El comú de Sant Julià projecta una tirolina gegant: de la cota 2.000 a la 1.600 a Naturlandia, amb la qual aspira revitalitzar el parc i, juntament amb l’impuls del ràfting al riu Valira, resoldre els problemes d’aïllament turístic de la parròquia\nActualitzada 21/08/2017 a les 06:45\nLes actuacions del comú de Sant Julià són cada vegada més desconcertants en tot el que té a veure amb Naturlandia i amb projectes per dinamitzar la parròquia a nivell turístic. Del comú, o del cònsol exclusivament, a la vista de com s’han gestionat determinades situacions, començant per la mort de l’os. Per no fer front a la realitat que el parc d’animals és inviable i que tot el complex s’ha de replantejar sense que es pugui descartar cap alternativa per dràstica que sigui, s’ha optat per presentar un pla econòmic envoltat de massa dubtes mentre paral·lelament s’intenta desviar l’atenció amb iniciatives inversemblants. La reunió de poble que va convocar Josep Miquel Vila per explicar la situació financera de Naturlandia i les perspectives de futur, de ben poca cosa va servir. Primer, perquè la viabilitat va lligada a un volum de visitants diaris i al llarg de tot l’any de manera continuada al qual no s’arriba ni en plena temporada alta. Segon, perquè no va fer falta que passessin gaires dies perquè es comencessin a evidenciar les contradiccions del pretès pla d’accions per reflotar Naturlandia. Amb l’afer de Torb i la nefasta gestió amb què es va afrontar la crisi –farcida de silencis i mentides i sense depurar responsabilitats– els responsables comunals van perdre la poca credibilitat que els quedava en aquesta qüestió. Vila aposta ara per dos projectes amb l’esperança que resoldran els problemes d’aïllament de Sant Julià i li permetran minimitzar els acomiadaments a què obligaria la redimensió del parc. Ambdós improbables. El primer, perquè no es donen les condicions objectives òptimes per materialitzar-lo, i el segon, per l’enorme inversió que comportaria. El primer és fer un circuit de ràfting al riu Valira que inicialment havia d’incloure Escaldes i Andorra la Vella, però fa dies que es van despenjar del projecte. Ni per l’entorn, ni pel cabal del riu, ni per l’impacte sobre la llera, ni per les alternatives de condicionament sembla que hagi de tenir gaire recorregut. El segon és instal·lar una tirolina gegant entre la cota 1.600 i 2.000 per atraure més visitants al parc. El problema és que té un cost aproximat de 3,5 milions d’euros. Si el del ràfting ja és polèmic, el de la tirolina ha deixat el cònsol pràcticament sol en la seva defensa, i una part de la majoria que li dona suport no en vol ni sentir a parlar. La gravetat de la situació econòmica no aconsella suportar fugides endavant tan cares. La nova pirueta del cònsol li farà guanyar temps però no li resoldrà la qüestió de Naturlandia, que va camí d’enquistar-se si no és que ja ho està.\n#3 "Habla, pueblo, habla"\nÉs trist, però el Sr. Vila, mantenint el tancat d'animals, no fa res més que ser conseqüent amb el seu programa electoral. "S'ha de preservar el manteniment de les instal·lacions [de Naturlandia]" Aquesta és la frase textual. És conseqüent però també ens està abocant al precipici. Aquesta situació extrema té una sortida: consulta a la ciutadania.\nÉs positiu que l'editorialista defensi la inviabilitat del parc d'animals -“no fer front a la realitat que el parc d'animals és inviable”. Crec que el Sr. cònsol va forçar KPMG a incloure en la reestructuració de Naturlandia el manteniment del parc d'animals. Quin error més greu! Quantes conseqüències negatives se'n derivaran! No es pot ser cònsol major de Sant Julià sense conèixer mínimament els valors de la societat d'avui, i sense saber en quina direcció evolucionaran.\nJa és evident que el problema és més d'estructura de la persona que polític. Força sol a les reunions de la majoria comunal, la ciutadania movent el cap amb escepticisme, el Sr. Vila fuig endavant, tancat dins una bombolla hermètica amb nivells alarmants d'ego, sense renunciar a pretensions messiàniques sobre Naturlandia, pretensions ja gairebé convertides en aspiracions miraculoses. L'única sortida és una consulta popular.


Tot el patrimoni funerari de Catalunya, i molt més - Espai Internet Tot el patrimoni funerari de Catalunya, i molt més » Espai Internet\n01/11/2015: Tot el patrimoni funerari de Catalunya, i molt més\nEl dia de Tots Sants havíem de parlar, evidentment, de cementiris! La web patrimonifunerari.cat és un dels projectes més ambiciosos que hi ha a la xarxa. La seva intenció és inventariar tots els cementiris catalans, comarca per comarca. De moment ja s'ha completat la Segarra, l'Anoia i el Garraf.\nNo tan sols ens condueix a informació i fotografies de tots els cementiris, sinó que a més a més s'hi inclouen altres llocs amb enterraments, com per exemple esglésies parroquials. Únicament se n'exclouen els jaciments arqueològics, perquè ja estan inventariats a patrimoni.gencat. També s'hi aniran incloent dades de necròpolis d'altres països europeus.\nUna opció interessant és buscar tombes de personatges famosos, classificats segons la seva professió. Per exemple, actors, on hi trobem, entre d'altres, Cassen, amb el seu epitafi: "Quien bien te quiere, te harà reir." Una altra categoria agrupa l'obra dels artistes funeraris, com ara l'arquitecte Domènech i Muntané o l'escultor Josep Llimona.\nLa web està en construcció i cada setmana es va ampliant amb la publicació de més dades, fotos, documents i enllaços. Els autors de patrimonifunerari.cat són l'Esther Celma i el Toni Flores, de Collbató, que han visitat i fotografiat prop de 700 cementiris d'arreu d'Europa. Ells també són els responsables del veterà blog Imatges de Pedra i de Silenci, de temàtica similar, i del qual ja vam parlar en un anterior "Espai Internet". També han publicat una guia de butxaca per reconèixer les principals tombes del cementiri de Sant Sebastià, de Sitges, i també està disponible en castellà..\nEspai Internet 31/10/2010: Cultura funerària online\n02/11/2008: Els cementiris de la xarxa


Interpretar l’estructura funcional i organitzativa, i els fluxos d’informació de diferents tipus d’institucions sanitàries a partir d’organigrames.\nRelacionar les institucions i organismes d’àmbit sanitari local, autonòmic, estatal i internacional, amb les respectives funcions i competències.\nRelacionar l’organigrama funcional d’un centre sanitari amb els paràmetres de la titularitat, la forma jurídica, la dimensió i el tipus d’activitat.\nRelacionar els nivells d’assistència i tipus de prestacions que poden rebre els pacients/clients amb les característiques i funcions de les entitats que els prestin.\nFormalitzar la documentació clínica amb la terminologia i codis adequats, pulcritud i rigor, segons els criteris del centre.\nRebre, registrar i distribuir la documentació rebuda i emesa, segons les normes internes establertes i els criteris de seguretat i confidencialitat.\nIdentificar els sistemes d’organització i els criteris de classificació i registre de les existències i la documentació, segons el tipus de servei o institució sanitària.\nArxivar la documentació clínica del servei/unitat amb ordre i rigor, segons els criteris generals d’arxiu i el protocol intern.\nDeterminar els mètodes i les condicions d’emmagatzematge i conservació en funció del tipus i característiques dels materials, els criteris d’ordre, seguretat i conservació, i de les necessitats pròpies de cadascuna de les unitats o serveis.\nDeterminar la quantitat d’existències que s’han de reposar al magatzem segons el nivell òptim i mínim establerts, i el volum i comanda a partir de les dades de les fitxes de magatzem.\nElaborar pressupostos de serveis mèdics o odontològics a partir de les tarifes establertes, de forma manual o informatitzada.\nFormalitzar, amb el suport de mitjans informàtics, la documentació que es genera en una operació de compra i venda de béns o de serveis sanitaris, segons les normes legals i d’ús establertes, amb pulcritud i precisió.\nCalcular les operacions i comprovar les dades que intervenen en les comandes i factures, segons les normes fiscals i mercantils.


Global icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Spritz\nL’spritz, una poció veneciana d’Aperol, soda i cava, grosso modo, que aixeca l’esperit; un èxtasi ambre que entra a qualsevol hora: al moment del vermut, abans de dinar i en horari afterwork, abans de sopar amb la colla. El bar d’aquesta setmana no es diu com es diu per casualitat. La petita barra no para d’escopir gots de spritz.\nEs tracta de la copa estrella de la casa i la preparen amb art i veterania: són molts anys regant el fetge de guiris i sibarites d’aquest glop italià als marges del Barri Gòtic. Ja tenim el primer reclam gros. Però n’hi un altre que, combinat amb els efluvis de l’Aperol, pot derivar en una experiència estiuenca d’una mística que fa feredat. L’Spritz té un dels miradors més privilegiats i màgics del Barri Gòtic, un banc de pedra abocat a una imponent muralla romana que produeix plaents aŀlucinacions de la vella Barcino. Els clients omplen aquesta terrassa de pedra improvisada, armats sempre amb gots de plàstic fins a dalt de spritz i rodanxes de taronja. Val la pena: hi passa un airet vigoritzant, coneixes guiris i quan et gires, un tros d’història de Barcelona et torna la mirada. L’única pega? Eixams de turistes en bicis, patinets, patinets elèctrics; grups d’anglesos embadalits que estan amb un pam de nas; gent, molta gent... La temporada primavera-estiu al Gòtic.\nPerò l’spritz no és la panacea. En aquesta petita capsa, hi fan esmorzars, deliciosos entrepans amb accent italià, cafès de qualitat, còctels tot terreny i uns sucs naturals pecaminosos dissenyats per aixecar ressaques paquidèrmiques. Quin loop més deliciós: agafes un bon pet de spritz –adoro l’embriaguesa lleugerament lisèrgica que produeix– i l’endemà superes els estralls amb un suc a la mateixa porció de banc de pedra, davant de la mateixa porció de muralla romana on la nit anterior vas liquidar les reserves d’Aperol d’Occident.\nJaume I (L1)\nTrucar 657 579 785


Els escriptors en català mostren el seu suport al raper Valtonyc\n01 març 2021 08:30\nALEC i PEN català.\nL'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana i el PEN Català ha volgut mostrar el seu suport a les persones «víctimes de persecució a la llibertat d'expressió».\nEn aquest sentit, han recordat que l'any passat fou el torn la poeta Dolors Miquel, també l'escriptor Albert Sánchez Piñol, la periodista i escriptora Empar Moliner i, abans, els titellaries de 'Títeres desde abajo'. «Ara ha estat el torn del raper Valtonyc», lamenten. Condemnat per l'Audiència Nacional a 3 anys i 6 mesos de presó per injúries a la Casa Reial i enaltiment del terrorisme per la lletra de la seva cançó 'No al Borbó'. «Condemna que considerem injusta i desproporcionada i que no només atempta contra la llibertat d'expressió, sinó que hi observem un perillós biaix que obeeix a qüestions ideològiques i de llengua», han denunciat.\nDes de l'AELC i el PEN català consideren que les rimes de Valtonyc s'han d'entendre dins del marc dels recursos del gènere, que són també els propis de la literatura, que passen per l'ús de metàfores i hipèrboles, que juguen amb les idees que s'hi projecten.\nIgualment, entenen com un agreujant el fet que la fiscalia hagi recordat durant el judici: en 17 ocasions que Josep Valtonyc és d'esquerres, i 9 pics que canta en català. «Una discriminació directa per ideologia política així com per la llengua», han apuntat.\nDes de les dues entitats consideren que la llibertat d'expressió és un dret humà fonamental i consideren que no es pot dur ningú a judici i molt menys ser perseguit i penat per la llei pel fet d'exercir un dret.\n«Els artistes i escriptors tenen el dret de crear i d'expressar-se lliurement», han recalcat. És per això que des del PEN Català i l'AELC condemnen aquesta «persecució i atemptat» contra un dels drets fonamentals com ho és la llibertat d'expressió. «Consideram que aquest tipus de condemnes deterioren la qualitat democràtica d'un estat». Finalment alerten que ara ha estat el torn de Valtonyc, però demà pot esser el de qualsevol de nosaltres. «La Llei Mordassa ens fa a tots sospitosos», han afegit. Així, han manifestat la seva voluntat de formar del Grup de suport al raper mallorquí, Josep Valtonyc.


Cuina amb nens: Recepta de crumble de poma\nRecepta per fer un crumble de poma boníssim\nApa, que el 2016 ja és aquí. Què, us vau atipat gaire de neules, torrons, escudella, canelons i altres gormanderies? Potser, i només potser, després d’haver-vos atipat de valent, us vindrà de gust alguna cosa un pèl més lleugera. I dic un pèl, i només un pèl més lleugera, perquè avui us proposo unes postres, això sí un postres fetes amb fruita. Es tracta d’un crumble de poma. Es creu que aquest plat va néixer a Anglaterra durant la Segona Guerra Mundial perquè era una manera d’aprofitar els aliments que tenien a l’abast. Ells, els anglesos vull dir, fan crumbles de coses tan estranyes per a nosaltres com el ruibarbre. Però el que us proposo avui està fet amb poma, una fruita molt assequible, i que potser ara està en un dels millors moments.\nUs diria que utilitzéssiu pomes Golden, però també podeu experimentar amb d’altres varietats, com la Red Delicious, la Gala, o si us agraden els gustos àcids, la Granny Smith. Totes aquestes varietats les trobareu dins la Indicació Geogràfica Protegida Poma de Girona. Però evidentment podeu utilitzar qualsevol poma de qualsevol procedència.\nIngredients per a quatre raccions\n100 g de sucre, també en podeu utilitzar de canya integral\nuna miqueta més de mantega\nPrimer de tot preescalfarem el forn a 200 graus.\nEn un recipient hi barrejerem la mantega a temperatura ambient amb el sucre i la farina. Us aconsello que ho feu amb les mans ben netes, és prou divertit. Us ha de quedar una consistència semblant a la de la sorra gruixuda.\nDesprés tallarem les pomes a dauets petits. Jo ho faria amb les pomes sense pelar, això sí, abans caldrà netejar-les ben netes, si cal amb aigua i sabó. Un cop tallades les courem a foc lent durant aproximadament 12 minuts, amb una mica de mantega i una culleradeta de canyella. Un cop cuites les deixarem refredar, i després les repartirem en motlles o tassons individuals, aptes per anar al forn. Si no teniu aquesta mena de recipients, en podeu utilitzar un de més gros, i després ja servireu el crumble en plats individuals.\nUn cop fet això repartirem la barreja que hem fet abans pel damunt de les pomes. I ja estarà llest per anar al forn, durant uns 5 o 10 minuts, fins que la superfície agafi un color dauradet. Tradicionalment els crumbles se serveixen calents o tebis, acompanyats de natilles, nata o gelat. Però com que hem quedat que encara estàvem embafats de les Festes, potser que ho deixem per un altre dia, o no?\nNewer PostLa importància de posar límits als nostres fills\nOlder PostLa primera jornada de plantació al Bosc de Can Deu reuneix 250 voluntaris per plantar 1.500 arbres


Científics japonesos de la Universitat d'Osaka fa aproximadament un any vancrear un robot que simulava ser un nadó de 9 mesos.\nLi deienNoby i és el fruit del treball de l'equip del professor d'enginyeria robòtica Minory Rostidaque compta amb el suport econòmic de l'Agència Japonesa de Ciència i Tecnologia.\nEstà cobert d'un material bastant similar a la pell humana , el seu pes és d'uns 7,9 quilograms imesura 71 centímetres.\nAra ens tornen a sorprendre amb la creació de dos nous companys: en Pneuborn-7II que imita a unpetit de 7 mesos,i enPneuborn-13 que fa el mateix amb un de13 mesos. Tot i que en aquests últims no s'hantreballat tant l'aparença final com podeu veure.\nLa creació d'aquests androides té com a objectiu conèixer els secrets que amaga el desenvolupament humà pel que comptaamb micròfons i càmeres per poder captar el que succeeix a la seva al voltant tal i com ho percep un nadó.\nOpinions a part, el que és cert és que a casa nostra ja comptem amb joguines que simulen (i cada vegada amb trets més realistes) éssers vius.\nHi ha gossets i gatets que sembla que dormin i respirin, que caminen, lladren i fins i tot et segueixen.\nNinos i nines que fan pipi, caca, prenen la llet, et parlen, reaccionen amb la teva veu, canten...\nI tot això m'ha fet reflexionar en si estem sent conscients de la repercussió que tenen en la imaginació del petits. Moltes vegades la meva àvia m'explica que de petita ella i les seves germanes es construïen les pròpies nines amb fang i utilitzaven les flors de la panotxa com a cabell (de fet jo mateixa n'havia fet alguna així amb les seves indicacions) ifeien pilotes de futbol amb quatre draps.\nEm dóna la sensació que amb tanta joguina "realista" estem privant als nostres fills d'un dels bens més preuats: la seva imaginació.\nEl poder construir tot allò que vulguin sense més límits que els que es posin ells mateixos.


Els Bombers de la Generalitat donen per finalitzada la campanya forestal amb l'extinció de 314 incendis de vegetació a les Terres de l'Ebre ~ EbreDigital.cat\nEl risc d’incendi forestal ha continuat ben present durant aquesta tardor a nivells similars a l’estiu, especialment a les Terres de l’Ebre, com a conseqüència de la desestacionalització de la Campanya Forestal provocada pel canvi climàtic. No ha estat fins a l’episodi de pluja de principis de novembre, especialment a les Terres de l’Ebre, quan els Bombers de la Generalitat no han donat la Campanya Forestal 2020 per finalitzada. Segons les previsions amb què treballen, entraríem ara en un període de certa tranquil·litat, sense abaixar la guàrdia, que es podria acabar just en iniciar-se l’any 2021.\nEntre els mesos de gener i octubre, els Bombers de la Generalitat ha apagat 314 incendis de vegetació i 268 de caràcter urbà.\nL’any 2020 ha estat un dels anys més càlids des que es disposen de dades i, a la vegada, la primavera i l’ estiu han estat anormalment humits. Els bons resultats de l’estiu, quant a incendis forestals, es deriven d’aquests fets i podrien fer pensar que la Campanya Forestal havia finalitzat, però no va ser així.\nUn exemple d’aquest fet són els 484 serveis (74 a les Terres de l’Ebre) que els Bombers han realitzat només durant el mes d’octubre per extingir incendis de vegetació (forestal, urbana o agrícola). Així, la tendència mostra l’increment del risc al llarg de l’any 2020, i ajuda a entendre dues idees clau per al Cos de Bombers de la Generalitat de Catalunya: la desestacionalització de la Campanya, en el sentit que ara el risc ja no es concentra únicament en els mesos d’estiu, com a conseqüència del canvi climàtic, i la Campanya de 2020 ha continuat viva fins entrada la tardor.\nEn els darrers dies d’octubre els Bombers van treballar en incendis forestals amb un potencial proper al centenar d’hectàrees i un comportament significatius. Es tracta d’incendis com els de la Torre de l’Espanyol i Tivissa (Ribera d’Ebre); Tortosa i el Perelló (Baix Ebre), i Santa Linya (la Noguera). Alguns d’aquests incendis van originar-se per la realització de cremes agrícoles o de tasques de neteja de parcel·les urbanitzades, potser fruit del fet que la població no percebés la situació d’alt risc d’incendi.\nAl novembre, l’episodi de pluges que ha afectat Catalunya ha marcat la fi del risc d’incendi forestal, en termes generals. Tenint en compte que la dinàmica prevista és d’un hivern càlid, els Bombers de la Generalitat seguiran el desenvolupament de les condicions meteorològiques que poden dur a nous episodis de risc, especialment durant els mesos de desembre i gener.


Tokaji és el vi típic de Tokaj-Hegyalja, que és una zona que es troba entre Hongria i Eslovàquia. Tot i que a Tokaj, com a molts d'altres llocs, es realitzen tota mena de vins, els més famosos son els anomenats aszú.\nQuè són els vins aszú de Tokaj? Comencem pel principi. Existeix un fong, el Botrytis Cinerea, que afecta la vinya, fent que es podreixi, l'anomenada ?podridura noble?. El raïm s'asseca i perd l'aigua, pel que el resultat és un raïm podrit ple de sucre, o raïm aszú.\nEl raïm botrytitzat o raïm aszú es recollia tradicionalment en recipients anomenats Puttonyos, amb capacitat per a uns 25 kg de raïm, aproximadament. Una vegada collit, es llançaven diversos -de 3 a 6- puttonyos al dipòsit de 136 litres on s'emmagatzemava el vi normal de l'any abans de la fermentació, per tal que agafés la dolçor d'aquell raïm. Com més puttonyos d'aszú es llancessin al most, més dolç era el vi resultant.\nActualment, el Puttonyo ja no es correspon amb la quantitat de raïm amb botrytis afegit, si no més aviat a la concentració de sucre del vi resultant. S'ha calculat que un puttonyo equival, més o menys, a 25 g per litre de vi. Així, un vi tokaj de 5 puttonyos tindria 125 g de sucre per litre d'alcohol.\nExisteix un altre tipus de Tokaji interessant, anomenat Eszcencia, que alguns associen erròniament amb un aszú de 7 puttonyos. En realitat, l'aszú de 7 puttonyos no existeix, i l'Eszcencia no és un vi al qual se li afegeix una part de raïm podrit, si no que és un vi realitzat totalment amb el most d'aquest raïm.\nL'Eszcencia és de textura semblant a l'almívar o fins i tot la mel. Imagineu la quantitat de raïm que cal per fer un eszcencia, per la qual cosa en realitat no hi ha cellers que es dediquin a fer aquest vi de manera organitzada.\nEl que fan és recollir el most d'aquest raïm que flueix naturalment a través de les reixetes situades al fons de les cisternes on es col·loca el raïm durant la recol·lecció. Normalment no és suficient per fer Eszcencia i s'afegeix als dipòsits de Tokaj aszú, però altres vegades es crea l'Eszcencia, anomenat també llàgrima de Tokaj.\nA Espanya és molt famós el Tokaji Oremus, amb el Tokaji Oremus 6 Puttonyos per bandera, propietat de Bodega Vega Sicilia, que va aprofitar el procés de privatització post-comunista de la zona per fer-se amb un celler de l'àrea, i elabora vins de Tokaj respectant al màxim els processos tradicionals.\nEn realitat el més important és que sigui Tokaji hongarès, perquè la llei hongaresa és més estricta sobre la qualitat el vi. Com Tokaj és una zona fronterera entre Hongria i Eslovàquia, també s'accepta que existeixin Tokaj eslovacs, però la llei és en aquest país més permissiva, resultant en una qualitat no prou garantida. Gaudiu.\nhongria puttonyos tokaj tokaji vi vi dolç vi tokaj\nRelacionat amb Tokaj i Tokaji: Puttonyos!\nDeixa el teu comentari Tokaj i Tokaji: Puttonyos!


Els panellets de l’Escola l’Univers - Escola l'UniversEscola l'Univers Els panellets de l’Escola l’Univers - Escola l'Univers\nBlog Post Els panellets de l’Escola l’Univers\nEls panellets de l’Escola l’Univers\nEls de la classe de «La volta al món en 80 dies» de 2n us explicarem tot el procés que vam seguir per a elaborar els panellets per a tota l’escola. Nosaltres érem els encarregats d’anar a comprar els ingredients al mercat.\nPrimer de tot, vam haver de calcular quants diners havíem de portar. Ens va costar perquè era una suma molt llarga i era molt difícil, però ho vam aconseguir. Va ser molt emocionant i divertit.\nEl dia 24 d’octubre estàvem una mica nerviosos perquè havia arribat el moment d’anar al mercat. Vam anar-hi en dos grups i cada grup va comprar la meitat del que necessitàvem.\nVam comprar ametlla, sucre, coco i cirera verda, i la botiguera de la parada ens feia calcular quant costaria cada ingredient. Al final, vam haver de pensar quin era el canvi que ens havia de tornar. Va ser molt divertit.\nAl mercat no hi havia cacau! Per això, el segon grup vam entrar al supermercat per veure si en trobàvem, però tampoc tenien el que volíem. De tornada a l’escola, vam haver de fer torns per portar les bosses i és que pesaven molt. Aquesta sortida ens va encantar!\nEl dilluns 30 d’octubre al matí, les tres classes de mitjans vam fer de pastissers. Nosaltres vam baixar al menjador a fer els panellets.\nVam començar pelant la patata bullida i aixafant-la amb la forquilla. A continuació, per grups de taules, anàvem a pesar a la balança el sucre i l’ametlla. Aleshores ja podíem començar a barrejar-ho amb una mica de patata. Per torns ho anàvem amassant, vam tenir molta paciència!\nQuan vam tenir la massa feta, vam fer els de cirera. Fèiem una boleta i l’aixafàvem amb la cirera al mig. Després vam fer els de coco i els vam donar la forma de volcà. I finalment vam fer els de cacau: fèiem boletes i les arrebossàvem amb més cacau.\nQuan vam acabar, per fi, ens vam poder llepar els dits! Que bona era la massa!\nEl dimarts 31 d’octubre a la tarda tota l’escola vam anar a l’ATRI per celebrar la castanyada plegats. Van venir la castanyera i el castanyer i per cursos vam cantar-los cançons. Després vam seure en diferents rotllanes per menjar castanyes i panellets. Nosaltres vam estar amb els nenes i nenes de P-3 B i els vam ajudar a pelar les castanyes. I, per fi, vam poder menjar els nostres panellets!!! Van quedar molt, molt, molt bons!!!\nPosted at 11 Set 2019 by Escola l'Univers


La digitalització de l'educació: elements clau - ladislau gironaladislau girona\nLa digitalització de l’educació: elements clau\nHi ha un canvi de paradigma a l’educació, els mètodes tradicionals de l’ensenyament i l’aprenentatge estan sent desafiats per l’emergència de noves tecnologies educatives com per exemple l’elearning, una de les més potents, capaç de modificar la manera en com es pressuposten els recursos, com s’ensenya i com s’aprèn. L’elearning pot introduir eficiència en el sector de l’educació, pot ajudar a reduir determinats costos alhora que es capaç de democratitzar els recursos al posar-los a l’abast de tothom.\nDe la mateixa manera que els efectes perturbadors de la digitalització (fragmentació de la audiència, profusió de nous continguts, migració de productes a serveis, convergència entre continguts i plataforma, centralitat de les dades…) van transformar la indústria de la música i dels mitjans, també ho farà – ho està fent- al sector de l’educació.\nEls grans gegants mundials de la indústria de l’educació ( Pearson, McGrawHill, Benesse, The Washington Post Company, Apollo Group) ho saben i disposen de suficients recursos per entrar amb força al mercat europeu de l’educació.\nCom ens explica Clayton Christensen en aquest vídeo, la disrupció a l’educació és un fet,\nCom també és un fet l’aparició de noves iniciatives disruptores dins el sector de l’educació, com ara Udacity (moocs); Lore (sistemes de gestió social de continguts per l’aprenentatge); Khan Academy (educació gratuïta per a tothom en qualsevol lloc i moment); Quipper (elearning apps); Languagelab (un món virtual per aprendre idiomes).\nTots plegats, els grans agents i els nous disruptors estan generant nous productes i serveis per a totes les fases de la cadena de valor del sector.\nSiguin com siguin els nous productes i serveis educatius que veurem, si volen ser excel·lents hauran d’acomplir un conjunt de requisits, que segons la Foundation for Excelence in Education passen, entre d’altres, per:\nEligibilitat i accés . Els estudiants han de poder escollir i tenir accés a continguts i cursos online d’alta qualitat.\nAprenentatge personalitzat. La digitalització permet la personalització de la experiència d’aprenentatge.\nPromoció. La promoció de curs dels estudiants es pot fer en base a competències demostrades; històricament s’ha basat en dates de naixement (el que Ken Robinson denomina agrupació per data de producció), controls i assistències,.. L’aprenentatge digital posa el focus en l’estudiant, no en l’escola, així por anar avançant al seu ritme sobrela base del seu domini sobre els continguts.\nQualitat dels continguts. Adaptació constant del mateix i la millora de la seva interactivitat són claus per incrementar el rendiment acadèmic. En el següent esquema podem veure les recents previssions del informe Horizon.\nInstrucció digital. Formar al professorat i personal de gestió de les escoles en els elements que comporta la digitalització, les tècniques per involucrar als estudiants, la personalització de l’aprenentatge, la docència i gestió en entorns virtuals d’aprenentatge,.. són condicions de possibilitat de l’èxit de la implantació de la digitalització a les escoles\nAvaluació i transparència. Els sistemes de gestió de les plataformes d’aprenentatge han de poder donar mètriques personalitzades del rendiment acadèmic, així com feedback a alumnes i professors de forma que els ajudi en el seu progrés basat en les competències adquirides.\nPrestació i lliurament del servei. Cal una infraestructura que suporti l’aprenentatge digital. Els estudiants ja estan utilitzant els seus smartphones per comunicar-se i accedir i compartir informació aquests dispositius poden ser una bona porta d’entrada per l’aprenentatge digital\ndigital_literacy educació innovació internet\nCom gamificar l’escola\nGràcies per compartir-lo… Records, unes q s’ho creuen!! les “pixeres de la maleta” 😉\njuny 11, 2013 8:10 AM\ngràcies a vosaltres per seguir-me i per esforçar-vos en innovar!!!\njuny 11, 2013 8:12 AM\nBy Ladislau Girona


Concactiva estrena nou programa de formació per a joves i subvencions per empreses contractants | EFMR.cat\nInici Notícies Concactiva estrena nou programa de formació per a joves i subvencions...\nConcactiva estrena nou programa de formació per a joves i subvencions per empreses contractants\nEl Servei d’Ocupació de Catalunya ha aprovat els darrers dies el projecte ‘Joves Actius Conca de Barberà 2022’, dissenyat per Concactiva, i que permet oferir de nou un programa de formació, tutorització i suport als joves d’entre 16 i 29 anys.\nEl projecte preveu diverses formacions professionalitzadores, que els joves podran triar. Destaca el curs d’hostaleria, amb pràctiques a l’Espai Cuina de Concactiva, de 210 hores i 40 més de pràctiques en restaurants, i també una formació més tècnica, on tractaran electrònica, soldadura i mecanitzats a les instal·lacions de l’Institut Martí l’Humà. Seran 310 hores de formació i 80 més de pràctiques en empreses de la comarca.\nCom a novetat, hi haurà la formació d’anglès avançat, de 150 hores, totalment gratuïta, com la resta de propostes del programa. Aquesta formació està encarada a joves amb nivell d’estudis més elevats, amb un grau mitjà, grau superior o estudis universitaris assolits o en procés d’assoliment. L’objectiu és que els joves que facin aquest curs puguin trobar feina utilitzant les eines de prospecció de Concactiva i la subvenció per a empreses.\nEl programa inclourà tutorització per part dels tècnics de Concactiva perquè els joves puguin decidir el seu projecte vital, així com trobar feina o retornar al sistema educatiu formal.\nMés de 1.000 euros mensuals per les empreses que contractin joves\nTots els joves que hagin realitzat la formació podran ser contractats per empreses del territori amb una ajuda per a les empreses de 1150 euros mensuals durant 6 mesos. Aquesta subvenció vol facilitar que els joves puguin trobar feina a la seva comarca i que les empreses creïn nous llocs de treball destinats a joves.\nArticle anteriorCàritas Montblanc inaugura noves instal·lacions a La Caseta del Pla\nArticle següentSanta Coloma impulsa nous treballs arqueològics al Castell dels Comtes


Història d'un matrimoni és un llibre sobre l'amor i així ens ho confirmava Geir Gulliksen dijous al vespre en el club de lectura. Posar etiquetes no m'agrada i encara menys a la literatura perquè em fa saltar les alarmes, sé que si parlo del llibre com una història d'amor molta gent l'associarà amb una literatura amb la qual m'hi identifico poc o més aviat gens... Gulliksen parla de l'amor i del desamor i per fer-ho ens presenta la història d'una parella perfecta, en aparença, moderna, dialogant, amb una vida sexual activa i capaç d'acceptar una altra persona si la teva parella ho desitja. La realitat però és una altra i ben diferent, perquè en Jon amaga una gelosia controladora, que el porta a narrar-nos en primera persona la història d'un trencament, fruit de la seva obsessió per aparentar el que no és.\nLa novel·la, amb un punt de vista original, ens avança la ruptura de la parella, en tot moment el lector té la informació de tot el que anirà passant perquè en Jon ens ho explica, fins i tot ho sabem abans que la pròpia protagonista que de cop se sent atreta per un company de projecte, després hi surt a córrer fins que se n'enamora. El seu marit ho veu, ho preveu i en certa manera ho provoca i així és com ens ho narra. Som testimonis de la desfeta d'un matrimoni; d'un home que té tanta por de perdre-la que amb la millor de les intencions li dóna tot l'espai i llibertat, fantasieja amb la idea de veure-la amb un altre fins que se li escapa de les mans. Gulliksen fa evident que tot es pot trencar en qualsevol moment, que les relacions són fràgils i per això ens parla d'en Jon i la Jiminy, una parella d'anys, consolidada, amb fills, i que de sobte ja no comparteixen allò que tenien junts. Gulliksen aprofundeix en aquest instant, en aquest espai comú que de sobte esdevé dos espais antagònics. Escriu una novel·la amb una forta càrrega sexual perquè vol parlar del sexe com un de les maneres d'expressar amor, no l'única, però amb tota la grandesa, la misèria, la frustració o el plaer que pot suposar. Defuig de la novel·la eròtica o pornogràfica i descriu amb molta delicadesa la intimitat del matrimoni alhora que ens mostra un home desfet que ens parla obertament de com se sent, de com estima i s'enfonsa. És un llibre d'una honestedat aclaparadora i això el pot fer incòmode, però per a mi aquest és el paper de la literatura!\n"Perquè sempre pot passar qualsevol cosa, qualsevol cosa pot passar en qualsevol moment i en la vida de qualsevol, de fet."\nDijous vam gaudir d'una sessió de club de lectura excepcional, poder compartir espai amb Gulliksen, dialogar amb vosaltres, sentir-lo parlar dels seus personatges, de per què escriu, de per què edita ha estat un oasi de pau, en especial aquests dies. Un regal que la jove editorial Les hores ens ha fet. Geir Gulliksen des de Noruega al nostre club de la llibreria, un d'aquells vespres que escriuen una pàgina més de la història de la llibreria. Literatura en estat pur i compartida. Gulliksen ja n’ha pogut veure l'adaptació teatral. Un llibre que en definitiva parla del motor de la vida, l'amor, però de manera sincera perquè l'amor no sempre és aquell sentiment net i idíl·lic sinó que pot tenir una cara més fosca.\nAhir a més de parlar de literatura vam compartir una sessió de filosofia de vida i que per molts anys!\nEstigueu atents al catàleg de Les hores perquè promet grans moments de lectura.\nTraduït per Alexandra Pujol Skonhaug\nEditat per Les hores\nClub de lectura\tGeir Gulliksen\tAlexandra Pujol Skjonhaug\tEditoral Les Hores\tQuè fem a les llibreries


Onze empreses i localitzacions de Calella reben el distintiu de "Compromís per la sostenibilitat Biosphere"\nInici > Notícies > Onze empreses i localitzacions de Calella reben el distintiu de "Compromís per la sostenibilitat Biosphere"\nAquest distintiu ha estat creat per la Diputació de Barcelona i la Cambra de Comerç de Barcelona per garantir la qualitat i sostenibilitat dels serveis turístics.\nL’Oficina de Turisme, la Policia Local i les tres platges de Calella –Platja Gran, Platja de Garbí i Platja de les Roques–, a més de quatre establiments d’allotjament i dues empreses de serveis, han estat reconegudes amb el segell Biosphere, pel seu compromís amb la sostenibilitat.\nAquest segell és un nou distintiu impulsat a la demarcació de Barcelona per la Diputació de Barcelona i la Cambra de Comerç de Barcelona, amb l’estret suport del Consorci de Promoció Turística Costa del Maresme, que reconeix a través de l’Institut de Turisme Responsable (ITR) les empreses, serveis i destinacions que mostren un compromís per la sostenibilitat i que segueixen un manual de bones pràctiques. Entre les entitats i destinacions distingides es troben empreses d’allotjaments, restauració, oficines de turisme, museus, agències i platges, entre altres.\nEl "Compromís per a la Sostenibilitat Biosphere" vol estendre la cultura de la sostenibilitat turística a les empreses, serveis turístics i destinacions de les comarques de Barcelona. Es tracta d’un programa que té com a principal finalitat implementar una gestió més sostenible en tots els agents d'una destinació turística. Les empreses, serveis turístics i destinacions que hi participen obtenen el distintiu de “Compromís per la sostenibilitat Biosphere”, anualment renovable.\nFins a 245 empreses de la província de Barcelona han rebut aquest segell, de les quals una quarantena pertanyen al Maresme, la comarca amb més empreses i entitats adherides.\nLa certificació implica assumir els principis de gestió sostenible, desenvolupament econòmic i social, conservació i millora del patrimoni cultural, conservació ambiental, qualitat i seguretat i implicació del visitant. El segell es fa visible amb plaques del distintiu ‘”Biosphere”, diplomes a les empreses i amb banderes en el cas de les platges.\nL’obtenció del distintiu de "Compromís per la sostenibilitat Biosphere" s’emmarca dins l’execució del full de ruta de Calella per esdevenir una destinació turística intel·ligent (DTI).


Reclamen que el laboratori Vivotenia deixi d’experimentar amb una trentena de cadells\n22 de de gener del 2022. 16:43\nProp de 450 persones, segons la Guàrdia Urbana de Barcelona, s’han concentrat aquest dissabte a la plaça Sant Jaume en protesta per l’experimentació amb una trentena de cadells de gossos ‘beagle’, que podrien acabar sacrificats, en un projecte d’investigació farmacològic del laboratori Vivotenia. Amb el lema ‘Free Beagles Vivotecnia’, la protesta ha sigut convocada pel Pacma, que ha elevat a un miler el nombre de participants, al costat d’altres entitats animalistes, per protestar pel projecte farmacològic, que asseguren comportarà en unes setmanes la mort de més de 30 gossos amb què s’està experimentant.\nL’estudi farmacològic ho estan portant a terme els laboratoris Vivotecnia de Madrid, per encàrrec d’una empresa situada al Parc Científic de Barcelona, de la Universitat de Barcelona (UB). Els convocants de la protesta exigeixen que es deixi d’utilitzar els gossos ‘beagle’ per a l’experimentació i que s’alliberi els animals, de manera que puguin ser posats en adopció. També reclamen a la UB que rescindeixi el contracte amb Vivotecnia.\nEls manifestants animalistes s’han concentrat rere una pancarta amb el lema ‘Prou maltractament animal’ i han enarborat cartells amb missatges com ‘Animal Lives Matter’, ‘Stop Tortura Animal’, ‘Alliberar els Cadells’ o ‘n’hi ha prou d’experiments amb animals, psicòpates’. En un comunicat, el Pacma ha denunciat la «falta d’interès i inversió econòmica en la recerca d’alternatives a l’experimentació amb animals» i recorda que el percentatge de fracàs d’aquest tipus de projectes és del 90% per «qüestions d’incompatibilitat» entre animals i humans.\nIvan Guijarro, coordinador del Pacma a Barcelona, ha recordat que Vivotecnia té un judici obert per maltractament animal als seus laboratoris de Madrid i ha considerat una «vergonya» que l’empresa continuï obtenint licitacions públiques i tingui permís per seguir amb la seva activitat. Guijarro ha instat la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona a actuar per frenar l’experimentació i el sacrifici dels cadells. A la manifestació han participat moltes persones que han acudit amb els seus gossos, molts d’ells de raça ‘beagle’.


Holiday home Binderup H- 388 Bjert Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Binderup H- 388\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Binderup H- 388 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bjert. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Bjert. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions són només algunes de les comoditats que fan que Holiday home Binderup H- 388 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Binderup H- 388.


Club de l'Experiència · Cinefòrum: "Joy" - Alumni Universitat de Barcelona\nClub de l'Experiència · Cinefòrum: "Joy"\nCinefòrum · Cicle de pel·lícules · Entendre el vot del 2016 als EE.UU amb pel·lícules americanes del S.XXI\n14/06/2017 - 17:45 h\n14/06/2017 - 21:00 h\nGran Via de les Corts Catalanes, 585 · Barcelona Veure mapa\nDes del passat 8 de novembre un fantasma recorre el món: el del nou president nord-americà Donald Trump. Volem reflexionar com és el país que pot votar un personatge tan controvertit com aquest.\nI ho farem a través d’un cicle de cinema dedicat a intentar entendre la societat i la política dels EE.UU.\nVolem entendre el vot del 2016 intentant posar-nos les ulleres dels propis ciutadans nord-americans contemporanis. Per això proposem només pel·lícules americanes rodades aquest segle XXI, copsant la seva visió sobre alguns aspectes que ens semblen rellevants, com ara l’aparell electoral, la classe política, els mitjans de comunicació, la immigració, el racisme i la islamofòbia, el somni americà, el seu way of life i la societat a l’Amèrica profunda.\nAlguns debats els farem amb professors de la UB, per donar-lis un valor afegit i treure analogies amb l’actual política del nou president.\nLes pel·lícules triades no han estat molt taquilleres -algunes ni han estat estrenades al nostre país-, però seran l’excusa per abordar les diferents temàtiques. Seran, en total, 8 pel·lícules, repartides en blocs de 2 sessions al mes, fins al final del present curs.\nDediquem la darrera pel·lícula d’aquest cicle a allò tan americà de la persona feta a si mateixa, que assoleix els seus somnis. En aquest cas, no es tracta d’un self-made man sinó d’una self-made woman. Emprenedoria, màrqueting i feminisme.\nÉs la història de Joy Mangano, una dona real, encara viva i activa, que segons diu ella mateixa en una entrevista a la revista Forbes ha lluitat amb coratge i fortalesa per fer realitat els seus somnis, perquè els seus «invents» fossin acceptats. La pel·lícula, però, és encara més coses. A més de la lluita amb la família i el món empresarial i dels problemes que té per patentar una “mopa”, s’hi pot veure la vida de quatre generacions i la importància de la telebotiga.\nPer parlar del que representa el model de l’emprenedoria americana i, sobretot, de les traves amb què es troba una dona per aconseguir les fites que es proposa, comptarem amb Núria Sara Miras, professora lectora de Filosofia Moral i Política de la UB. També ha esta co-directora del “BarcelonaPensa”, i ha publicat, entre molts d’altres, articles sobre la relació entre cine i filosofia.\nRepartiment: Jennifer Lawrence, Robert De Niro, Bradley Cooper\nCLUB DE L’EXPERIÈNCIA · CINEFÒRUM: “JOY”\nData: dimecres 14 de juny de 2017\nLloc: Aula Ramón i Cajal. Edifici Històric · Gran Via de les Corts Catalanes, 585 · Barcelona


La Junta de Govern Local, a proposta de la regidoria d'Acció Cultural, aprovarà demà el projecte de les obres per a reformar, ampliar i adaptar l'accessibilitat a l'edifici que ocupen la Biblioteca Carola Reig i la seu de la Universitat Popular de Benimaclet. El pressupost previst per al projecte és de 697.328 euros.\nLa biblioteca municipal Carola Reig, situada al Carrer Francisco Martínez del barri de Benimaclet, tindrà accessos adaptats a persones amb diversitat funcional. La regidoria d'Acció Cultural ha impulsat una obra per a suprimir les barreres arquitectòniques de la instal·lació, que també alberga la seu de la Universitat Popular de Benimaclet.\nEl projecte ampliarà l'espai disponible en la instal·lació fins als 1074 metres quadrats, aprofitant la part en desús, anteriorment reguarda de la policia local, i ampliant l'espai disponible tant per a la biblioteca Carola Reig com per a la Universitat Popular de Benimaclet.\nL'obra, a més de les citades intervencions per a facilitar l'accessibilitat, dotarà de sistemes de condicionament ambiental a l'edifici, prevenint humitats i facilitant la ventilació en la instal·lació.\n«Estem compromeses a continuar facilitant l'accés a la cultura en els nostres barris. I és de justícia que qualsevol persona, independentment de les seues condicions de mobilitat, puga gaudir de les instal·lacions municipals en igualtat de condicions que la resta», ha explicat la regidora d'Acció Cultural, María Oliver.\nL'obra compta amb un pressupost de 697.328 euros, i està finançada amb fons del Pla Especial de Suport a la Inversió Productiva de la Generalitat.\nD'altra banda, les biblioteques municipals de València acolliran diverses activitats durant este mes de gener, orientades a la infància. Dijous que ve, dia 24, a la biblioteca María Moliner (Algirós/La Bega Baixa), es reunirà el club de lectura infantil "Clic", a partir de les 18 hores.\nTambé la biblioteca Eduardo Escalante, en Arrancapins, organitza el seu conta contes este mateix divendres a les 18. El dimarts 29, a la Biblioteca Maria Moliner, organitzen un «Dimarts de conte» des de les 18.30 hores.\nCiutadans demana urbanitzar solars degradats en la Malvarosa i Benimaclet


El Suro (final de curs 15/16)\nUs presentem el darrer número de la revista del curs 2015-2016. En aquesta edició impresa s’ha seguit el fil del curs explicat a les dues edicions digitals anteriors i,en aquesta última, en concret,es recull el final de curs.\nCom veureu, en primer lloc hi trobareu diversos articles distribuïts en dues seccions diferenciades: la primera, amb notícies destacades del 3r trimestre, i la segona, amb el seguiment dels projectes educatius del centre. Esperem que us agradi i que sigui del vostre interès.\nCliqueu sobre la portada per llegir la revista.\nEl Suro (Premis Sant Jordi 2016)\nAquest suplement de "EL SURO" hi trobareu un recull dels premis literaris de Sant Jordi en llengua catalana i castellana. Aprofitant aquesta diada, també es van concedir altres premis de Matemàtiques, club de lectura i Treball de recerca. També els trobareu en aquesta recopilació.


Imagina | Sincerament...\nQuin poder té la il·lusió, que fa plorar d’emoció, que fa que l’esperança revifi, que fa somriure, que fa ser feliç. Mentre no arriba la patacada, intentem ser il·lusos i gaudir d’aquesta sensació d’imaginar-nos que fos realitat.\nPer escoltar: Les hores, de Miquel Abras\nPosted in Projecte 365 and tagged Figueres on 18 Juny 2011 by Laura Agustí. 1 comentari\n19 Juny 2011 a les 1:34\n“Si lo puedes imaginar lo puedes lograr / Si lo puedes imaginar lo puedes crear.” – Albert Einstein (m’encata buscar al wikiquote)\nImaginar no és només pensar en el que no existeix. Imaginar és crear la teva propia realitat. Imaginar és construir un món nou, on tot el que desitgis és possible. És jugar amb el teu jo intern, dibuixar junts una nova visió de la vida.\nImaginar és diferent a somiar. Perque els somnis venen de l’inconscient, de la part que no pensa ni raona, la més sincera y pura, la que sent e intueix. En canvi, les imaginacións venen de la part racional del cervell, la que desitja i planeja, la més calculadora y llesta, la menys juganera i bromista. De vegades es barrejen imaginació i somni. Estan tots dos al teu cap, són veïns, és normal que es portin b.\nCom és nota que és un tema que m’agrada i on me puc esplaiar de veritat. 😀


"Ataraxia": Espectacle de teles | Lleida.com\nInici Espectacles, fires i festes Altres espectacles, celebracions i festes "Ataraxia": Espectacle de teles\nSelect ratingGive "Ataraxia": Espectacle de teles 1/5Give "Ataraxia": Espectacle de teles 2/5Give "Ataraxia": Espectacle de teles 3/5Give "Ataraxia": Espectacle de teles 4/5Give "Ataraxia": Espectacle de teles 5/5\nAtaraxia és un espectacle de teles acrobàtiques que tracta sobre les dones. Aquesta vegada compta amb la col·laboració de la ballarina Anna Rubio i amb la música de Riki (Pirinoise), creada i composada especialment per aquest espectacle.\nÉs una obra recomanada per a majors de 12 anys. "Ataràxia" és un concepte que ve del grec antic i que designa tranquil·litat, serenitat i impertorbabilitat en relació amb l'ànima, la raó i els sentiments.\nSetmana de la Pedra Seca al CIPS Torrebesses


Rull reclama a Foment la represa de les obres de la variant de la C-245\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat es va reunir ahir amb els alcaldes de Sant Boi de Llobregat, Sant Vicenç dels Horts, Santa Coloma de Cervelló i la Diputació de Barcelona per fer front comú davant de l’Estat\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha reclamat a l’Estat la represa de les obres de l’enllaç de l’A-2 amb la C-32 a l’altura de Sant Boi de Llobregat, l’anomenada variant de la C-245. L’obra, aturada des del 2015 per part del Ministeri de Foment, ha de servir per substituir la rotonda existent per un enllaç a diferent nivell que alliberi aquest giratori, actualment molt congestionat, i també per millorar l’accessibilitat del Baix Llobregat cap a la Ronda Litoral de Barcelona. I és que el trànsit diari aproximat en aquest punt arriba als 19.400 vehicles.\nPrecisament, per fer-hi front comú, Rull va reunir amb els alcaldes del Baix Llobregat dels municipis afectats. La reunió, que s’ha celebrat a l’ajuntament de Sant Boi de Llobregat, ha comptat amb la presència de l’alcaldessa d’aquest municipi, Lluïsa Moret; l'alcalde de Torrelles, Ferran Puig; l'alcaldessa de Sant Vicenç dels Horts, Maite Aymerich; i l'alcaldessa de Santa Coloma de Cervelló, Anna Martínez, així com el diputat d'Infraestructures Urbanes i Mobilitat de la Diputació de Barcelona, Jordi Fàbrega.\nRull: “quan anem junts les coses poden anar més bé”\nEl conseller va celebrar “la unitat d’acció” entre les diverses administracions catalanes, perquè “quan anem junts les coses poden anar més bé”. Rull va assegurar que aquest serà un dels temes a tractar en la propera reunió amb el ministre de Foment, Iñigo de la Serna, prevista per al proper gener. En aquest sentit, va dir que “els arguments per poder prioritzar aquesta actuació hi són i són molt sòlids”. Pel que fa a les expectatives de cara a la reunió, ha dit que “no hem de pactar coses noves, sinó complir allò que hem pactat.”\nA més, el conseller va insistir que “aquesta actuació és cabdal, per seguretat, congestió, equilibri territorial i activitat econòmica”. Així, ha apuntat que “el Baix Llobregat és un pulmó de primer ordre i necessitem infraestructures i transports públics adreçats en aquesta línia.”\nSobre el cost/benefici de l’actuació, va assegurar que “en aquest cas hi ha un retorn molt alt respecte de la inversió que necessita”, i ha afegit que es tracta “d’infraestructures que tenen un impacte per l’activitat econòmica, l’estat del benestar i la lluita contra la contaminació atmosfèrica de primera magnitud.”\nMoret: “estem patin l’aturada des de setembre de 2015”\nD’altra banda, l’alcaldessa de Sant Boi de Llobregat, Lluïsa Moret, va lamentar que “aquests municipis estem patint des de setembre de 2015 una nova aturada de les obres d’aquesta infraestructura” i va celebrar el front comú amb institucions com la Generalitat i la Diputació de Barcelona per aconseguir la seva represa.\nAymerich: “cal que no hi hagi un col·lapse diari insostenible”\nPer la seva banda, l’alcadessa de Sant Vicenç dels Horts, Maite Aymerich, va insistir en la importància d’aplicar “les mesures correctores i de seguretat adients” perquè un cop comencin les obres “no hi hagi un col·lapse diari insostenible.”\nVint anys esperant\nFa més de 20 anys que es va preveure la connexió de la Ronda Litoral (A-2) amb la C-32 a la zona de Sant Boi, l’anomenada variant de la C-245, que inclou un enllaç a diferent nivell per substituir l’actual rotonda a nivell a la C-245, que pateix congestions freqüentment.\nEl Ministeri de Foment va adjudicar a finals del 2008 les obres, que abasten un tram de 2 quilòmetres, amb un pressupost de 45,7 MEUR i un termini d’execució de 19,5 mesos. Tanmateix, un any després d’iniciar-se, es van aturar el 2010. El 2014 es van reprendre, i es van aturar de nou a finals del 2015, tot i que es troben força avançades. L’actuació està inclosa als Pressupostos Generals de l’Estat de l’any 2016, amb una anualitat de 6,3 MEUR, per finalitzar l’actuació.\nPrecisament per reclamar a l’Estat la represa i finalització de les obres el 2017, el Parlament de Catalunya va aprovar el novembre passat una proposta de resolució al respecte.\nRedacció / Fotos: Generalitat-Aj. Sant Vicenç dels Horts


Recuperem l’àudio d’una entrevista realitzada a Josep Gudiol i Ricart fa 35 anys, sobre el salvament de la Seu de Manresa el 1936. | Memòria.cat\nRecuperem l’àudio d’una entrevista realitzada a Josep Gudiol i Ricart fa 35 anys, sobre el salvament de la Seu de Manresa el 1936.\nJosep Gudiol i Ricart, figura clau en el salvament del monestir de Sixena, també va jugar un paper decisiu en la preservació, entre altres elements, de la Seu de Manresa. Arquitecte, historiador de l’art i comissari de la Generalitat per al salvament del patrimoni artístic durant la Guerra Civil, Gudiol va visitar la capital del Bages l’any 1936, quan la basílica estava amenaçada de demolició pel Comitè Revolucionari i Antifeixista que, pressionat per les centrals sindicals, havia decidit enderrocar totes les esglésies de Manresa.\nEl nom de Josep Gudiol ha tornat a estar de plena actualitat en les últimes setmanes, 31 anys després de la seva mort, arran del litigi entre els governs català i aragonès per la titularitat de les obres del monestir que ell mateix va ajudar a preservar.\n“Escolta, Gudiol, ves-te’n immediatament cap a Manresa perquè han començat a tirar a terra la Seu”. Eren les paraules angoixants que li va adreçar el conseller de Cultura de la Generalitat, Ventura Gassol, segons explica en un dels 20 àudios que es poden escoltar al web “El salvament de la Seu de Manresa, l’any 1936”. (*)\nGudiol, que abans d’anar a la capital del Bages es va entrevistar amb l’anarconsindicalista Joan Garcia Oliver, explica com se les enginyaven arreu per començar a ordenar derruir les parts afegides i de menys valor i anar alentint el màxim els enderrocs, bo i esperant que mentrestant s’acabessin els diners. Descriu com constantment els arribaven notícies de “S.O.S. terribles”, que durant un mes el país “va ser el caos absolut” i que Lluís Companys i Ventura Gassol no hi podien fer res.\nGudiol, que elogia la tasca extraordinària del manresà Lluís Rubiralta i Garriga en el salvament del patrimoni, també explica que a la Seu d’Urgell el van confondre amb un capellà i va estar a punt de ser afusellat. També parla de la seva llarga estada a Manresa, el 1938, fabricant barracons (els “barracons Gudiol”) per a l’exèrcit republicà i, posteriorment, narra el camí cap a l‘exili, primer a França i després a Estats Units. Aquí va ser nomenat catedràtic de la Universitat de Nova York, mentre l’Espanya franquista li retirava el títol d’arquitecte “a perpetuidad por rojo”. A ell, a Josep Puig i Cadafalch i a Josep Lluís Sert.\nTambé recorda que Sert era president de la Societat Internacional d’Arquitectes, que també incloïa Espanya. Per tant, era el president dels arquitectes espanyols, però Espanya no li tornava el títol.\nEn aquesta entrevista, feta el 1981, Josep Gudiol també declarava: “Jo sóc catalanista de debò, però els de Madrid ens donen cinquanta mil voltes”.\nAquí podeu escoltar els 20 àudios de Josep Gudiol i llegir-ne la transcripció.\nTambé podeu escoltar àudios d’altres personalitats que també van intervenir en el salvament de la Seu de Manresa: Pere Armengou i Torra, Joan Vilanova i Roset, Francesc Perramon i Pla, Emilià Martínez Espinosa, Benvinguda Grifell Centelles, Jacint Carrió i Vilaseca, Josep Pérez Martínez i Jaume Calveras.\n(*) Entrevista realitzada per Joaquim Aloy el 10/6/1981, per a una ponència sobre el salvament de la Seu de Manresa, l’any 1936.


L’internacional italià Giuseppe Poeta, nou líder de La Bruixa d’Or Manre | BAXI Manresa\nDijous 14 de Agost de 2014 a les 20:44\nEl base arriba després d’haver jugat des del gener al Laboral Kutxa, on va disputar la Lliga Endesa i l’Eurolliga.\nGiuseppe Poeta (Battipaglia, 12 de setembre del 1985), arribarà a Manresa per ser el jugador que encapçali el nou equip de La Bruixa d’Or. Ha arribat a un acord per jugar la propera temporada a l’equip del Bages. Poeta és un base de 28 anys que coneix bé la Lliga Endesa, ja que des del mes de gener ha format part del Laboral Kutxa, amb qui va ser sisè classificat i va disputar també diversos partits d’Eurolliga. És internacional amb el seu país, Itàlia.\nEl base de Battipaglia arriba a Manresa per ser un referent. És un dels fitxatges més ambiciosos de les darreres temporades, una aposta per un jugador que coneix bé la Lliga Endesa, ja que va arribar a principi d’any per reforçar el Laboral Kutxa de Vitòria. Durant aquests mesos, Poeta ha jugat 16 partits a l’ACB, amb una mitja de 13 minuts en cadascun d’ells. Ha fet 4,8 punts per partit i 2,3 assistències.\nPrecisament el passat dia 4 d’agost, Peppe Poeta va disputar el partit número 100 amb la selecció italiana. Actualment es troba concentrat amb l’equip nacional, i arribarà a final de mes per incorporar-se a les ordres de Pedro Martínez. Ha signat un contracte d’una temporada amb La Bruixa d’Or Manresa.\nPere Romero, director esportiu, destaca de Giuseppe Poeta el fet que “és un director de joc que ens aportarà control, coneixement, i bona capacitat defensiva; té un gran esperit d’equip i s’adaptarà bé a la dinàmica de grup; sempre juga pensant en els altres abans que en ell”.\nTrajectòria de Peppe Poeta\nCategories inferiors del Salerno Basket (Itàlia)\n2004-05 – Prima Veroli (Itàlia)\n2005-06 – Prima Veroli\n2006-07 – Siviglia Wear Teramo (Itàlia)\n2007-08 – Siviglia Wear Teramo\n2008-09 – Banca Tercas Teramo\n2009-10 – Banca Tercas Teramo\n2010-11 – Canadian Solar Bolonia (Itàlia)\n2011-12 – Canadian Solar Bolonia\n2012-13 – Oknoplast Bolonia\n2013-14 – Granarolo Bolonia\nGener del 2014 Laboral Kutxa


PFI, PICE, CFGM... QUÈ SÓN TANTES SIGLES SI JO EL QUE VULL ÉS PREPARAR-ME PER TROBAR FEINA?! - TOT CURSOS\nagosto 26, 2018 Cicle FormatiuJoves\nContínuament veiem moltes sigles que sembla que tothom hagi de conèixer, però sovint ens fem un embolic i no acabem de veure clar què volen dir. I encara més si fa temps que no estudiem, o no tenim persones al voltant nostre que estiguin cursant formació reglada.\nDoncs bé, a veure si aquest article et serveix per desfer una mica aquest enrevessament.\nels Programes de Formació i Inserció, podríem dir que són els antics PQPI per si et sonen. Són estudis dirigits a joves que no han obtingut la titulació de l’ESO i es volen continuar formant cap a la via de la formació professional. L’objectiu d’aquests estudis és permetre a l’estudiant la incorporació al món laboral, amb un títol sota el braç (no hem d’oblidar la titulitis de la nostra societat) o bé seguir cursant uns estudis reglats, com serien els CFGM, permetent obtenir facilitats en la prova d’accés als CFGM, accés amb menys de 18 anys als centres d’adults per obtenir el graduat d’educació secundària (GESO) i el reconeixement dels mòduls superats per a l’obtenció del títol professional. Només hi poden accedir joves d’entre 16 anys i 21 anys, i, com ja hem dit, que no hagin superat l’ESO. Tenen la durada d’un curs (1000 hores) i combinen assignatures especialitzades en el món laboral, practiques i formació bàsica.\nAlguns cursos de PFI aquí.\nPrograma gratuït per a joves d’entre 16 i 29 que no estudien ni treballen. Es un programa que permet millorar el perfil professional, aportant competències i experiència en el mercat laboral. A més, és una formació que ofereix una atenció personalitzada a les necessitats i característiques de cada estudiant.\nEl Cicle Formatiu de Grau Mitjà són aquells estudis que sovint es comencen just en acabar els estudis obligatoris, als 16 anys. Son estudis que permeten començar-se a introduir al món laboral, fer les primeres pinzellades a aquell camp que ens sembla interessant. Hi ha molts CFGM que permeten trobar feina fàcilment, però és molt important no deixar-se impressionar i seguir estudiant (es pot combinar estudis amb feina, és una molt bona opció).\nEls Cicles Formatius de Grau Superior són, per dir-ho d’alguna manera, la continuació dels anteriors cicles explicats. Molts d’ells segueixen el fil de la formació anterior, però aporten un perfil més professionalitzador i d’especialització als estudiants.\nTots els cicles acostumen a tenir una durada de dos cursos (aproximadament), i alguns d’ells combinen la formació a l’escola amb la formació en un lloc de treball.\nTroba més informació de cicles formatius a la comarca d’Osona, Vic, Manlleu, Torelló i molts municipis més fent clic aquí.\nEn un article és impossible analitzar totes les sigles que corren avui en dia en educació. Si tens algun dubte concret, no ho dubtis més i fes-nos arribar la teva consulta per WhatsApp al 663 01 99 14.\nPots consultar molts més cursos i formacions aquí!\nantic pqpicicle formatiuciclescicles manlleucicles torellócicles viccursos subvencionatsestudis jovesformació subvencionadajovespcipicepqpi


Carta al conseller Buch demanant mesures per evitar agressions policials als fotoperiodistes - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nInici/Notícies/Carta al conseller Buch demanant mesures per evitar agressions policials als fotoperiodistes\nEl Sindicat de Periodistes de Catalunya s’ha dirigit per carta al conseller d’Interior, Miquel Buch, en la qual lamenta «els incidents registrats en les mobilitzacions que a diferents llocs del país va haver-hi els passats 29 de setembre i 1 d’octubre en els quals diversos professionals de la informació no van poder treballar amb totes les condicions necessàries per fer la seva feina. Algunes d’aquestes dificultats van ser provocades per l’actuació, que creiem desproporcionada, dels agents de la policia catalana que van intervenir en aquestes situacions». A l’escrit es queixem de l’expressió proferida per un dels agents a un dels fotoperiodistes que cobrien aquestes manifestacions segons la qual va assegurar als informadors que «si s’havia d’intervenir, tant era que fossin periodistes com no».\nEn la carta dirigida al conseller es titlla aquesta expressió d’«inadmissible, ja que hi ha uns protocols establerts pels quals s’ha de respectar la tasca dels informadors, sobretot si aquests van degudament acreditats amb les armilles i els braçals corresponents». El sindicat insta l’administració a adoptar les mesures necessàries perquè els informadors i els fotoperiodistes puguin treballar sense entrebancs a la via pública. Per aquesta raó, l’SPC ha demanat una entrevista amb el conseller per tractar aquestes qüestions.


Taller – Centre de Cultura i Joventut La Maranya\nPosted on 15 de febrer de 2015 by La Maranya\nCansat de sempre fer el mateix quan pots sopar sense pares? Farta de no eixir de la pasta amb tomaca? Taller de cuina de supervivència!! Tots els dijous a les 18:30h\nPosted in cuina\tTagged adolescent, cuina, Taller\tLeave a comment\nTaller trimestral d’Esperanto\nPosted on 14 d'octubre de 2014 19 d'octubre de 2014 by La Maranya\nTaller trimestral de la lengua internacional, Esperanto! Nivell 1: dimarts 20h Nivell 2: dimarts 21h Preu del curs 10€, inscripcions a Maranya\nPosted in Cursos i serveis\tTagged curs, esperanto, idiomes, llengües, Taller\tLeave a comment\nPosted on 22 d'octubre de 2013 16 de setembre de 2015 by La Maranya\nA La Maranya muntem un grup d’iniciació a l’escalada. Els dimecres per la vesprada de 17h a 19h. T’animes?\nPosted in Grups estables, slackline\tTagged escalada, esport, grup, natura, Taller, Taller-pràctic\tLeave a comment\nInici taller de guitarra\nPosted on 15 d'octubre de 2013 16 de setembre de 2015 by La Maranya\nJa ha començat el taller de guitarra. Els dimarts des de les 19hores a la Maranya ens juntem i aprenem junts! Encara queden places al grup així que si encara t’ho estàs pensant vine!!\nPosted in Grups estables, guitarra\tTagged grup, guitarra, música, rock, Taller\tLeave a comment\nBenicàssim es planta!\nPosted on 7 de maig de 2012 16 de setembre de 2015 by La Maranya\nEt fa una amanida? Vine al taller-pràctic i aprèn a fer un hort ecològic per tu mateix! La Maranya et proposa un taller-pràctic per fer un hort ecològic per només 10€ que començaria el pròxim dia 12 de maig fins al 16 de juny. Si tens entre 11 i 17 anys apropa’t a la Plaça dels Dolors de Benicàssim aquest dissabte i inscriu-te, t’esperem a les quatre de la tarda. Apunta’t!\nPosted in ecologia, Grups estables\tTagged amanida, hort, hort ecològic, Pràctic, Taller, Taller-pràctic\tLeave a comment\nCAMPUS D’ESTIU A LA MARANYA 25 de juny de 2018


Jordà (ERC): «El general Franco hauria firmat la llei Wert, treballarem per derogar-la» - Diari de Girona\nJordà (ERC): «El general Franco hauria firmat la llei Wert, treballarem per derogar-la»\nLa cap de llista per Girona aposta perquè la futura república catalana inverteixi mínim un 6% del PIB en polítiques educatives\nacn | girona 16.06.2016 | 15:24\nJordà (ERC): «El general Franco hauria firmat la llei Wert, treballarem per derogar-la» ACN\nLa cap de llista d'ERC a les comarques gironines, Teresa Jordà, ha carregat contra la política educativa que ha desplegat l'estat espanyol durant el darrer mandat. La candidata ha assegurat que "el general Franco hauria firmat la llei Wert abans de presentar-se, perquè diu molt d'aquella època". Per això, ha assegurat que ERC continuarà picant pedra al Congrés per evitar que s'apliqui. "Treballarem de manera ferma perquè es derogui", ha afegit. Aquest dijous, Jordà ha presentat a la UdG les propostes de joventut i educació acompanyada d'estudiants i dels candidats Susanna Pagès i Quim Ayats. La candidata advoca perquè la futura república catalana inverteixi mínim un 6% del PIB en polítiques educatives. "El fracàs del sistema educatiu acaba essent el fracàs d'un país", ha assegurat.\nPer aquest motiu, i sota el convenciment que "l'educació ha de ser un dels pilars del nou país que estem construint", la candidata assegura que ERC treballarà "de manera ferma" a Madrid per derogar-la i evitar que s'apliqui. "En paral·lel, treballarem al nostre país per construir una educació inclusiva i de qualitat perquè és clau perquè un país funcioni", ha avançat.En aquest sentit, defens que la futura república catalana destini, com a mínim, un 6% del PIB en polítiques educatives. "Un dels indicadors per analitzar qualsevol sistema educatiu és la taxa d'abandonament i l'estat espanyol duplica la mitjana europea", ha criticat. Jordà ha fet campanya aquest dijous a la Universitat de Girona, acompanyada d'estudiants i del candidat al Senat Quim Ayats i la número 5 al Congrés Susanna Pagès.\nEl candidat al Senat, Quim Ayats, ha defensat que des d'ERC continuaran insistint en la necessitat de traspassar a la Generalitat la gestió de les beques i ajudes a l'estudi. "Ho hem tornat a fer en aquesta legislatura i, un cop més, ho han tombat PP, PSOE i Ciutadans", ha recordat. La número 5 de la llista gironina al Congrés, Susanna Pagès, ha demanat que s'acabi aprovant durant el pròxim mandat el dret de vot per als joves a partir dels 16 anys. "Des d'Esquerra ja ho hem defensat perquè creiem que a 16 anys estem totalment capacitats per decidir qui volem qui ens governi", ha conclòs Pagès.


Nosaltres també som artistes/ Nosotros también somos artistas: ELS NOSTRES PESSEBRES\nTot i que encara falta una mica pel Nadal, segur que molts de vosaltres ja esteu pensant en les decoracions i els treballs plàstics d'enguany. Per això hem recuperat aquests pessebres que els alumnes de 5 anys van fer ara ja fa una quants cursos.\nA partir d'una caixa de sabates cadascú va elaborar el seu propi pessebre!\nEtiquetes de comentaris: 5 anys, cartró, hivern, nadal, pintura, reciclatge\npitavola 15 de novembre de 2012 a les 11:07\nRealment uns artistes! els pessebres van quedar molt bonics


Isona i Conca Dellà / Comarca: Pallars Jussa\nHabt. / Ine 2009 101\nDirección Plaça Bisbe Badia, 1\nCódigo postal 25650\nWeb Oficial Dades i fotos de Conques\nWeb de Interés Isona i Conca Dellà\nE-mail municipio ajuntament@isona.cat\nLa vila de Conques és situada a la dreta del riu de Conques. Conques es troba en un lloc molt adequat per al seu nom, arrecerada a tramuntana pel Mont de Conques i sota mateix del castell de Conques, que és, de fet, l'origen de la població.\nLa primitiva església parroquial, romànica, de Sant Sadurní del Castell de Conques era dins del recinte del castell. Allà és també on hi havia hagut el convent de clarisses de Santa Maria de Conques, acollit en el castell abandonat.\nEl nucli primitiu de Conques era entre l'actual emplaçament de la vila i el castell, en el coster que els uneix. En queden restes, però molt fragmentàries que, tanmateix, testimonien el poblament primitiu en aquest lloc.\nA peu de carretera, al bell mig del poble, hi ha la font pública, esfèrica, que és una rèplica, de mida bastant més petita, de la font de Prades. Va ser construïda el 1928 per un veí de la vila, que la donà a la comunitat\nA l'antic terme de Conques hi ha un sol servei de caràcter turístic: Ca l'Estudiant, una casa rural.Telèfon: 973 66 43 64 . Conques compta amb parada de l'autobús de la línia Barcelona - la Pobla de Segur, amb un servei al dia en direcció a Barcelona, al matí ben d'hora, i un altre a mitja tarda en direcció a la Pobla de Segur(ftes, fotos, mas info ver links)\nfoto de Gustau Erill


Tres tortugues tornen a ingressar en l'Arca del Mar de l'Oceanogràfic - Levante-EMV\nTres tortugues tornen a ingressar en l'Arca del Mar de l'Oceanogràfic\nL'Any 2015, la Fundació de l'Aquari va retornar al mar quelonis que temps després han aparegut als municipis de Borriana, Vinaròs i Altea\n29·01·20 | 04:15\nTres tortugues comunes (Caretta caretta) que havien sigut curades i posteriorment retornades a la mar per la Fundació Oceanogràfic han ingressat de nou en l'ARCA del Mar al llarg de 2019, després de ser capturades, altra vegada, en diferents punts del litoral, la qual cosa ha donat l'oportunitat als investigadors de conéixer més dades sobre els hàbits d'estos animals i les amenaces a les quals s'enfronta en les costes del Mediterrani.\nEn concret, la primera d'elles es tracta de la tortuga numerada com 234, que la primera vegada que va entrar en l'Oceanogràfic va ser l'1 de desembre de 2015 provinent d'un vaixell de pesca d'arrossegament a Benicarló.\nEs va alliberar quatre mesos després en el Saler, i tres anys més tard va ser recollida per altre vaixell d'arrossegament a Borriana molt prop del lloc on va ser capturada per primera vegada. En esta coasió, va arribar a l'Oceanogràfic amb una embòlia gasosa i un ham en l'esòfag.\nEl segon cas és el de la número 484, que va entrar en l'ARCA del Mar a l'abril de 2019 per un arrossegament a Peníscola, i després de la seua curació, va tornar a la mar al juliol, a la Malva-rosa. Però va ser capturada, esta vegada a Vinaròs, per un vaixell de ròssec que va avisar a la Xarxa de Varaments a través del 112.\nFinalment, la 472 va arribar a l'ARCA per primera vegada el 20 de març procedent d'un tresmall a Gandia. Dos mesos després, el col·legi Camarena Canet de Canet d'en Berenguer la va retornar a la mar una vegada «batejada» amb el nom de «Hope».\nEl 19 de desembre eixia de la mar per un pesquer a Altea i ara està de nou seguint el tractament dels veterinaris de la Fundació Oceanogràfic.\nPer damunt de la curiositat que suposen estos tres viatges d'anada i tornada a l'Oceanogràfic, el més ressenyable és la informació que aporten estos animals relativa a la supervivència, les condicions a les quals s'enfronten així com els seus hàbits i rutes. També suposen la confirmació que el tractament veterinari que reben és l'adequat per a la seua recuperació i vida en la mar.\nGràcies al programa del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació i de la Xarxa de Varaments de la Comunitat Valenciana, se'ls col·loca una xapa identificativa externa i un microxip que permeten identificar a l'individu per a tota la vida en qualsevol part del món.\nEl responsable de Conservació de la Fundació Oceanogràfic, José Luís Crespo, valora que «tot això és un indicatiu que les coses es fan bé, perquè els animals sobreviuen i ens aporten una gran informació». «Hem de continuar en esta línia de col·laboració imprescindible amb els pescadors, que són una part fonamental del treball per a poder conéixer estos animals», assenyala.\nPersépolis, una mirada sobre la desigualdad\nMotomecánica refuerza su oferta «off road» con la gama Gas Gas\nDestapan el secreto mejor guardado en Pasapalabra: la audiencia impresionada por lo que hacen los invitados antes del programa\nEl llegat d’Enric Valor a l’ensenyament\nCiències i mediambient per a las vacances\nEl CEIP Mare de Déu de Vallivana no para!\nL’Ajuntament d’Elx convoca una nova edició dels seus Premis Literaris


La policia espanyola deté i identifica estudiants que protestaven per la presència de Felipe VI a l’UJI de Castelló\tLa policia espanyola deté i identifica estudiants que protestaven per la presència de Felipe VI a l’UJI de Castelló\nIsabel Bonig abandona l’acta de diputada del PP a les Corts amb retrets a Pablo Casado\nEl suport de la direcció espanyola del PP a Carlos Mazón ha precipitat la retirada de Bonig al capdavant de la direcció valenciana\nLa presidenta del PP al País Valencià, Isabel Bonig, deixa el càrrec de síndica del grup popular a les Corts i renuncia també a l’acta de diputada. Pren aquesta decisió uns dies després d’haver-se sabut que no optarà a la reelecció després de sis anys al capdavant del PP valencià. Ha declarat que li hauria agradat de tenir “una segona oportunitat de recollir el fruit de tant treball, i així ho vaig manifestar a Pablo Casado”. La compareixença de Bonig ha tingut lloc unes hores abans de la reunió de la junta directiva en què es convocarà el congrés del partit per al mes de juliol.\nBonig ha comparegut amb aspecte dolgut i en algun moment no ha pogut evitar l’emoció. També ha mostrat uns papers que eren, ha dit, un sondeig intern que demostra que entre l’electorat valencià hi ha una pulsió de canvi.\nPrecisament Bonig va renunciar a presentar-se a aquest congrés per a revalidar el lideratge dins del partit, arran de la pèrdua de suport del president del PP espanyol, Pablo Casado, que ha donat suport a Carlos Mazón, president de la Diputació d’Alacant i que esdevindrà el nou home fort del partit al País Valencià.\nIsabel Bonig, advocada dde professió, és presidenta del Partit Popular al País Valencià des del 2015, després de les eleccions autonòmiques i municipals que van posar fi a l’hegemonia del seu partit. Anteriorment havia estat batllesa de la Vall d’Uixó i consellera del govern de Francisco Camps.\nEl comiat a les Corts\nDesprés de comparèixer a la seu del PP, la fins ara líder del partit ha anat a les Corts Valencianes i ha aprofitat una intervenció en la sessió del matí per a acomiadar-se, entre llàgrimes, dels diputats. Els síndics de la resta de partits l’han abraçada i li han reconegut la tasca parlamentària dels darrers anys.


05/07/2012: 4,5 milions d'euros de la Marat� per la pobresa faran possible l'execuci� de 40 projectes socials a Catalunya\n� La Fundaci� lliurar� de manera imminent a 75 entitats del tercer sector social els fons econ�mics necessaris perqu� puguin posar en pr�ctica els seus projectes.\n� L'excepcionalitat de la situaci� socioecon�mica del pa�s i del programa em�s el 27 de maig per TV3 i Catalunya R�dio, ha mogut la Fundaci� a impulsar amb car�cter urgent la gesti� de tot el proc�s d'avaluaci� i prioritzaci� dels projectes, amb la transpar�ncia i rigorositat utilitzades al llarg dels 20 anys de Marat�.\nLa Marat� per la pobresa ser� una injecci� de recursos important i extraordin�ria per a 75 entitats del tercer sector social a Catalunya que, gr�cies als 4.514.076 euros procedents dels donatius a la Marat�, podran dur a terme un total de 40 projectes centrats en l'assist�ncia, l'habitatge, la inserci� sociolaboral i la inf�ncia.\nEl Patronat de la Fundaci� La Marat� de TV3, reunit avui, ha decidit distribuir els fons disponibles d'acord a la prioritzaci� dels projectes presentada pels avaluadors, segons l'objecte de la convocat�ria i seguint els criteris marcats per la Comissi� Assessora Social. Aquesta Comissi� est� formada per professionals de traject�ria reconeguda del m�n universitari, de l'empresa i pr�xims al tercer sector, i ha donat suport a la Fundaci� per garantir el rigor i la transpar�ncia utilitzats al llarg de tot aquest proc�s.\nEl president de la Corporaci� Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) i de la Fundaci�, Brauli Duart, s'ha mostrat "especialment orgull�s de poder repartir avui, nom�s 40 dies despr�s de celebrada la Marat� per la pobresa, aquests diners a les entitats de l'�mbit de la pobresa perqu� puguin comen�ar a treballar de manera immediata en els seus projectes". Duart ha volgut destacar la rapidesa amb qu� s'ha treballat en tot el proc�s d'avaluaci�, selecci� i lliurament dels fons a les entitats que rebran el suport de la Marat�, i ha posat un �mfasi especial en el fet d'haver "estat capa�os de fer-ho sense perdre el rigor i la transpar�ncia aportats per la Fundaci� durant tots aquests anys".\nEls projectes que seran finan�ats per la Marat� per la pobresa responen a quatre l�nies d'actuaci� dels �mbits assistencial, habitatge, inserci� sociolaboral i inf�ncia.\nUn total de 10 treballs es desenvoluparan dins el primer grup, l'assistencial, dirigits a l'atenci� de necessitats b�siques, com ara alimentaci� i higiene.\nReferent a l'habitatge, 8 projectes permetran resoldre situacions de manca o risc de p�rdua de vivenda: impagaments puntuals de despeses de lloguers i hipoteques, entre altres.\nTamb� s'invertir� part dels 4,5 milions d'euros en 10 projectes destinats al foment de programes ocupacionals i socioeducatius de car�cter preventiu adre�ats a persones afectades per l'actual situaci� de crisi econ�mica.\nFinalment, l'�rea de la inf�ncia �s la que t� m�s projectes finan�ats, 12, dedicats a la promoci� i la protecci� dels drets dels infants que viuen en fam�lies en situaci� de pobresa.\nDels 40 projectes elegits, 30 s�n unitaris i 10 coordinats entre diverses entitats, tot afavorint el treball en xarxa, un dels objectius principals d'aquesta edici� excepcional de la Marat�. A m�s, l'�mbit territorial d'afectaci� d'aquests projectes cobreixen diverses localitats de les 4 demarcacions catalanes.\nAix�, la Marat� per la pobresa permetr� cobrir el pagament de menjadors escolars perqu� els infants de fam�lies sense recursos puguin veure coberta aquesta necessitat b�sica, segons es despr�n del treball presentat conjuntament per la Creu Roja i C�ritas. Tamb� ajudaran a incrementar la mitjana de persones que s'allotgen di�riament en algun dels centres adaptats per a aquesta finalitat, gr�cies al projecte de la Fundaci� Arrels.\nPer� un dels principals motius d'empobriment i exclusi� social que amenacen les fam�lies catalanes s�n els desnonaments. En aquest �mbit, els fons de la Marat� permetran que l'Observatori de Drets Humans DESC pugui treballar per evitar la p�rdua de l'habitatge o aconseguir un reallotjament adequat, cancel�lar els deutes hipotecaris amb el lliurament de la propietat de l'habitatge o ajudar les fam�lies afectades a refer les seves vides.\nEn conjunt, els projectes seleccionats oferiran una resposta immediata a situacions d'emerg�ncia que pateixen ciutadans del nostre pa�s agreujades per l'actual crisi econ�mica, i alhora garantiran la feina de les entitats socials davant la creixent demanda d'ajuda que han d'assumir.\nConsulteu els projectes seleccionats per �rees:\nInserci� sociolaboral Proc�s d'avaluaci�\nEn l'avaluaci� dels 205 treballs revisats hi han participat 30 experts en aquest �mbit, sota la coordinaci� de l'Ag�ncia de Gesti� d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR). Els t�cnics han valorat el car�cter innovador i transversal dels projectes, aix� com la seva capacitat transformadora, qualitat, viabilitat i impacte social. En aquest sentit, els experts han tingut present la compet�ncia de l'entitat per poder dur a terme realment el projecte, les accions que repercuteixin directament a les persones en situaci� de pobresa o en risc d'exclusi� i el seu efecte multiplicador, la viabilitat del projecte i de la gesti� del pressupost o les accions que incideixen espec�ficament en l'�mbit de la inf�ncia, entre altres criteris objectius.\nLa valoraci� dels projectes s'ha executat a partir d'un proc�s molt estricte amb el qual s'ha garantit el m�xim d'objectivitat. Aix�, cada projecte s'ha assignat a 2 revisors que han elaborat informes qualitatius i quantitatius per a cada projecte. Un cop finalitzada aquesta fase, els membres del panel han revisat els informes dels avaluadors i els han classificat d'acord a l'objecte de la convocat�ria, afavorir els treballs que incideixen en la pobresa agreujada per la crisi actual.\nConsulteu el document amb el resum del proc�s que s'ha seguit en l'avaluaci� dels projectes presentats a la convocat�ria de la Fundaci� en l'�mbit de la pobresa.\nEls treballs que finan�ar� la Marat� per la pobresa es realitzaran en el per�ode d'un any, fins al setembre del 2013. Durant aquest temps ser� l'associaci� ESADE Alumni la instituci� que far� el seguiment dels projectes de les entitats benefici�ries dels fons, tot aportant de manera altruista la gesti� i l'experi�ncia dels antics alumnes a aquest projecte social i solidari. PricewaterhouseCoopers garantir� la gesti� correcta i transparent dels fons donats a cada entitat, d'acord amb els convenis que se signaran durant el mes de juliol.


Aigua | manuel cuyàs | El Punt Avui\nAigua Aigua Aigua Aigua + Aigua E-mail\nAigua Aigua Aigua Aigua Aigua E-mail\nAl Prat de Llobregat es va inaugurar a final de mes de juliol una dessalinitzadora que ha d'assegurar l'aigua potable a l'àrea de Barcelona per molta sequera que hi hagi. Gironins, podeu estar tranquils. Barcelona no tornarà a demanar-vos aigua extra del Ter, quan tingui set. El Ter és de Girona, l'Ebre de Tortosa, el Llobregat de Barcelona i el Segre de Lleida. Cada província té el seu riu en propietat. El catalanisme abomina de les províncies, però quan es tracta de cedir aigua a Barcelona cada riu té un amo provincial. Que provincians que som. Com ens va retratar aquell que va dividir Catalunya en províncies.\nParlant de l'aigua. Vostès que tenen una certa edat –tots els lectors de diaris tenen una certa edat perquè els joves no llegeixen diaris–, no troben que la gent beu més aigua que en cap altra època? Jo no recordo, de petit o de jove, haver vist mai que els mestres i els alumnes portessin una ampolla d'aigua a classe, que els oficinistes tinguessin una ampolla d'aigua de litre a mà, que la gent anés pel carrer, al cine o a ca la fulana amb una ampolla d'aigua, que els cotxes anessin equipats amb una rodona per subjectar-hi l'ampolla, que en qualsevol lloc públic hi hagués una màquina d'expedir aigua. Volen dir que no bevem massa? Ara que la hipocondria fa que tot el dia ens auscultem per res: no pot ser que ens passi alguna cosa, una deshidratació col·lectiva de la qual no ens n'hem adonat? Després veus que Catalunya està plena de vinyes que fan vins i d'empreses cerveseres, i penses: tanta set hi ha? Tant líquid hem de produir per apaivagar-la? Aquest assedegament universal em fa una mica de por, com me'l faria que un dia només volguéssim menjar filets de primera. Volen dir que no estem embruixats, que algú no ens ha posat una poció a l'aigua?\nLa dessalinitzadora, a part de llevar sal a l'aigua, li treu pipins, caques i tot el que hi ha a mar, no em facin entrar en detalls. No riguin: quan la humanitat beu els seus propis detritus, no sembla que hagi de venir la fi del món?


La mirada d'Amat-Piniella | Memòria i Història de Manresa\nLa mirada d'Amat-Piniella\nText llegit durant l'acte de concessió del Xè premi Joaquim Amat-Piniella, abans de la projecció d'unes imatges de Mauthausen (Sala petita del Teatre Kursaal de Manresa, 16-2-2010)\nJoaquim Amat-Piniella va ser un gran activista cultural de la Manresa dels anys 30. A més, tenia sempre una finestra oberta al que succeïa el món en l'àmbit de les idees i del pensament. El seu futur com a intel·lectual i escriptor es presentava molt prometedor. El moment històric era especialment intens en el terreny polític. S'acabava de proclamar la República, es reconstruïa el país i els seus ulls encuriosits i il·lusionats percebien, fins i tot, una primavera diferent a les anteriors: "Fins fa l'efecte -escrivia- que la Naturalesa és més bella, que els arbres han adquirit un verd primaveral més repujat i límpid que altres vegades... sembla que tot l'existent ha adquirit uns matisos nous i unes inèdites belleses". Aquesta era la mirada entusiasta de l'Amat l'abril del 1931.\nPerò el 1936 va esclatar la guerra i amb els seus companys d'idees, la va perdre. Es va haver d'exiliar a França i va ser reclutat per formar part de les Companyies de Treballadors Estrangers; va ser detingut pels alemanys i deportat a Mauthausen i a d'altres camps nazis on hi va romandre 4 anys i mig.\nVa sobreviure, però l'Amat-Piniella ja no seria mai més el mateix. Si observeu fotografies de l'Amat d'abans i de després de passar per Mauthausen, ho podreu constatar. L'alegria dels anys viscuts intensament durant la República es fon en un rostre cansat en el seu retorn de l'exili. L'envaeix una tristesa profunda. I no és estrany. Havia deixat darrere seu un autèntic infern. La nova mirada concentra incredulitat i angoixa; traspua el malson d'un patiment profund que no és solament físic sinó també moral.\nM'han dit que us alertés de la duresa de les imatges que es projectaran a continuació. De fet, la majoria són prou conegudes. Malgrat la seva brutalitat, nosaltres avui podem contemplar-les asseguts tranquil·lament. Amat-Piniella no, ell això no ho va veure amb fotografies. Ho va veure i ho va viure directament, amb tota la seva cruesa. Va ser un d’aquests homes esquelètics, de mirada perduda, afamats, exhaustos; un d’aquests cadàvers vivents. Ho escriuria ell mateix: "en aquella Europa de Hitler els antifranquistes no podien tenir cap altra destinació que la d'"un pot de cendres".\nI, malgrat aquest calvari, Amat-Piniella va ser capaç d'escriure K.L.Reich, una denúncia contundent, i tanmateix serena i brillant, de les atrocitats del nazisme. Amat va ser capaç d'escriure un llibre que s'ha convertit en un símbol de la deportació catalana i una peça excel·lent dins de la literatura concentracionària.\nEn sortir de Mauthausen, a la tristesa de la deportació s'hi afegí la tristesa per l'esfondrament de tot allò que havia viscut tan intensament durant la República. Va ser allunyat de la seva ciutat; el seu pais s'arrossegava en una misèria generalitzada, sotmès a la dictadura franquista; les seves inquietuds literàries i intel·lectuals no tenien cap oportunitat de créixer i estendre's en un context de grisor i mediocritat social i cultural. Aquella finestra oberta al món per on Amat havia respirat els corrents culturals contemporanis més avançats ara estava tancada i barrada. La mirada il·lusionada del jove Amat ja era només un trist record.\nTot allò que els ulls de l'Amat van veure a Mauthausen va marcar profundament la seva vida i la seva obra. Dissortadament, el sentiment de derrota, la tristesa, l'amargor no el van abandonar mai. Montserrat Roig ho reflectia així:\n"He conegut molts exdeportats catalans, hi he vist reaccions i actituds diverses davant de la deportació nazi, però foren els ulls terriblement cansats de l'Amat-Piniella allò que més coses em van saber dir del què havia significat l'infern nazi".\nI encara hi afegia "... l'Amat va morir l'estiu de 1974 -només tenia 60 anys- tot emportant-se amb ell una experiència que, per molt que en parlem, ens resulta intransferible".\nAquestes paraules ens recorden aquella frase d'un altre deportat manresà, Jacint Carrió, pronunciada precisament en un homenatge a l'Amat: “Per més que expliquem les barbaritats que vam patir als camps nazis, cap paraula no és suficient per descriure’n l’horror”.\nA tots els qui van morir als camps nazis i als qui van sobreviure'n, el millor homenatge que els podem fer és no oblidar ni els seus noms ni els ideals pels quals lluitaren; divulgar arreu el genocidi nazi i lluitar perquè mai més no es torni a repetir una bestialitat com aquella.


La classe de 1r A: Fem racons matemàtics!\nFem racons matemàtics!\nCada setmana fem racons de matemàtiques. Ens agrada molt treballar d'aquesta manera perquè podem donar suport de manera més individualitzada als nostres alumnes i ells s'ho passen molt bé realitzant aquestes activitats que són de caràcter més lúdic. Estan jugant i aprenent al mateix temps.\nLa Clàudia i en Joel fan "la ruta del camió" i van afegint o treien pedres en cada parada del camí, segons se'ls indiqui a través de sumes o restes.\nL'Abu, en Liam i en Bogdan fan de botiguers i clients de la botiga més barata de Santa Susanna que ho ven tot a menys de 10 cèntims. El botiguer ha de calcular el preu de la venda i els clients han de pagar amb les monedes corresponents. També el botiguer pot tornar canvi si no li donen l'import just.\nEn Jonatan, l'Arlet i la Martina estan dibuixant sanefes en paper quadriculat. És una manera divertida de treballar l'espai, les formes geomètriques i el traç.\nLa Lucía, l'Elsa, l'Albert i l'Etna estan jugant al tangram, on han de col.locar les diferents formes geomètriques damunt les figures dibuixades en les làmines.\nEn Ruslán i la Zaira juguen a "la mona", s'han de fixar molt bé si el número que ells diuen i la carta que llencen coincideix. Si és així, posen la mà sobre la pila de cartes i diuen "mona", l'últim en posar la mà ha d'agafar les cartes. Guanya el primer que es queda sense cartes.\nL'Eliot i la Marina estan molt concentrats trobant les sumes que donen com a resultat els números 7,8,9 i 10.\nEn la propera sessió de racons els nens canviaran d'activitat, ja que són rotatius i en finalitzar aquesta tanda de racons tots els alumnes hauran passat per tots els jocs.\nPublicat per Ceip Montagut a 16:17\ncapitan flint 17 de novembre de 2009 a les 13:28\nLa metodologia que utilitzeu ara realment no te res a veure amb el que feiem nosaltres :-), em sembla molt interessant,a nivell de lectura tambe feu aquesta mena de racons?\nAnònim 9 de desembre de 2009 a les 0:02\nDe llengua també farem racons a partir del segon trimestre, ja penjarem algunes fotos al blog.\nAnònim 9 de desembre de 2009 a les 0:04\nLa classe de 1r A us dóna la benvinguda al seu bloc.\nSortida a Sant Isidre\nEls dijous fem informàtica!\nLa primera classe d'educació vial!\nLa classe dels cavallets de mar


Canviem entre Tots Alaquàs denuncia els ‘10.000 euros malbarats’ en el llibre de festes - Diari La Veu\nEscriba el número 714260\nCom a protesta, la formació política no estarà al balcó de l’Ajuntament en el pregó de les Festes Majors\nCanviem entre Tots Alaquàs denuncia que el municipi compta amb un deute de “42 milions d’euros” i malgrat això el llibre de Festes “ha suposat 10.000 euros”. Així ho denuncien a través d’un comunicat, on afirmen que, malgrat estar en festes i voler “transmetre alegria i il·lusió, no tot és festa en Alaquàs”.\n“En el futur acabarem pagant tots la incapacitat del PSPV i del govern local actual amb retallades en serveis socials i pujades de taxes i impostos. Però el PSPV Alaquàs sembla no voler veure el problema i tornarà a gastar en elements innecessaris diners que no tenim, com quan l’any passat es va instal·lar una pantalla gegant a la plaça de l’ajuntament per a reproduir el pregó. Creiem que una altra manera de gestionar la festa és possible. Aquest any el llibre de festes ha suposat 10.000 €, quan en altres pobles han elaborat un format diferent més econòmic i assequible”, han explicat.\nTot i l’alegria i la festa que també demanen, Canviem entre Tots Alaquàs demana a l’equip de govern local “que actue amb la responsabilitat que la situació econòmica d’Alaquàs demana”. És per això que, davant aquest “malbaratament”, els regidors de Canviem entre Tots Alaquàs, Mar Blanch i Vicent Lladró, “no acudirem al pregó, ja que no ens sembla responsable estar al balcó de l’ajuntament, sent còmplices de la despesa econòmica excessiva per a la situació del municipi. Tot i això, sí que participarem de les festes com ho farem tots i totes”, conclouen.\nEscriba el número 262822


Valoram positivament l’esforç econòmic per compensar el greuge d’una adscripció històricament inadequada, però li varem replicar que aquesta alternativa, basada en el conformisme, tanca les possibilitats de promoció interna d’aquest personal, abandona en un calaix els anys de negociació amb la part social per una justa adscripció en el subgrup C1, i minva la qualitat assistencial que presten les professionals en rebaixar el nivell d’exigència del català del B2 al B1.\nLes propostes de l’STEI INTERSINDICAL són, per una banda, aprovar una convocatòria d’una borsa extraordinària per a la cobertura de les places de TCAI del SAID (mantenint la doble adscripció i requerint el permís de conduir) que no siguin ocupades en comissió de servei; i per l’altra, convocar una nova borsa extraordinària de TCAI (amb la doble adscripció), ja que l’anterior és de 2014 (convocada sense requisit de català i sense preveure la creació del SAID) i deixa sense opcions centenars de companyes i companys que han presentat currículums i han fet feina de forma inestable aquests darrers anys. També deixa en la cuneta totes aquelles persones que han superat els cursos dels cicles formatius els darrers anys. Finalment, proposàrem revisar l’acord de la convocatòria de la reclassificació professional i dur-la de nou a l’aprovació de la Mesa General Conjunta del Consell de Mallorca.\nVarem aprofitar també l’avinentesa per fer-li arribar un document de deu punts destacats.


Construint un millor futur per a tothom - ADA COLAU BALLANO / ALCALDESSA DE BARCELONA\nADA COLAU BALLANO / ALCALDESSA DE BARCELONA\n26.02.2018 - 10:32h\nAvui s'inaugura el Mobile World Congress (MWC), el certamen de tecnologia mòbil més important del món. Més de 100.000 congressistes de 200 països ens visitaran per conèixer els darrers avenços tecnològics. Aquestes són xifres positives tant per l'economia com per a la reputació internacional de la ciutat.\nAra bé, aquesta simbiosi ciutat-tecnologia no es queda en una setmana. De la mateixa manera que l'ús del mòbil ha canviat les nostres vides, el MWC ha canviat Barcelona. Ara ja som la capital del mòbil, i estem preparats per esdevenir la capital del 5G, la nova tecnologia que obre el camí a l'Internet de les Coses. Si Barcelona va ser un dels motors de la primera revolució industrial, avui estem en condicions de liderar-ne la quarta. Disposem d'un ecosistema productiu innovador en ciència i coneixement, som una ciutat global, cosmopolita, oberta i compromesa amb els valors de la pau, la democràcia i els drets humans que hem de ser capaces de traslladar al camp de les noves tecnologies.\nLa crisi ha posat de manifest la urgència d'un canvi de model basat en altres fonaments i valors. Som conscients que per fer-ho possible és imprescindible comptar amb el co-lideratge de les ciutats i de la ciutadania, el que ens ha de permetre donar resposta als grans reptes globals del segle XXI (l'increment de les desigualtats, el canvi climàtic i l'erosió dels valors democràtics). El MWC ens dóna l'oportunitat de compartir aquests reptes amb les empreses punteres en tecnologia, d'entendre que els beneficis econòmics han d'anar lligats a beneficis socials, perquè només així podrem construir un futur de drets i oportunitats per a tothom.


El 88% de les rescissions de contractes es porten a terme amb els acomiadaments exprés, que porten més gent a l’atur que l’acabament dels contractes temporals – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > El 88% de les rescissions de contractes es porten a terme amb els acomiadaments exprés, que porten més gent a l’atur que l’acabament dels contractes temporals\nEl 88% de les rescissions de contractes es porten a terme amb els acomiadaments exprés, que porten més gent a l’atur que l’acabament dels contractes temporals\nAgències. Desembre 2009\nEl 88% dels acomiadaments registrats en el segon trimestre de l'any 2009 van ser exprés, emparats per la fórmula engegada el 2002 pel PP. Des del maig d'aquest any, són més els treballadors que perceben la prestació per atur a causa de cessament per acomiadament que no pas per acabament de contracte.\nUn total de 685.762 treballadors van ser acomiadats a l'Estat espanyol durant el segon trimestre del 2009, un 72% més que en el mateix període de l'any anterior i un 6,4% més que en el primer trimestre. Dels treballadors que cobren la prestació contributiva per desocupació, 601.914 havien deixat la feina com a conseqüència d'un acomiadament exprés, que permet a l'empresa extingir la relació laboral reconeixent que no hi ha cap causa procedent a canvi del pagament, en les 48 hores següents, d'una indemnització per acomiadament improcedent. D'aquesta manera, l'empresari evita el procés de mediació o conciliació i no ha de pagar els salaris de tramitació. Des dels sindicats es demana l'eliminació d'aquesta figura i que el treballador pugui optar a la readmissió si l'acomiadament és improcedent.\nSegons les dades dels serveis públics d'ocupació corresponents al mes d'octubre, el 47,3% dels que han passat a cobrar prestacions contributives tenien ocupació indefinida, mentre que el 45% tenien contracte temporal.\nEn el segon trimestre 24.829 treballadors van ser acomiadats en expedients de regulació d'ocupació, un 9% més que en els tres primers mesos de l'any. El nombre de treballadors acomiadats després d'haver passat pel jutjat va augmentar un 12%, fins als 34.328, mentre que va baixar un 17,3%, fins als 47.396, el d'assalariats que van perdre la feina per actuacions de mediació, arbitratge i conciliació.\nPer altra banda, les prestacions abonades pel fons de garantia salarial (Fogasa) entre gener i novembre van sumar 741 milions d'euros, un 91,39% més que en el mateix període de 2008. D'aquesta quantitat, 496,739 milions van correspondre al pagament d'indemnitzacions per acomiadament i la resta, a salaris deixats de pagar per les empreses.\nEn aquest període, van cobrar prestacions d'aquests fons 156.009 treballadors, un 98,75% més que en el mateix període de 2008, per 84.835 expedients (un increment anual del 98%) que afecten 50.831 empreses. Pel que fa a Catalunya, es van tramitar 16.197 expedients de 10.777 empreses, amb uns pagaments de 146,5 milions d'euros a 29.450 treballadors.