tres anys i mig de presó -amb una part de la condemna ferma- i la defensa sol·licitarà l’absolució.


Karma 7: Seguidors del vident de Picassent es reuneixen encara esperant les apariciones de la Verge\nSeguidors del vident de Picassent es reuneixen encara esperant les apariciones de la Verge\nAproximadament mig centenar de seguidors de l'autodenominat Pare Ángel van tornar a reunir-se ahir a la tarda, com cada dia 15, al Racó de les Vinyes d'Alzira (Ribera Alta) per a assistir a la suposada aparició de la Verge dels Remeis.\nL'escena, que es repeteix mensualment des dels anys 80, va seguir el guió habitual: els assistents-entre ells menors-van resar el rosari i després, a través d'un megàfon, es va emetre el "missatge" de la Verge gravat per l'Ángel Muñoz, el suposat vident que lidera aquest moviment religiós. Després d'escoltar les seves paraules, els fidels van alçar les seves rosaris, estampes i algunes ampolles d'aigua perquè la Verge les beneís. La cerimònia va concloure amb un adéu emotiu a Maria, a qui van acomiadar mirant al sol, aixecant els braços i saludant.\nCom és habitual en els darrers anys, el Pare Ángel no va acudir a la cita, a la qual cada vegada assisteixen menys persones, especialment des que Muñoz va ser jutjat per presumpta estafa, encara que va quedar absolt. Un dels seguidors consultats, vestit amb un vestit negre similar al d'un sacerdot, va reconèixer que el nombre de fidels ha baixat: "Això depèn de dates, segons com li pegui a la gent". Un veí de la zona va assegurar que "cada vegada són menys, però els que queden són acèrrims i cada dia 15 no fallen mai", assenyala.\nLes apreciacions del veïnat es corresponien amb les imatges que es van poder veure al llarg de la jornada. Ja des del migdia, una desena de seguidors esperava sota un sol de justícia la cita per a la trobada amb la Mare de Déu. Segons el diari Levante , malgrat els 37 graus de temperatura, algunes feligreses d'avançada edat van pujar l'estret i costerut camí de pedres que condueix fins a la mena de capella on siposadament s'apareix la imatge de la verge; ho feien de genolls i rosari en mà.\nEl vident, que fa dos anys va ser absolt d'un delicte d'estafa en no demostrar les acusacions contra ell, va reunir presumptament un patrimoni proper als tres milions d'euros amb les aportacions dels seguidors.\nInformació de Levante-EMV\nEtiquetes de comentaris: aparicions marianes, País Valencià\nArticle contra el pretés origen "alquímic" de Sant...\nSeguidors del vident de Picassent es reuneixen enc...


ITEAF Archives - Pàgina 2 de 3 - ITEAF PrevenControl\nJornada d’inspeccions a Segarra i Urgell\nEl passat 26 d’agost la nostra unitat mòbil va realitzar inspeccions a localitats de la Segarra i Urgell. Es van portar a terme inspeccions a barres d’aplicació a cultius herbacis, i vam poder inspeccionar equips tant interessants i complets com el muntat sobre camió Mercedes Unimog.\nJoan Manel Berenguer General jornada, ponecia\nInformació sobre la participació a la Jornada al Consell Comarcal de l’Alt Penedès\nEl passat dia 28 de juliol, els enginyers de ITEAF Prevencontrol van participar com a ponents principals en la Jornada sobre la Inspecció dels Equips d’Aplicació de Productes Fitosanitaris i l’Ús Sostenible dels Plaguicides, celebrada a Vilafranca del Penedès a la seu del Consell Comarcal de l’Alt Penedès.\nEn aquesta jornada es van exposar les necessitats de realitzar les inspeccions i els criteris que s’apliquen durant les mateixes, per tal que els equips estiguin correctament regultats i en correcte estat de funcionament.\nUs deixem la nostra presentació inicial de la Jornada\nEn aquests enllaços trobareu les noticies sobre el desenvolupament de la jornada.\nNoticia a la web del Consell Comarcal de l’Alt Penedès\nNoticia a RTVVilafranca.cat\nJoan Manel Berenguer General inspeccions, inspeccions, inspeccions, inspeccions, inspeccions, inspeccions, inspeccions, inspeccions\nJoaquim Ruiz Notícies,Notícies,Notícies,Notícies,Notícies,Notícies,Notícies,Notícies,Notícies,Notícies fitosanitaris, ITV Fitosanitaris\nNova NTP dedicada a la Inspecció dels equips d’aplicació de productes fitosanitaris\nL’Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball (INSHT) ha editat una nova Nota Tècnica Preventiva (NTP) dedicada a la inspecció dels equips d’aplicació de productes fitosanitaris.\nLa NTP recull, de forma resumida, els requisits legals que han d’acomplir les inspeccions periòdiques dels equips d’aplicació de productes fitosanitaris en virtut del R.D. 1702/2011.\nUs podeu descarregar la NTP clickant aqui.\nRecordeu que si heu de passar aquest tipus d’inspeccions ens podeu demanar hora aqui.


Jussactiu reivindica la millora de les comunicacions viàries amb Barcelona | Pallars Digital\nper Redacció, 20 de juny de 2017 a les 09:32 |\nLa necessitat de millorar les comunicacions va centrar la Junta de Jussactiu | Moisès Jordi\nLa millora de les comunicacions va ser la principal reivindicació de Jussactiu, la Societat de Foment del Pallars Jussà, en la Junta General Ordinària celebrada dijous passat a l'Epicentre de Tremp. En aquesta trobada es va informar de les diferents jornades de treball que s'estan realitzant des de la comissió d'infraestructures de Jussactiu amb el secretari d'Infraestructures i Mobilitat, Ricard Font.\nL'objectiu d'aquestes jornades és estudiar tècnicament els diferents trajectes que poden millorar-se perquè les comunicacions viàries entre el Pallars i l'Àrea Metropolitana de Barcelona siguin més ràpides i segures. En aquest sentit, el president de Jussactiu, Josep González, va posar damunt la taula la necessitat d'avançar i escollir el tram en el qual s'ha de començar a invertir, a causa del "gran dèficit històric" que hi ha en infraestructures al territori "des de fa més de 30 anys".\nLa junta va servir també per presentar i aprovar els comptes anuals del 2016. A més, es va presentar l'informe de gestió del darrer any, en que s'incloïa el Postgrau en Gestió de Destinacions de Turisme de Muntanya, que s'iniciarà aquest octubre conjuntament amb la Universitat d'Andorra.\nFinalment, es va informar de l'ampliació de capital de l'entitat cap al Pallars Sobirà. Segons la Societat de Foment, gran part dels ajuntaments de la comarca i el propi Consell Comarcal del Pallars Sobirà estan fent tràmits per formar-ne part, juntament a unes quantes empreses privades. Tot i això, des de l'entitat es considera que cal "donar-li una empenta final" perquè s'hi sumin més empreses.\nEconomia i turisme, Jussactiu, postgrau, comunicacions, carreteres, Universitat d'Andorra, Comiols\nSempre el vehicle privat\nPer Pallars Sobira el 25 de juny de 2017 a les 11:31\nPerque sempre el vehicle privat, millor transport public de cualitat, per comunicar als d'abax i entre el territori. Proveu d'anar de Sort a Pont de Suert si no disposeu de cotxe.\nPENSEM SI, PERÒ CORRECTAMENT\nPer Anònim el 23 de juny de 2017 a les 00:16\nEn resposta a penseu, penseu. Sembla ser que pensa independitzar-se també de la resta de Catalunya. En quant a que " cap avall no hi hem d'anar a rodar per res", ell/ella potser no, però molts altres SI que hem d'anar cap avall, per les moltes raons que ja s'han enumerat en altres ocasions. Per tant, ANEM TOTS EN LA MATEIXA DIRECCIÓ, I FEM QUE COMIOLS NO SIGUI UNA PROMESA SINO UNA REALITAT!!!.\nPer Anònim el 21 de juny de 2017 a les 10:03\nMira que en sou!!! Ara que serem independents ens calen bones comunicacions cap a França i Andorra. Cap avall no hi hem d'anar a rodar per res. Ja les faran ells per atançar-se a nosaltres. Jo començaria per Cabús i la part nord del pallars resultats espectaculars ràpidament\nMillora de Comiols ja sisplau!\nPer Anònim el 20 de juny de 2017 a les 20:21\nSempre és interessant demanar una millora en les comunicacions, però potser el dèficit més important és en la connexió transversal pirinenca i no tant amb Barcelona... Una millora en els trams de la N-260 (Eix Pirinenc) tant entre Pont de Suert i Xerallo (tram vergonyós de revolts per Perves) com el del Port del Cantó en el seu vessant de l'Alt Urgell crec que serien més prioritaris i escurçarien força el temps de trajecte.\nPer Anònim el 20 de juny de 2017 a les 19:09\nJornades, col·loquis, conferencies i mes conferencies per dir sempre el mateix, tenim un dèficit estructural des de fa 30 anys, i tans sols tenim molt bones paraules.\nSi es millorés el tram Ponts-Folquer-Comiols molta gent vindria per aquest camí desde Barcelona. Fins a Manresa es perfecte,i algún dia es doblarà la carretera de Manresa al Vallés


002/10077 Pis de compra a Ordino amb terrassa. Ubicació excel·lent\nPis de compra a Ordino amb terrassa. Ubicació excel·lent\nOrdino 250.000 € - Planta baixa\nAquest immoble de compra es troba a Ordino, proper a la Massana i a tots els serveis necessaris. La seva ubicació el fa ideal per als amants de l’esquí i de la natura, ja que se situa a pocs minuts dels accessos al sector esquiable de Vallnord.\nEl pis té 90 m² i consta de dues habitacions individuals, una habitació doble, saló menjador i cuina tancada. A més, disposa d’una terrassa de 44 m² que comunica amb el saló i la cuina.\nEls acabats són de qualitat i disposa de molta llum durant tot el dia.\nInclou traster i plaça d’estacionament.


Monestir de Santa Maria d'Alaó\n42º 19,046'N ; 0º 44,942'E\nEns trobem davant d'un dels cenobis més importants de la zona durant l'edat mitjana, que ha aconseguit conservar fins als nostres dies, una nombrosa documentació de la historia i vida del monestir, recopilada en un cartoral. Es tracta de 327 documents que van des del 806 fins l'any 1245. Es creu que els inicis del monestir es remunten a l'època visigòtica, quan estava dedicat a Sant Pere. La primera notícia sobre una construcció religiosa a la zona és del temps del comte Bigó de Tolosa (806-814), que en un precepte cita la cel·la d'Alaó, encomanada al prevere Grisògon. A partir d'aquest moment es va anar incrementant el patrimoni de forma molt notable, estenent el seu domini a banda i banda de la Noguera Pallaresa.\nBen aviat passà formar part del bisbat d'Urgell, moment en que es va canviar la seva advocació per la de Santa Maria, nom amb el que apareix en l'acta de consagració de la Seu d'Urgell. A finals del segle IX va passar a dependre del recent creat bisbat de Pallars.\nAlaó viurà un primer moment d'esplendor sota la batuta de l'abat Frugell (855-874), obtenint diversos privilegis per part dels nobles de la zona, com el de triar l'abat o el d'immunitat. Un segle més tard, amb l'abat Altemir, s'introdueix la regla benedictina. També en aquest moment es crea el bisbat de Roda, per intervenció directa de l'arquebisbe de Narbona, que també estarà al darrera de l'elecció de l'abat Oriolf. És durant el mandat d'aquest, entre els anys 968 i 977, que es viu l'època més brillant del cenobi, tot i que es pateix una important regressió pel que fa a la independència del monestir. Novament els abats tornaran a ser nomenats pel comte de Ribagorça, que a canvi li donaran protecció. Així doncs Unifred I Bernat de Ribagorça va impulsar una renovació de la vida monàstica i la construcció d'una nova església.\nEl següent segle serà tot el contrari, doncs s'iniciarà una important crisi en el si del monestir. Aquesta situació ve propiciada per la falta d'interès del comtes pel cenobi, en part pels problemes interns del llinatge ribagorçà. Per aquest motiu i coincidint amb el casament de la comtessa Major de Ribagorça i el comte Ramon III de Pallars Jussà, el monjos d'Alaó s'acostaran més al Pallars.\nA partir de l'any 1050 el comtat de Ribagorça es governat per membres de la dinastia pamplonesa, que portarà a una nova mentalitat política i de gestió del territori. Els comtes es consideren protectors dels monestirs i guardians de la disciplina monàstica. Per això, en 1068, el rei Sanç Ramírez va lliurar el monestir a la catedral de San Vicente de Roda.\nA finals del segle XI, el bisbe Ramon Dalmau de Roda va reorganitzar el cenobi i va establir-hi el model cluniacenc, nomenant abat a Bernat Adelm, monjo de Sant Victorià d'Assan.\nEls dos segles posteriors, el XII i el XIII, formaran part d'una nova època d'apogeu del monestir, en gran part per que ens trobem en un moment d'esplendor de l'ordre benedictina, que va permetre una important recuperació espiritual i posteriorment material. Els bisbes de Roda van afavorir el monestir amb la consolidació de les seves possessions i permetent la seva expansió pels territoris fronterers.\nCom succeeix habitualment, després d'un moment d'expansió, arriba una època de decadència, que en el cas d'Alaó culminarà amb el nomenament d'abats comendataris.\nAlaó va continuar essent un monestir de referència i amb molt pes polític a la zona. Formava part de la Congregació Claustral Tarraconense i Cesaraugustana i per això els seus abats eren convocats a la Província Tarraconense. També formaven part de l'estament eclesiàstic de les Corts d'Aragó i del braç nobiliari a les Corts Catalanes, com a barons de Miralles. El rei Pere III els va nomenar membres del Consell Reial i van formar part de la Diputació General d'Aragó fins a finals del segle XVII.\nEn 1835 es va produir l'exclaustració del monestir i per tant es va iniciar l'abandó dels edificis, amb el seu conseqüent deteriorament i en la majoria de casos ensorrament i desaparició. L'església es va salvar d'aquesta situació en convertir-se en parròquia de Sopeira l'any 1874.\nEl temple és una mostra clara de la pervivència de les formes llombardes en ple segle XII. Té planta basilical de tres naus, capçades a l'est per tres absis semicirculars, el central més alt i gran que els laterals.\nEn la part central de cadascun dels tres absis s'obre una finestra de mig punt i doble esqueixada. En la part inferior de l'absis central veiem una petita finestra en forma d'espitllera, corresponent a la cripta.\nSota la cornisa dels tres absis hi ha un fris escacat, que es recolza en arcs cecs.\nAquesta mateixa decoració recorre els murs laterals del temple.\nLa nau central està coberta amb una volta de canó, reforçada amb tres arcs torals.\nLes naus estan separades per arcs formers. Aquests arcs es recolzen en pilars quadrats, alguns d'ells a través d'una columna i altres mitjançant una pilastra.\nEls arcs formers dels dos darrers trams de la nau no es recolzen en pilars, si no en una columna monolítica. Totes les columnes tenen els seus capitells esculpits amb motius vegetals o zoomòrfics de la primera meitat del segle XIII. La seva factura ens recorda als de les properes esglésies de Roda, Tolba, Lluçars o Montanyana.\nEls dos capitells més interessants són els que es corresponen amb les columnes exentes de la part més occidental del temple. En el del costat nord es van representar aus en els angles i llaços en la part central. L'altre capitell presenta unes àligues en els extrems i boles en la part central.\nEn els arcs formers més propers al presbiteri podem observar que les seves arestes no són regulars, com si s'hagués eliminat alguna estructura. Efectivament en aquest tram de la nau central estava instal·lat el cor, destinat a la comunitat monàstica.\nAquest va ser retirat i actualment es troba als peus de la nau central.\nPodem observar una altra particularitat en aquesta zona de la nau central com és el fet de no tenir un arc toral. Per aquest motiu les pilastres adossades al pilar d'aquest punt, no arriben fins a terra si no que estan acabades en una gran mènsula decorada amb tres boles.\nCom ja hem comentat, sota la capçalera hi ha una cripta, a la que s'accedeix des de els absis laterals del temple. Es tracta d'una petita cambra, que ressegueix el perímetre del presbiteri de la nau principal i que està coberta per una volta de canó de perfil molt baix. En el tambor absidal s'obre una finestra d'una sola esqueixada. La cripta s'il·lumina i manté visió directa amb la nau principal gràcies a dues fileres de tres finestres obertes en els esglaons que permeten salvar el desnivell entre el presbiteri i la nau.\nAlguns estudiosos afirmen que la cripta era en realitat una part de l'església visigoda, prèvia a la construcció d'aquest temple del segle XII i que va ser reconvertida en cripta. Aquesta tesi estaria fonamentada en el fet que junt a la finestra podem veure les restes d'una inscripció amb lletra visigòtica on es consagra el temple als sants Nereu i Basileu.\nPer altra banda i ocupant gran part de la volta de la cripta, trobem una altra inscripció, que en aquest cas ens parla de la consagració del temple el 16 de setembre de 1123 a Sant Pere i Sant Pau.\nTambé es poden veure algunes creus de consagració i el que sembla un crismó.\nL'abat Benito Latras va morir durant les Corts d'Aragó del 1682. El seu cos va ser traslladat al monestir d'Alaó, on segons la tradició va ser dipositat a la cripta, on es venerava com a sant. Per aquest motiu els caminants que passaven vora el monestir camí del Pas d'Escales o de la Trompeta, que era un congost perillós, llençaven una moneda per la finestra de la cripta per demanar un bon camí al "Cosan" o Cos Sant. Malauradament va ser cremat, junt amb la talla de la Mare de Déu i altres elements litúrgics l'any 1936.\nEl paviment del temple és encara a base de petits còdols de riu formant figures geomètriques.\nEn el presbiteri, en canvi, trobem una interessant decoració formada per una sanefa de quadrats vermells, col·locats en diagonal, que envolten tres fileres de cercles fets amb peces vermelles i blanques sobre un fons negre. Alguns estudiosos diuen que són margarides...\nAl seu costat hi ha un altre plafó, que en aquest cas té un peix de color negre i sis cercles del mateix color, en una clara al·lusió a l'escena bíblica dels pans i els peixos.\nAls peus del temple, en les naus laterals, una pica baptismal i una pica d'olis.\nTambé es conserven dues belles piques beneiteres.\nS'accedeix al temple per una porta oberta en el mur sud, en l'espai corresponent al quart tram de la nau. És de senzilla factura, formada per dos arcs de mig punt en gradació, envoltats per un fris escacat, i amb una arquivolta recolzada en dues columnes entre tots dos.\nEn la part central del fris escacat hi ha un crismó esculpit.\nMalauradament, els capitells de l'arquivolta estan molt erosionats i no s'identifiquen els motius amb que van ser esculpits. El del costat dret és el que millor ha superat el pas dels temps.\nEn el costat nord del temple s'obre una altra porta, cegada fins no fa masses anys, i que comunicava amb el claustre i les dependències monacals. Aquesta porta és de factura encara més senzilla, formada per dos arcs de mig punt en gradació.\nDurant l'any 2007 es va excavar l'espai conegut popularment com "l'hort del capellà", on sota grans quantitats de runa van aflorar els murs perimetrals del claustre i altres dependències monacals.\nPer l'existència d'algunes bases trobades in-situ s'ha deduït que cadascuna de les galeries estaven formades per arqueries amb columnes i capitells simples.\nEn el mur nord es conserven algunes mènsules on es recolzava la coberta del claustre, probablement de fusta.\nTambé en aquest mur va aparèixer una làpida funerària en nom del "venerable Unifred".\nEn el costat est del claustre i formant part de l'actual sagristia, podem resseguir el perfil de quatre arcs que formaven part de sala capitular. Hi ha un arc de majors dimensions, que era l'antic accés. Estava flanquejar per dues parelles d'arcs, a mode de finestral. En el costat nord s'ha perdut el segon arc.\nEn l'extrem nord-oest del temple es va construir en el segle XVII la gran torre campanar.\nProp del monestir trobem el Pont d'Alt, que permetia el pas del riu Noguera Ribagorçana als peregrins.


El sector de la salut mental i el Govern fixen les prioritats del Pla Integral pel període 2014-2016\nInici / Actualitat / Notícies / Defensa dels drets / Pla Integral / El sector de la salut mental i el Govern fixen les prioritats del Pla Integral pel període 2014-2016\nEl Palau de la Generalitat va acollir ahir dilluns 14 de juliol la presentació del document “Prioritzacions d’actuacions 2014-2016 del Pla Integral d’atenció a les persones amb trastorn mental i addicions”. L’acte va ser presidit pel President de la Generalitat, Artur Mas, i va comptar amb la presència de més de dues-centes persones representants del sector de la salut mental i d’una àmplia representació del Govern de la Generalitat. El document presentat és fruit del treball conjunt entre el Govern i les entitats proveïdores de serveis, els professionals, les associacions de familiars i les persones amb trastorn mental i addicions.\nArtur Mas va explicar que el Pla ha de “partir de la realitat per transformar-la i millorar-la” i va admetre que “sabem que falten molts recursos, però hem de fer un ús millor dels que tenim, i treballar en xarxa i amb més eficiència”. El President va declarar que “cal respondre a l’expectativa que s’ha creat i implementar el Pla i passar comptes”, alhora que va afegir que “no totes les malalties es poden curar, tampoc en salut mental, però sí que s’ha de poder tenir cura sempre de les persones malaltes”. Mas va expressar el desig que “Catalunya sigui exemple de fer les coses bé i d’ajudar les persones amb problemes de salut mental i les seves famílies”.\nEl president de la Federació Salut Mental Catalunya (SMC), Xavier Trabado, que va parlar en representació del sector de la salut mental a Catalunya, va celebrar que el Pla “mitiga el deute històric” de les administracions amb les persones que tenen problemes de salut mental i les seves famílies, i va posar els exemples dels recursos en polítiques de benestar i d’inserció laboral. Trabado va destacar la necessitat de coordinar els diferents departaments del Govern, així com els recursos i serveis en salut mental de tot el territori, perquè “tenir un trastorn mental no sigui com córrer una marató sol, sinó que demanem continuar corrent aquesta marató però en equip, com un equip ben coordinat”. “Que el Pla es converteixi en una forma de treballar dels departaments: llavors podrem avançar”.\nEl Pla, va declarar Trabado, “ha de ser flexible, amb un alt grau de participació, i que tingui continuïtat a llarg termini”. Va dirigir-se al president demanant “ambició en els plantejaments, treball dur i perseverança. Ara ve el treball més dur del Pla, fer-lo realitat”, i “quan l’economia ho permeti, cal prioritzar la salut mental”. El representant del sector de la salut mental va despertar llargs aplaudiments quan va acabar el seu discurs dient que “estem il·lusionats i compromesos per fer realitat aquest Pla Integral”.\nPer la seva part, el secretari de Govern, Jordi Baiget, va reconèixer que “malauradament, les persones amb malaltia mental i les seves famílies han estat les grans oblidades per les administracions” i va assenyalar que amb aquest Pla “tants anys esperat” s’implica a tots els agents de la salut mental de Catalunya per millorar les condicions de vida de les persones amb aquests tipus de trastorns, i va destacar que “és un document consensuat” per tot el sector de la salut mental del país. Baiget va repassar els punts claus del document i va destacar el model Refinement com a model d’èxit per traslladar-lo a tot Catalunya. El model que planteja el Pla és “un sistema que s’adapta al ciutadà i no a l’inrevés”. El secretari de Govern va recordar les demandes del col·lectiu durant la passada celebració del Dia Mundial de la Salut Mental, on es demanava al Govern millores, i va declarar “crec que anem avançant en la direcció que ens vau demanar”.\nHabitatge i població infanto-juvenil, les prioritats\nUn dels principals compromisos assumits pel Govern és la concertació dels serveis socials d’habitatge per a les persones amb malaltia mental, i respon a una llarga reivindicació del sector de la salut mental. Amb aquesta mesura, el Govern adapta el model del servei social d’habitatge a les singularitats i necessitats del col·lectiu de salut mental.\nAquest nou model permet combinar estructures residencials específiques amb sistemes de suport flexible al domicili. Al llarg d’aquest any, el Departament de Benestar Social i Família, a través de l’ICASS, modificarà el procediment de finançament de les places d’habitatge social com a prestació individual envers un sistema de concertació.\nEl Govern, a més, s’ha compromès a fer efectiva la concertació també en els serveis de llars amb suport i suport a l’autonomia de la pròpia llar.\nD’aquesta manera, els usuaris veuran garantit el seu contínuum assistencial, ja que podran optar a la modalitat d’habitatge social que millor s’adapti a les seves necessitats, facilitant així la seva autonomia i la seva inclusió social.\nLa priorització de les actuacions per als propers tres anys fa especial èmfasi en l’atenció específica al col·lectiu d’infants i adolescents, en els processos de prevenció, detecció i tractament.\nEls grans eixos prioritaris d’actuació del Pla Integral d’atenció a les persones amb trastorns mentals i addiccions per als propers mesos són:\nMillora de l’atenció a la població infantil i juvenil\nMillora de l’atenció i promoció dels drets de les persones en entorns assistencials\nPromoció de la participació i l’associacionisme\nSuport a les famílies i a les persones amb problemàtiques de salut mental\nInclusió social i desplegament d’un nou model de prestació de serveis d’habitatge\nDesenvolupament del model d’inserció sociolaboral\nSuport en l’àmbit judicial i penal\n“Prioritzacions d’actuacions 2014-2016 del Pla Integral d’atenció a les persones amb trastorn mental i addicions”\nRecull de premsa de la presentació del Pla Integral\nComunicat sobre la Marató de TV3\nComissió sobre salut mental i addiccions al Parlament\nSortides Respir estiu: inscripcions obertes\nPla nacional de salut mental i emocional de la Generalitat\nEntitats representants del sector de la salut mental i les addiccions reclamen que el Govern prioritzi aquests àmbits\nLa presentació del Pla Integral planteja el repte de treballar els drets i la prevenció en salut mental\nEl Govern manté l'aposta pel Pla Integral de salut mental i les polítiques transversals\nEl Codi risc de suïcidi estarà implantat a tot Catalunya abans d'acabar l'any\nEl Parlament debat sobre el Pla Integral en Salut Mental per una interpel·lació de CiU


Ja està disponible la nova Base de Dades Internacional de la Banca Armada - Delas\nEl Centre Delàs d’Estudis per la Pau renova la Base de dades Internacional de la Banca Armada. Amb els canvis realitzats en la manera de visualitzar i treballar amb aquesta eina es pretén facilitar l’accés i l’ús a les dades disponibles per a tot tipus d’usuari. A més, aquesta remodelació de la Base de Dades Internacional de la Banca Armada confluirà amb les futures renovacions de la Base de dades del Cicle Econòmic Militar del Centre Delàs permetent també als usuaris habituals acostar-se a l’ús complet d’aquesta eina.\nEn aquesta renovació, presentem també noves dades actualitzades relatives al finançament de 40 empreses involucrades en la indústria de l’armament entre 2014 i 2019 per part de més de 1250 entitats financeres de 55 països identificades com a Banca Armada, entre les quals es troben els principals bancs de l’Estat espanyol i del món, empreses asseguradores, fons de pensions, grans fons d’inversió, fons sobirans i institucions públiques de tot el món.\nDestaca el nombre d’entitats financeres dels Estats Units involucrades en el finançament i suport a la indústria de l’armament amb 764 entitats incloses en l’última actualització, però també trobem 42 entitats amb seu en l’Estat espanyol, 74 al Regne Unit, 33 a França, 20 a Itàlia, 46 al Canadà, 16 al Japó, 29 a la Xina o 5 al Brasil.


Compromís i acció per l’emergència climàtica - Biciclot\nInici » Articles » Compromís i acció per l’emergència climàtica\nCompromís i acció per l’emergència climàtica\nActualment ens trobem en un estat d’emergència climàtica on tenim l’objectiu de conscienciar a persones i governs de la situació a la qual s’enfronta el planeta. Des del govern estan treballant mesures concretes des de l’àmbit de la mobilitat, la contaminació o els residus i es necessita el compromís i la lluita per la supervivència del planeta.\nAquest 1 de Gener es posa en funcionament la Zona de Baixes Emissions Rondes de Barcelona, una àrea protegida on no poden circular els vehicles que no disposen del distintiu ambiental de la DGT. Des de Biciclot impulsem la mobilitat sostenible a través de bicicletes de càrrega tant pel transport de mercaderies com de persones, una alternativa real als vehicles de motor. En l’actualitat, moltes ciutats europees tenen definides les zones de protecció que permeten millorar la qualitat de l’aire i preservar la salut de les persones.\nLa promoció d’hàbits de mobilitat més sostenibles entre la ciutadania permeten construir una ciutat més verda, més confortable i menys contaminada. Mou-te a través de través de transport públic, a peu o dels milers de quilòmetres de carrils bici a les ciutats.\nBiciclot també es compromet respecte a l’emergència climàtica a través del reciclatge, recuperació i reutilització de les bicicletes, els seus components i accessoris. Sabem que els recursos del planeta són limitats i creiem a donar una segona vida a les bicicletes i el consum responsable i conscient a través de la nostra botiga i producte amb valor.\nEl nostre equip d’instructors i instructores de Biciclot estem compromeses amb la lluita per l’emergència climàtica apostant per la mobilitat sostenible, la formació per l’ús de la bicicleta i les ciutats pensades per a les persones.


Parc Tecnològic del Vallès | Cerdanyola del Vallès\nEl Parc Tecnològic del Vallès, constituït l'any 1987 pel CIDEM (Centre d’Innovació i de Desenvolupament Empresarial, actual ACCIÓ) de la Generalitat de Catalunya i el Consorci de la Zona Franca de Barcelona és un espai d'acollida d'empreses i institucions que treballen en el camp de les noves tecnologies. El PTV els ofereix un marc de qualitat i una variada oferta de serveis i infraestructures. Els sectors amb una major presència són els de les tecnologies de la informació i les enginyeries.\nEntr e els principals objectius, el Parc Tecnològic busca generar sinergies entre les empreses i institucions donada la complementarietat de les activitats d'aquestes, a més, els hi proporciona serveis de qualitat per competir en igualtat de condicions amb independència del seu tamany.\nIntenta fomentar l'apropament de les empreses a les fonts de coneixement del nostre país, i convertir-se en plataforma de llançament per a nous projectes empresarials de contingut tecnològic.\nEn l'actualitat el Parc Tecnològic, que forma part de la Xarxa de Parcs Científics i Tecnològics de Catalunya, acull més de 100 empreses a les que ofereix gran varietat de serveis, espais de reunió i oferta immobiliària.\nPodeu consultar més informació a la pàgina web del Parc Tecnològic del Vallès.


Pacte fiscal – El bloc de Xavier Martinez Gil\nEn coherència amb el seu programa electoral, CiU ha plantejat ara la necessitat d’arribar a un pacte fiscal per a millorar el finançament de Catalunya. Francament, des que tinc ús de raó (si és que n’he tingut mai) he sentit sempre la mateixa cançó. Suposo que alguna cosa no haurem fet bé al llarg d’aquest anys.\nAixí es planteja que Catalunya surti de la LOFCA, que és la llei orgànica de finançament de les comunitats de règim comú. És a dir, la llei que regula el finançament de totes les comunitats autònomes excepte el País Basc i Navarra. I l’argument tècnic que es fa servir és la invocació a “drets històrics” que estarien reconeguts a l’article 5 de l’Estatut. Però si llegim aquest article veiem que parla del “reconeixement d’una posició singular de la Generalitat amb relació al dret civil, la llengua, la cultura, la projecció d’aquestes en l’àmbit educatiu, i el sistema institucional en què s’organitza la Generalitat”. Res no diu del finançament.\nOpino, modestament, que es tracta d’una proposta anacrònica, feta a destemps. El moment idoni per reclamar per a Catalunya un règim fora de la LOFCA era el de la redacció de l’Estatut. O bé s’hauria d’haver inclòs en l’Estatut del 79 o bé en l’actual. No es va fer. No oblidem que l’Estatut no deixa de ser una llei orgànica i que fàcilment podria haver esmenat el que digués la LOFCA respecte de Catalunya.\nPerò, per què en aquells moments no es va aprofitar per incloure un finançament que, ara, es vol demanar a Madrid? Perquè, aleshores, es va demanar el sí a un Estatut que subjugava les finances de Catalunya? No tinc la resposta. No sé si no es va voler o no es va poder. Suposem que la resposta fos que no es va voler. Aleshores tindria raó l’Estat quan, per boca de Zapatero, diu que ara no toca tornar a revisar el sistema de finançament. En canvi, si el que va passar és que sí que es va voler un millor finançament però no es va poder aconseguir, aleshores algú m’hauria d’explicar què ha canviat ara per a que sí es pugui aconseguir.\nTinc una desagradable sensació de “deja vu”. Ja tremolo de pensar en el resultat d’aquesta nova negociació. Al final, sortiran tots contents donant-se la mà per fer-se la foto: els d’aquí fent creure que han aconseguit molt (quan en realitat no s’haurà avançat gens) i els d’allà fent veure que han cedit molt (quan en realitat no hauran cedit gens). Un altre cop sentirem allò dels catalans insolidaris i aquí respondrem allò de “cornuts i pagar el beure”. Tot el que no sigui aconseguir la recaptació de la totalitat dels impostos juntament amb la negociació any per any del “cupo” amb el que hauria de contribuir Catalunya a l’Estat espanyol, seria un mal negoci i la perpetuació de l’espoliació fiscal.\nPerò prefereixo pensar que a CiU tot això ja ho saben i s’ho veuen venir. I que en realitat només ho fan per escenificar un nou (i definitiu) desencontre amb l’Estat espanyol. Així, un cop es teatralitzi la resposta negativa de l’Estat, CiU tindrà prou coratge i arguments per convocar un referèndum per la independència. En realitat ells ja saben que aquesta és l’única via per a Catalunya, però necessiten temps per a què cada cop més ciutadans ho visualitzin i no perdre així la centralitat política que tant bé representen\nAutor xaviermartinezPublicat el febrer 25, 2011 Juliol 4, 2011 Categories Uncategorized\nAnterior Previous post: Pujol surt de l’armari.\nSegüent Next post: L’última derrota


El lloc web http://www.raquelmoron.com/ és propietat de Raquel Moron Quesada. En compliment de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, l’informem que Raquel Moron Quesada és el titular del seu lloc web http://www.raquelmoron.com/, amb domicili al Plaça de l'Església, 2, Sant Martí Vell, Girona, amb NIF: 45540430Q. Poden contactar amb nosaltres, a més d’estar a la seva disposició al nostre domicili, utilitzant els següents mitjans: per correu electrònic a raquelmoron@raquelmoron.com, o bé per telèfon al (+34) 650 64 98 85. L’ús del lloc Web http://www.raquelmoron.com/ es regueix per les normes establertes en el present Avís Legal.\nA http://www.raquelmoron.com/ no ens responsabilitzem del mal ús que es realitzi dels continguts de la nostra pàgina web, essent exclusiva responsabilitat de la persona que accedeix a ells o que els utilitza. Tampoc assumim cap responsabilitat per la informació continguda a les pàgines web de tercers a les que es pugui accedir per enllaços o cercadors des de la pàgina web de http://www.raquelmoron.com/.\nhttp://www.raquelmoron.com/ no es fa responsable del contingut ni de la informació de les pàgines web de tercers a les que l’usuari pugui accedir a través dels enllaços establerts al seu lloc web. Així mateix, tampoc garantirà la disponibilitat tècnica, exactitud, veracitat, validesa o legalitat de pàgines alienes a la seva propietat a les que es pugui accedir mitjançant els enllaços. http://www.raquelmoron.com/ declara haver adoptat totes les mesures necessàries per evitar qualsevol dany que, als usuaris del seu lloc web, poguessin derivar-se de la navegació per la seva pàgina web. En conseqüència, http://www.raquelmoron.com/ no es fa responsable, en cap cas, dels eventuals danys que per la navegació per Internet pogués patir l’usuari.\nhttp://www.raquelmoron.com/ es reserva el dret de realitzar les modificacions que consideri oportunes, sense avís previ, en el contingut del seu lloc web, tant en el referent als continguts del lloc web, com en les condicions d’ús de la mateixa.\nLa informació personal que ens faciliti a través dels diferents formularis, als correus electrònics o qualsevol altre mitjà que es presenti en aquest lloc Web, passarà a ser introduïda en un fitxer automatitzat sota la responsabilitat de Raquel Moron Quesada, i es mantindrà confidencial i protegida. En cap cas es destinarà o utilitzarà per a altres finalitats, no s'entregarà a terceres persones sense el seu consentiment, d'acord amb els principis de protecció de dades de la llei espanyola LOPD (Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal i el RD 1720/2007, de 21 desembre, del Reglament de Desenvolupament) i la llei europea RGPD (Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell del 27 d'abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques). Per complir amb les diferents disposicions legals, hem establert diferents nivells de seguretat per a protegir les dades personals que ens faciliten, havent adoptat totes les mesures tècniques al nostre abast per evitar la pèrdua, mal ús, alteració, accés no autoritzat i manipulació d’aquestes dades personals. Té sempre dret a exercir els seus drets d’accés, rectificació, oposició o cancel·lació de les dades personals que ens hagi proporcionat. Si així ho desitja, pot posar-se en contacte amb nosaltres, indicant el dret que desitja exercir junt amb una còpia del seu Document d’Identitat a: raquelmoron@raquelmoron.com. Mentre no ens comuniqui el contrari, entendrem que les seves dades no han estat modificades, que vostè es compromet a notificar-nos qualsevol variació i que tenim el consentiment per utilitzar-los per poder fidelitzar la relació entre les parts.\nPots dirigr una comunicació per escrit al domicili social de Raquel Moron Quesada o a l’adreça de correu electrònic indicat en el començarment d’aquest avís legal, incluint en ambdos casos una fotocòpia del seu DNI o algun altre document identificatiu similar, per sol·licitar l’exercici dels drets següents:\nDret a sol·licitar l’accés a les dades personals: Podràs preguntar a Raquel Moron Quesada si està tractant les teves dades.\nDret a sol·licitar la limitació del seu tractament, en aquest cas només seran conservats per Raquel Moron Quesada per l’exercici o defensa de reclamacions.\nDret a oposarte al tractament: Raquel Moron Quesada deixarà de tractar les seves dades de la forma que indiquis, a no ser que per motius legítims imperiosos o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions, calgui seguir tractant.\nDret a la portabilitat de les dades: En el cas que vulgui que les seves dades siguin tractades per una altra firma, Raquel Moron Quesada et facilitarà la portabilitat de les dades al nou responsable.\nPot trobar més informació sobre models, formularis i més informació sobre els seus drets visiti la Página oficial de la Agencia Española de Protección de Datos. Possibilitat de retirar el consentiment: en el cas que hagis atorgat el consentiment per alguna finalitat específica, té dret a retirar-lo en qualsevol moment, sense que això afecti la licitud del tractament basat en el consentiment previ a la seva retirada. Com reclamar davant l’Autoritat de Control. Si consideres que hi ha un problema amb la forma en què Raquel Moron Quesada està tractant les teves dades, pots adreçar les seves reclamacions al responsable de seguretat de Raquel Moron Quesada (indicat a dalt) o la autoritat de protecció de dades que correspongui, sent l’ Agencia Española de Protección de Datos, la indicada en el cas d’Espanya. Dret a l’oblit i accés a les teves dades personals. En tot moment tindràs dret a revisar, recuperar, anonimitzar i /o esborrar, totalment o parcialment, les dades emmagatzemades al lloc web. Només has d’enviar un correu electrònic a raquelmoron@raquelmoron.com i sol·licitar-ho. També posem a la vostre disposició els següents formularis per demanar-ho: Vull rectificar les meves dades\nDades desagregades: Les dades desagregades seran conservades sense termini de supressió. Dades dels subscriptors al feed per e-mail: Des que l’usuari se subscriu fins que es dóna de baixa. Dades dels subscriptors a la newsletter: Des que l’usuari se subscriu fins que es dóna de baixa. Dades d’usuaris enviats per Raquel Moron Quesada a pàgines i perfils en xarxes socials: Des que l’usuari ofereix el seu consentiment fins que ho retira.\nTots els productes i serveis oferts en el lloc web Raquel Moron Quesada remeten a formularis de contacte, formularis de comentaris i formularis per efectuar registres d’usuari i/o subscripció a newsletter. Aquest lloc web sempre requereix el consentiment previ dels usuaris per tractar les seves dades personals amb les finalitats indicades. Tens dret a revocar el teu consentiment previ en qualsevol moment. Registre d’activitats de tractament de les dades Web i hosting: Raquel Moron Quesada compta amb un xifrat SSL TLS v.1.2 que permet l’enviament segur de dades personals a través de formularis de contacte de tipus estàndard, allotjats als servidors que Raquel Moron Quesada ha contractat a Strato Dades recollides a través del web: Les dades personals recollides seran objecte de tractament automatitzat i incorporats als corresponents fitxers dels quals Raquel Moron Quesada és titular.\nFormulari de comentaris: A la web hi ha la possibilitat que els usuaris deixin comentaris a les publicacions del lloc. Hi ha una galeta que emmagatzema les dades facilitades per l’usuari perquè no hagi de tornar a introduir-les en cada nova visita, a més es recullen internament l’adreça de correu electrònic, nom, web i l’adreça IP. Les dades estan emmagatzemades als servidors de Raquel Moron Quesada. Registre d’usuaris: No s’admeten excepte petició expressa. Formularis de subscripció a Newsletter: Raquel Moron Quesada no utilitza el servei d’enviament de newsletters (butlletins per correu electrònic). Correu electrònic: El nostre prestador de serveis de correu electrònic és Google Inc.\nPresència en xarxes: Raquel Moron Quesada compta amb perfils en algunes de les principals xarxes socials d’Internet. Finalitat i legitimació: El tractament que Raquel Moron Quesada durà a terme amb les dades dins de cadascuna de les referides xarxes serà, com a màxim, el que la xarxa social permeti als perfils corporatius. Així doncs, Raquel Moron Quesada podrà informar, quan la llei no ho prohibeixi, als seus seguidors per qualsevol via que la xarxa social permeti sobre les seves activitats, ponències, ofertes i de prestar servei personalitzat d’atenció al client. Extracció de dades: En cap cas Raquel Moron Quesada, extraurà dades de les xarxes socials, llevat que s’obtingués puntualment i expressament consentiment per això. Drets: Quan, a causa de la pròpia naturalesa de les xarxes socials, l’exercici efectiu dels drets de protecció de dades del seguidor quedi supeditat a la modificació del perfil personal d’aquest, Raquel Moron Quesada t’ajudarà i aconsellarà en la mesura de les seves possibilitats.\nEmmagatzematge i xifrat: Raquel Moron Quesada utilitza serveis d’emmagatzematge xifrat de Strato. Correu electrònic: El servei de correu electrònic de Raquel Moron Quesada es presta utilitzant els serveis de Google Inc. Xarxes Socials. Raquel Moron Quesada fa ús de les xarxes socials nord-americanes, Instagram, Facebook i Twitter, a qui es realitza una transferència internacional de dades,URL_HOSTING+Strato de tipus analítics i tècnics en relació amb el lloc web sent els seus servidors on Raquel Moron Quesada tracta les dades que, a través d’elles, els usuaris, subscriptors o navegants lliuren a la signatura Raquel Moron Quesada o comparteixen amb aquesta.\nL’accés i/o ús de la pàgina web de Raquel Moron Quesada atribueix a qui ho realitza la condició d’usuari, acceptant, des d’aquest mateix moment, plenament i sense reserva alguna, el present avís legal en relació amb determinats serveis i continguts. En la utilització de Raquel Moron Quesada, l’usuari es compromet a no dur a terme cap conducta que pogués danyar la imatge, els interessos i els drets de Raquel Moron Quesada o de tercers o que pogués danyar, inutilitzar o sobrecarregar el web Raquel Moron Quesada o que impedís, de qualsevol forma, la normal utilització del web Raquel Moron Quesada.\nLes galetes són fitxers que es descarreguen als ordinadors en accedir a determinades pàgines web. Les galetes són utilitzades per les pàgines web per diferenciar entre els diferents usuaris que hi accedeixen i les informacions obtingudes puguin ser recuperades en posteriors visites. Les galetes ens permeten entre altres coses:\nLes galetes generalment s’esborren en tancar el navegador, però per poder d’aprofitar al màxim les seves funcionalitats, algunes d’aquestes persisteixen en el disc dur de l’ordinador i així poder ser d’utilitat en futures sessions. Tanmateix, vostè pot permetre, bloquejar o eliminar les galetes instal·lades en el seu equip mitjançant la configuració de les opcions del seu navegador. Pot trobar informació sobre com fer-ho, en relació amb els navegadors més comuns, als links que s’inclouen a continuació: Explorer: http://windows.microsoft.com/es-es/windows7/how-to-manage-cookies-in-internet-explorer-9 Firefox: http://support.mozilla.org/es/kb/habilitar-y-deshabilitar-cookies-que-los-sitios-web Chrome: http://support.google.com/chrome/bin/answer.py?hl=es&answer=95647 Safari: http://support.apple.com/kb/ph5042 L’informem, no obstant això, de la possibilitat que la desactivació d’alguna galeta impedeixi o dificulti la navegació o la prestació dels serveis oferts en aquesta Web.\nEn accedir al web http://www.raquelmoron.com/ t’informem que si segueixes navegant s’instal·laran diverses galetes pròpies i de tercers corresponents a les analítiques del web (a tall d’exemple: Google Analytics o eines similars) per ajudar el lloc web a analitzar l’ús que en fas i millorar la usabilitat del mateix, però en cap cas s’associen a dades que poguessin arribar a identificar-te. Les dades que guarden són de caràcter tècnic, preferències personals, personalització de continguts, etc. El servidor web no t’associa com a persona sinó que ho fa amb el teu navegador web. Aquest web fa servir galetes pròpies i de tercers per aconseguir que tinguis una millor experiència de navegació, puguis compartir contingut en xarxes socials, deixar comentaris i per obtenir estadístiques dels nostres usuaris. Com a usuari, pots rebutjar el tractament de les dades o la informació bloquejant aquestes galetes mitjançant la configuració apropiada del seu navegador. No obstant això, has de saber que si ho fas, aquest lloc pot no funcionar adequadament. Per això és important que llegeixis la present política de galetes i comprenguis que si continues navegant, considerem que acceptes el seu ús. Pots canviar la configuració del teu navegador per ser avisat de la recepció de galetes en el teu dispositiu o desactivar si ho desitja la capacitat d’emmagatzemar aquestes galetes en el teu dispositiu. Pots fins i tot revisar ara mateix les teves preferències sobre les galetes d’aquest lloc web en el següent botó:\nGaletes estrictament necessàries G. d’entrada de l’usuari, G. de sessió d’autenticació o identificació de l’usuari, G. de seguretat de l’usuari, G. de sessió de reproductor multimèdia, G. de sessió per equilibrar la càrrega i G. de personalització de la interfície d’usuari. * Serveixen per oferir serveis o recordar configuracions per millorar la vostra navegació en el nostre lloc web.\nGoogle Analytics: analítica web Nombre de visites, pàgines o seccions visitades, temps de navegació, llocs visitats abans d’entrar en aquesta pàgina i detalls sobre els navegadors utilitzats. * Informes estadístics sobre el trànsit del lloc web, la seva audiència total i l’audiència en una determinada campanya publicitària. AddThis: Compartir a les xarxes socials Informació al compartir un article i la interacció amb el lloc web (servei sol·licitat, data i hora), tipus de navegador i llenguatge, localització geogràfica). * Millorar i gestionar el contingut compartit del blog a les xarxes socials. Mailchimp: Subscripció a Newsletter Registra si t’has subscrit a la newsletter, per no tornar-te subscriure. * Millora l’experiència d’usuari. PayPal o Stripe: Pagament segur Reforçar la seguretat en l'accés a les plataformes de pagaments PayPal i Stripe. * Les galetes necessàries per al pagament dels serveis. També existeixen galetes corresponents a les xarxes socials que utilitzen aquest web i tenen les seves pròpies polítiques de galetes.\nGaleta de Linkedin, segons disposa a la seva Política de privacitat i ús de galetes.\nL’accés i/o ús de la web de Raquel Moron Quesada a qui ho realitza la condició d’usuari, acceptant, des d’aquest mateix moment, plenament i sense reserva alguna, el present avís legal, així com les condicions particulars que, si escau, el complementin, en relació amb determinats serveis i continguts de Raquel Moron Quesada. L’usuari queda informat, i accepta, que l’accés a Raquel Moron Quesada no suposa, de cap manera, l’inici d’una relació comercial amb Raquel Moron Quesada. D’aquesta manera, l’usuari es compromet a utilitzar el lloc web, els seus serveis i continguts sense contravenir la legislació vigent, la bona fe i l’ordre públic. Queda prohibit l’ús del web amb finalitats il·lícites o lesius, o que, de qualsevol forma, puguin causar perjudici o impedir el normal funcionament del lloc web. Respecte dels continguts d’aquest lloc web, es prohibeix:\nL’usuari es compromet a fer un ús diligent del lloc web i dels serveis accessibles d’aquest, amb total subjecció a la Llei, les bones costums i al present avís legal. Així mateix, es compromet, llevat d’autorització prèvia, expressa i escrita de Raquel Moron Quesada a utilitzar la informació continguda en el lloc web, exclusivament per comoditat, no podent realitzar ni directament ni indirectament una explotació comercial dels continguts als quals té accés. Aquest lloc emmagatzema un fitxer de dades relatives als comentaris enviats a aquest lloc. Vostè podrà exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació o oposició mitjançant un enviament d’un correu electrònic a l’adreça raquelmoron@raquelmoron.com. Excepte autorització expressa, prèvia i per escrit de Raquel Moron Quesada, queda terminantment prohibida la reproducció, excepte per a ús privat, la transformació, i en general qualsevol altra forma d’explotació, per qualsevol procediment, de tot o part dels continguts d’aquest lloc web. Queda completament prohibit realitzar, sense el previ consentiment de Raquel Moron Quesada, qualsevol manipulació o alteració d’aquest lloc web. En conseqüència, Raquel Moron Quesada no assumirà cap responsabilitat derivada, o que pogués derivar-se, d’aquesta alteració o manipulació per tercers.\nRaquel Moron Quesada no atorga cap garantia ni es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que es puguin derivar de:\nRaquel Moron Quesada no es fa responsable en cap concepte dels danys que poguessin dimanar de l’ús il·legal o indegut de la present pàgina web.\nAmb caràcter general les relacions entre Raquel Moron Quesada amb els usuaris dels seus serveis telemàtics, presents en aquest lloc web, es troben sotmeses a la legislació i jurisdicció espanyoles.\nEn cas que qualsevol usuari tingués algun dubte sobre aquestes condicions legals o qualsevol comentari sobre el portal web de Raquel Moron Quesada, si us plau, dirigeix-te a raquelmoron@raquelmoron.com o utilitza el formulari de contacte disponible al lloc web. La nostra política de privacitat descriu com recollim, guardem o utilitzem la informació que recaptem a través dels diferents serveis o pàgines disponibles en aquest lloc. És important que entengui quina informació recollim i com la utilitzem, ja que l’accés a aquest lloc implica l’acceptació la nostra política de privacitat.\nD’acord amb la legislació vigent, Raquel Moron Quesada no realitza pràctiques de SPAM, pel que no envia correus comercials per via electrònica que no hagin estat prèviament sol·licitats o autoritzats per l’usuari.\nL’usuari declara haver estat informat de les condicions sobre protecció de dades de caràcter personal, acceptant i consentint el tractament dels mateixos per part de Raquel Moron Quesada en la forma i per a les finalitats indicades en la present política de privacitat.\nNo puc esperar sentada\nNo puc esperar sentadada II (en vermell)\nLlibres objecte “Resistència”\nLlibres en femení\nAmor en temps de guerra\nEn record a John Berger


Viu a la UdG > Cultura > Activitats culturals > País convidat\nPaís convidat: Països Bàltics\nL’any 2018 estrenàvem la iniciativa de la Setmana de la Internacionalització i del País convidat amb Mèxic. Aquest any n’hem preparat la 3ª edició i no parlarem d’un país convidat sinó de tres, els anomenats Països Bàltics i es durà a terme de l’11 al 15 de maig.\nL'objectiu central de l’Estratègia d’Internacionalització de la UdG és incrementar-ne aquest vessant de forma significativa i integral, i la Setmana de la Internacionalització i del País Convidat és una de les activitats s’hi inclourien. Hi combinem aspectes d’internacionalització a casa, de promoció de la internacionalització més enllà de la mobilitat i compartirem exemples de bones pràctiques.\nEn aquesta edició, en la què, donades les actuals circumstàncies, totes les propostes són en format digital, us oferim activitats que ens permetran conèixer una mica més els països Bàltics: Estònia, Letònia i Lituània. Són països petits i poc coneguts per a nosaltres al costat d’altres d’europeus (o no) dels quals en tenim força clixés, però no per això menys interessants tant des del punt de vista acadèmic com polític, social i/o cultural. Les activitats organitzades en els acostaran des de diferents aproximacions. Aquestes aproximacions es podran seguir en -també- diferents modalitats no presencials.\nConeix una experiència\nVols anar de mobilitat als països bàltics?\nConeix les universitats on pots anar\nConeix els països bàltics\nUn viatge als països bàltics l'any 1385\nDocumentació de les xerrades


Escola inclusiva, llengua inclusiva: l’harmonia de la llengua – Fem Escola a Barcelona\n22/01/2016 11/01/2016 - Mercè Trullen Thomas\n—Sí…, nosaltres també! Sí, ells també\nM’imagino prenent una copa amb el bon Nicolás Fernández de Moratín recitant l’epigrama, rient amb complaença i pensant en nosaltres, que sabem parlar dues llengües de base i que, havent estudiat un parell de llengües clàssiques i algunes de modernes, diem com el portuguès: «arte diabólica es».\nEls infants de Catalunya, siguin besnéts, néts i fills de pares nascuts aquí o bé fills de pares de procedències ben diverses, tots, tots, comparteixen l’element comú vertebrador de Catalunya que és la llengua catalana. Amb la immersió lingüística hem aconseguit el bé més preuat: tots units per la mateixa llengua.\nEn el nostre cas, de dedicació educativa a alumnes amb necessitats educatives especials i dins el marc de l’escola pública, en la praxi de la vida quotidiana l’ús del català com a llengua vehicular va tenir un moment de reflexió prèvia. Quan ens vam començar a plantejar la immersió lingüística, fa més de trenta anys, els professionals que treballàvem a les aules d’educació especial de l’escola pública, amb infants amb necessitats educatives especials, vam haver de reflexionar què podíem fer i com ho podíem fer. Això passava a principis dels anys vuitanta del segle passat, i aquesta reflexió la fèiem nosaltres, els companys especialistes en pedagogia terapèutica a Santa Coloma de Gramenet. Teníem un índex elevadíssim d’alumnat castellanoparlant (el 99 % a la meva escola) que fins aleshores havien fet l’ensenyament en castellà.\nQuè havíem de fer, doncs, amb els alumnes que tenien dificultats d’aprenentatge? La decisió la vam prendre entre nosaltres, els especialistes, amb el consens dels claustres i, sobretot, amb el beneplàcit de les famílies. Tots, absolutament tots nosaltres, vam passar directament a l’ús del català a les nostres sessions de treball. Tota l’escola va passar a fer servir el català com a llengua vehicular dins i fora les aules. I els alumnes nostres que tenien dificultats d’aprenentatge també ho van fer.\nEncara recordo amb emoció la visita a l’escola d’una delegació educativa del Québec, acompanyada de la Sra. Aina Moll, llavors directora general de Política Lingüística de la Generalitat. El fet que ens lloessin els resultats ens va esperonar a seguir-hi treballant encara amb més entusiasme. Quan van acabar l’escolaritat, tots els alumnes parlaven castellà i català.\nPassats els anys de normalització total i amb la implantació del català arreu, ja fa més de deu cursos que vam iniciar l’experiència educativa d’inclusió escolar. Amb la creació de la USEE (Unitat de Suport Educació Especial) per a alumnes amb necessitats educatives especials motivades per patologies diverses i molts amb les capacitats cognitives força disminuïdes, què havíem de fer? Doncs, ni ens ho vam plantejar. I els alumnes que hem tingut durant aquests anys formen part totalment integrada dins la comunitat educativa, la llengua vehicular de la qual, evidentment, és la catalana.\nPerò hem de pensar que aquests nanos estan en contacte amb les tres llengües de l’escola: català, castellà i anglès. Sí, anglès també, encara que en siguin les beceroles. Com la cosa més normal del món. I veiem, quan es creuen amb la mestra d’anglès pels passadissos, com li diuen: «Hello, Anna, bye!». I no hem d’oblidar també que, d’aquests alumnes de la USEE, n’hi ha de famílies d’origen català, però d’altres procedeixen de Bolívia, Egipte, Marroc, Mèxic, Portugal…; és a dir, que molts a casa parlen amazic, portuguès, castellà, àrab…\nDes d’altes instàncies educatives de fora d’aquí, s’ha intentat destruir aquest bé tan preuat que és l’harmonia de la llengua. S’ha estat intentant que es trenqués l’harmonia al País Valencià i a les Illes Balears. Si fins i tot hi ha hagut un mestre que ha fet una vaga de fam a les Balears per salvar-nos els mots, per salvar els mots als nostres infants. I s’ha intentat crear desconcert a Catalunya. Ho estem fent tan bé, que tots els pares dels nostres alumnes procedents de mig món amb parles diverses mai no han posat en dubte el nostre model educatiu! Doncs potser sí que ho hem fet bé. I no és pas gràcies a tots els mestres que hi hem cregut i ens hi hem dedicat des del primer dia, és gràcies a la societat, als avis i als pares dels «nostres nanos».\nS’imaginen què deu pensar un governant del Ministerio quan deu veure que fins i tot els alumnes amb necessitats educatives especials segueixen el model educatiu en català? Sí, els alumnes de la USEE també aprenen en català. I fa una colla d’any! N’hi ha que ja han acabat l’escola primària i fins i tot la secundària. Sí, els alumnes amb discapacitats, ells també veuen per televisió o per ordinador el seu estimat Messi o la Mà de contes o el Mic, com tots els infants companys seus i veïns seus.\nTenim una riquesa lingüística que fa que tots puguin gaudir plenament del dia a dia de la societat catalana a les Festes de la Mercè, a la Cavalcada dels Reis…, a les activitats docents on participen amb els seus companys de classe: teatre, curses esportives, òpera, colònies, museus o visites al Parlament.\nPodríem reflexionar llargament sobre la comprensió lingüística de molts dels nostres alumnes que, amb unes capacitats cognitives baixes, són capaços de tenir models lingüístics diferents. I així és.\nPau Casals a l’oratori «El pessebre», amb lletra de Joan Alavedra, ens transmet un missatge d’unió entre els homes. Ell, català universal, va portar «El pessebre» per tot el món. I per tot el món s’ha sentit cantar en la nostra llengua: «Pau, pau als homes de bona voluntat». L’harmonia del cant, l’harmonia de la llengua.\nEl nexe de la inclusió ha estat i continua sent la llengua. Si ells poden, tothom pot. La inclusió lingüística escolar és la inclusió social.\nMercè Trullén i Thomàs és professora especialitzada en pedagogia terapèutica\nUSEE La Farigola del Clot\nLa veu dels mestreseducació especial, immersió llengua, inclusió social\tNavegació per les entrades


Les hisendes locals. Municat\nQuè són les hisendes locals?\nSón el conjunt de mitjans de què disposen els ens locals per dur a terme les funcions que la llei els assigna. Es regeixen pels principis de suficiència de recursos, equitat, autonomia i responsabilitat fiscal.\nQuina és la normativa bàsica sobre hisendes locals?\nEl marc de regulació de les hisendes locals està fixat, amb caràcter bàsic, a la legislació estatal mitjançant el Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, pel qual s’aprova el Text refós de la Llei reguladora d’hisendes locals. L’article 218.2 de l’Estatut d’autonomia de Catalunya determina les competències en matèria d’hisendes locals i l’article 220 preveu que se’n pugui fer una regulació específica, tal com ja preveien els articles 195 i 196 del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.\nCom es financen els ens locals?\nLes fonts de finançament dels ens locals poden ser els tributs (impostos, taxes i contribucions especials), els rendiments de preus públics, així com la participació en ingressos d’altres administracions i altres tipus de transferències i subvencions. La resta de fonts de finançament són els ingressos provinents del propi patrimoni i l’endeutament. El pes que puguin tenir les diferents fonts de finançament varia substancialment segons la tipologia de l’ens local, sobretot pel que fa a la disposició de poder tributari i al pes de les diferents transferències.\nQuè és el pressupost d’un ens local?\nEl pressupost de cada ens local es configura com el mecanisme de gestió i planificació que permet l’adequació de totes aquestes fonts de finançament a l’execució de les despeses necessàries per dur a terme les seves competències i prestar els serveis públics corresponents. El pressupost ha de permetre a cada ens local millorar els processos de decisió, adequar la gestió dels serveis públics i servir de mecanisme de control per garantir l’estabilitat i la sostenibilitat financera.\nCom s’estructura un pressupost local?\nL’estructura bàsica dels estats d’ingressos i despeses s’estableix a l’Ordre EHA/3565/2008, de 3 de desembre, per la qual s’aprova l’estructura dels pressupostos de les entitats locals. Aquesta estructura pot tenir en compte la naturalesa econòmica dels ingressos i de les despeses (classificació econòmica), les finalitats i els objectius que aquestes últimes pretenguin aconseguir (classificació per programes) o bé l’estructura organitzativa de l’ens local (classificació orgànica).\nCom es relacionen el pressupost i la liquidació?\nEl pressupost és la previsió de recaptació d’ingressos i les obligacions que l’ens local podrà reconèixer, com a màxim, durant un exercici econòmic, que es correspon amb l’any natural. La gestió econòmica que es fa durant tot l’exercici queda reflectida en la liquidació del pressupost a 31 de desembre. La liquidació del pressupost esdevé, per tant, una peça clau per determinar la realitat economicofinancera de l’ens local.\nQuines són les dades que han de trametre els ens locals a la Generalitat de Catalunya?\nD’acord amb la normativa, els ens locals han d’enviar al Departament de la Presidència les dades anuals dels seus pressupostos i liquidacions. La tramesa del pressupost s’ha de fer un cop aprovat definitivament (art. 169.4 del Text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals) i la de la liquidació abans del 31 de març de l’exercici següent al qual fa referència (art. 193.5 del Text refós de la llei reguladora de les hisendes locals). També han d’enviar el compte general a la Sindicatura de Comptes abans del 15 d’octubre de l’exercici següent al qual fa referència (art. 41.4 de la Llei 18/2010, de 7 de juny, de la Sindicatura de Comptes).\nQuines conseqüències té l’incompliment de les obligacions de tramesa?\nAls ens locals que no enviïn les dades, tant al Departament de la Presidència com a la Sindicatura de Comptes, se’ls poden retenir els pagaments de subvencions a càrrec de la Generalitat, d’acord amb l’article 6 de l’Ordre GAP/539/2010. Es pot consultar l’estat de les trameses anuals a l’Inventari públic de compliment de les obligacions de tramesa de documentació economicofinancera dels ens locals al Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge i a la Sindicatura de Comptes que gestiona el DGAH.\nQuin ús se’n fa de les dades trameses?\nLes dades dels pressupostos i liquidacions tramesos pels ens locals de Catalunya serveixen per elaborar indicadors que permeten conèixer de primera mà la seva situació economicofinancera i adequar la política del departament en funció de l’evolució global i individual de la hisenda local. També permeten difondre la informació econòmica mitjançant el Municat i el portal de la transparència.


NanoTARG, un projecte per a desenvolupar una eina per al diagnòstic i tractament del càncer de pàncrees - Actualitat - Unitat d'Innovació - UPF Business Shuttle (UPF)\nNanoTARG, un projecte per a desenvolupar una eina per al diagnòstic i tractament del càncer de pàncrees - Actualitat\nUna campanya de micromecenatge dona suport a un pojecte de recerca per al desenvolupament d'una nanomedicina que encapsuli un fàrmac quimioterpèutic per tractar el carcinoma ductal.\nUn grup d'investigadors de la UPF dirigit per Pilar Rivera i Rubén Vicente estan desenvolupant una nova eina per al diagnòstic i tractament del carcinoma ductal de pàncrees, un dels tipus més freqüents de càncer de pàncrees. El programa UPFund ha impulsat una iniciativa de micromecenatge per a ajudar a finançar el projecte. Des de la pàgina web de la campanya es pot col·laborar mitjançant una donació puntual o a través d'una aportació regular.\nNanoTARG és fruit d'una col·laboració del laboratori de Fisiologia Molecular i el laboratori de Nanomedicina i Materials Biomèdics Integratius, tots dos del Departament de Ciències Experimentals i de la Salut (DCEXS). Els investigadors l’estan desenvolupant juntament amb la Unitat d’Innovació - UPF Business Shuttle i UPF Ventures i compten amb l'assessorament científic de Pilar Navarro (IMIM) i Alfredo Carrato (IRyC).\nHan identificat un marcador que s'expressa principalment en el tumor pancreàtic i han dissenyat una nanopartícula que reconeix el marcador i així pot arribar específicament a les cèl·lules tumorals.\nEls científics aborden el càncer de pàncrees, una malaltia molt agressiva, amb una esperança de vida menor al 10% en cinc anys, i que ara no té cura. Els motius d'aquests resultats tan negatius són un diagnòstic tardà i tractaments poc eficients.\nD'una banda, en aquest projecte han identificat un marcador que s'expressa principalment en el tumor pancreàtic. Han dissenyat una nanopartícula que té anticossos en la seva superfície per a reconèixer el marcador i d'aquesta manera pot arribar específicament a les cèl·lules tumorals.\n“L'altre aspecte de la nostra solució és que encapsulem el fàrmac. Així podem portar-lo principalment al tumor i reduir els efectes secundaris que es produeixen quan s'administra a tot el cos. El prototip que hem desenvolupat en el laboratori és una nanocàpsula buida biodegradable i s'encapsula el fàrmac quimioterapèutic dins la cavitat”, detalla Pilar Rivera.\nUna altra aplicació de la plataforma és millorar el diagnòstic d'aquest tipus de càncer, ja que la tecnologia permetrà el subministrament específic d'un millor agent de contrast per a la tomografia computaritzada, que és la tècnica estàndard per al diagnòstic.\nRubén Vicente apunta que: “d'aquesta manera, pretenem augmentar l'eficàcia del tractament i augmentar la taxa de supervivència dels pacients. A més, aquesta tecnologia es podrà extrapolar a altres tumors de pulmó, ovari o còlon que també presenten el mateix marcador”.\nEls investigadors han sintetitzat un prototip de la nanomedicina que és escalable al laboratori. Actualment estan treballant en models animals amb tumors on ja han validat l'acumulació de la nanomedicina en el tumor i estan duent a terme els estudis d'encapsulació i alliberament dirigit de fàrmacs antitumorals.\nNanoTARG va obtenir finançament en la categoria ‘Producte’ de l'Agència de Gestió d'Ajudes Universitàries i de Recerca (AGAUR), cofinançat pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Unió Europea. També ha rebut suport del programa INNOValora, una iniciativa de la Universitat que dóna suport a la recerca aplicada i als projectes de prova de concepte i de la Unitat María de Maeztu del DCEXS. A més, van presentar una patent europea al febrer (EP20382172.3).\nUna nova campanya de micromecenatge per ajudar a desenvolupar una teràpia per la distròfia muscular congènita