Valors d'emprendre | LA GRANJA. Empresa de l'any de la FEGP. L'entrevista del mes al Penedès Econòmic\n18 jul. LA GRANJA. Empresa de l’any de la FEGP. L’entrevista del mes al Penedès Econòmic\nPosted at 13:52h in Articles per pensar\tby\tMaria Batet\nEntrevisto Celestí López de la Granja, empresa, que ha estat guardonada premi empresa de l’any per la FEGP. Regenta aquesta empresa junt amb la Carme, la seva dona i el seu fill Sergi.\nEn el decurs de l’entrevista enllaça amb una perfecta harmonia visió empresarial, família i esport i no necessàriament en aquest ordre. Sempre amanit amb un missatge encoratjador i tremendament il.lusionant partint d’una realitat que en alguns moments de la vida li ha mostrat especialment crua.\nHa estat tresorer des de fa molts anys de la Fundació l’Espiga i encoratja especialment el sector empresarial a vincular-se al teixit associatiu del seu entorn.\nL’any 1959 els seus paren tenien una granja de gallines (d’aquí el nom de la Granja) i una botiga de queviures a Gavà on venien magdalenes. El distribuïdor que els les subministrava va caure malalt i els seus pares van pensar que mentre tant les farien ells amb una molt bona recepta de l’àvia. Quan el Joan, el distribuïdor es va recuperar, els clients ja havien apreciat les magdalenes d’elaboració pròpia i ja no es va tornar a canviar.\n1981 em vaig fer càrrec del negoci (petit de tres germanes)\n2001 vam fer la fàbrica d’Olerdola ara amplicació sde 1400 i ara 1400 en total 4000 obrats. Amb 80 treballdors.\nL’espiga fa 27 anys vincul mes tasques altruistes mes implicacions sobetot la gent del empresa que tenim empemt ai ser mes generós i a una serta edat ent atsques.\nQuan descobreixes la teva vocació empresarial?\nSoc el petit de tres germans i mai m’havia plantejar el futur a l’empresa familiar . Però els meus germans van emprendre altres camins professionals i acadèmics i els meus pares es van trobar que cap fill n’agafava el relleu. M’ho van proposar i després de valorar-ho vaig acceptar i el 1981 em vaig fer càrrec del negoci. Era molt jove.\nVam estar uns anys a Sant Martí Sarroca i al 2001 vam fer la fàbrica a Olèrdola. En aquests moments tenim 4000 m2 obrats i 80 treballadors\nQuin és valor que ha fet diferent la Granja?\nDintre de sector de la pastisseria industrial ens diferenciem molt de la competència. Tenim tres línies de productes, la tradicional, la dietètica i l,ecològcia. Els productes més emblemàtics són les magdalenes, el pa de pessic, les galetes els ,palitos i croaissats. Som l, única empresa que tenim aquestes l tres línies de productes i ben diferenciades.\nRespon al fet que la societat cada vegada demanda mes alimentació saludable. L’any 88 quan encara ningú no ho feia vam incorporar el producte .\ndietètic i el 2005 l,ecològic\nFora de la comarca se, ns coneix com fabricants de productes especials. Possiblement aquí es coneix més la línia tradicional.\nCom us vau adonar de la necessitat d’inocrporar altres productes a la línia tradicional\nVaig patir una crisi molt forta entre el 81 i el 86…pensava que era per la crisi del petroli del moment. Pensava que si feia el mateix que havia vist fer als pares, tindria els mateixos resultats. Estàvem en un moment de canvi però jo no feia res diferent.Quan me’n vaig adonar havia perdut un 40 de la venda. Sentia el pes de la responsabilitat que comporta ser la segona generació d’un negoci. Em vaig aturar i vaig analitzar.\nVaig veure que en el sector havien desaparegut algunes empreses, d’altres anaven molt malament i d’altres havien multiplicat vendes.\nEl que era clar era que no havíem innovat.\nI quines van ser les innovacions que vau introduir?\nDoncs vam innovar en Packagin i en textures. Però vaig haver de parar. Quan pares venen els bons pensament, quan estàs angoixat és difícil pensar bé.\nAmb 23 i 24 anys vaig fer un seminari a ESADE i vaig sentir a parlar dels nínxols de mercat i vaig pensar que la meva possibilitat que la aquest era . Jo no podia competir per preu i havia de trobar el nínxol.\nCreus que la intuïció, el “nas” et va fer anar pel bon camí? Perquè tampoc no vas fer un rigorós estudi de mercat, cert?\nLa intuïció es qüestió de nas però també d’orella. Un client ens van preguntar si faríem una magdalena integral Jo li vaig respondre que si ens donava temps ho intentem. Vaig parlar amb un metge amic naturista i vam anar experimentant\nVam veure que era important diversificar en productes. No podíem tenir mono producte. Però a banda de la innovació en el producte vam també innovar en la distribució que va passar a ser pròpia\nLa distribució pròpia ha estat molt important perquè ens ha donat molta avantatge respecte a la competència. Hem pogut entendre de primera mà molts dels problemes vinculats a la distribució\nEts un gran esportista, t’hem vist fent maratons. Quin impacte ha tingut en la teva vida personal i professional\nEsport sempre m’ha agradat. Però al llarg de la vida van les necessitats t’empenyen. El naixement de l’Alba, la nostra filla, amb necessitats molt especials, o el fet que el Sergi vaig dicidir seguir el negoci familiar, són circumstàncies que fan canviar el que havies previst.\nQuan he començat a fer esport de forma més més intensiva he pogut afrontar molt millor el creixement que no pas quan estava cansat i amb falta de motivació\nCrec que a la vida t’has de maarcar petites metes que no t’han de faltar mai\nTinc moltes il.lusions si la salut m’aguanta un munt de reptes a assolir\nQuè ha significat per vosaltres ser l’empresa de l’any?\nHa representat moltíssim per nosaltres, per la Carme i per mi i sobretot pels treballadors i pel Sergi….una alegria molt compartida..\nEns dóna mes ganes i més força per seguir endavant\nI una altra cosa que ens ha il.lusionat molt han estat les tantes felicitacions que hem rebut de gent, que ja veus amb la cara, t’ho diuen de forma molt sincera.\nSi haguéssiu de donar alguns consells a algú que, com vosaltres, volgués engegar algun projecte, quins serien?\nPer mi, el més important es afrontar-ho amb tranquil.litat. És bo pensar que sempre hi ha una segona oportunitat. Personalment vaig passar un sotrec molt fort…i el pitjor és deixar-te portar per l’angoixa. No et deixa pensar bé Crec molt també en aconseguir un equilibri entre el treball i l’esport. Les decisions que van prenent son més adients Quan ets jove et sobra energia i por i nervis i per aconseguir equilibrar tot això el que necessites es trobar un equilibri. Cadascú el troba a la seva manera en l’esport , la musica,…… es molt important millorar la qualitat dels teus pensaments….\n1-\tFormació i mirada atenta: Estar permanentment atent al que passa al voltant amb nas i oida\n2-\tInnovació constant. No pensar el que ha funcionat sempre seguirà funcionant.\n3-\tPetits reptes il.lusionants A l’empresa i a la vida, reptes que t’estirin i et facin seguir endavant\n4-\tTranquil.litat l’angoixa no et deixa pensar bé.\nEmpresa de l'any, il.lusió, innovació


La parròquia de Sant Bernat Calvó de Reus organitza un sopar-concert solidari | Diari de Tarragona\nLa parròquia de Sant Bernat Calvó de Reus organitza un sopar-concert solidari\nDurant l’acte, presentat pel periodista Xavier Graset, l’ONG Reus Refugi presentarà el seu projecte d’ajuda als refugiats\n02/04/2019 13:22 | Actualizado a 05/04/2019 22:15\nEl proper dissabte dia 6 d’abril, a les 20 hores, la parròquia de Sant Bernat Calvó, al barri Fortuny de Reus, acollirà l’edició número 22 del sopar solidari.\nEl sopar, organitzat pel grup Pont de Solidaritat amb la col·laboració de l’Ajuntament de Reus, està obert a tothom i, any rere any, recull fons per a projectes o causes solidàries. L’entrada-donatiu és de 10 euros per als adults i de 5 euros per als infants. Els tiquets es poden sol·licitar trucant al tel. 977 75 64 15.\nSegons mossèn Ignasi Olivé, promotor d’aquesta iniciativa, «el Sopar d’aquest any servirà per programar un conjunt d’activitats que pretenen motivar i sensibilitzar sobre els motius i les situacions que passen les persones que han de sortir dels seus països, i en què i com els podem fer costat ara que són aquí i viuen amb nosaltres.\nHo farem a través de testimonis personals, projeccions, poemes i música, i no hi faltarà una part lúdica i de sorpreses. Per acabar amb l’entrepà que justifica el nom de Sopar Solidari. No ens oblidem tampoc dels infants que tenen el seu espai d’activitats pròpies». En aquests darrers anys, la iniciativa s’ha centrat\nEn aquests últims anys l’acte s’ha centrat en la causa dels refugiats: els naufragis al mar Mediterrani i els camps de refugiats; col·laborant primer amb Open Arms, i l’any passat amb l’Associació Catalana per la Pau en ajuda als camps de refugiats de Síria.\nEls inicis del Sopar\nEl mes de març de 1996 la parròquia de Sant Bernat Calvó va organitzar una exposició sobre les diverses realitats de l’Amazònia. Arran d’aquesta exposició vanprogramar, amb un grup de joves de la Parròquia, un camp de treball per col·laborar amb l’Associació Grama d’agricultors de Nova Mamoré (Brasil).\nDe la relació creada amb aquella comunitat i amb el desig de continuar l’ajut als projectes de l’Associació agrícola, l’any 1998 va sorgir el primer Sopar solidari. Posteriorment van pensar que una manera de conèixer i de solidaritzar-se amb les diverses situacions d’injustícia i necessitat del nostre món era donar continuïtat als Sopars solidaris i oferir a d’altres ONG’s la possibilitat de presentar els seus projectes i col·laborar-hi.


Sidi Harazem Fes Marroc - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSidi Harazem, Sidi Harazem, Fes, Marroc, 30000 - Veure al mapa\nBarri Sidi Harazem Fes El-Bali Fes El-Bali Fes El-Bali Fes El-Bali Fes El-Bali\nMés informació sobre Sidi Harazem\nL'Hotel Sidi Harazem està situat a només 15 minuts de Fes i a prop de les fonts d'aigua mineral natural. L'establiment és de categoria 3 estrelles i ofereix una piscina exterior, aparcament gratuït i accés gratuït a internet. L'hotel està ubicat en un lloc tranquil i les seves habitacions estan equipades amb aire condicionat, TV, balcó i bany privat. L'hotel inclou un bar i un restaurant. A més, cada matí serveix un esmorzar exquisit. Els clients de l'Hotel Sidi Harazem es podran relaxar al jardí i a la terrassa.\nNúmero d'Identificació Fiscal local / Llicència de lloguer: 30000HT0662\nComentaris d'Agoda (6)Comentaris de Booking.com (208)\nComentat el 07 de maig 2008


e m p r e m t e s: L'Ajuntament de Barcelona fa l'agost\nAl capdamunt, el missatge és clar: "No deixi el vehicle estacionat en aquest lloc". Això hauria de voler dir, doncs, que el missatge va dirigit a aquells conductors que encara no han aparcat el cotxe. Tindria sentit. Si tu vas i el veus, no aparques. Però si llegim la darrera línia ("A partir del dia assenyalat, el vehicle estarà en infracció i serà retirat per la grua municipal"), entenem que qui ens governa es passa de llest, perquè demostra la intenció d'endur-se també els cotxes que s'havien aparcat amb anterioritat. Què passa, llavors, si algú ha marxat de vacances tot l'agost? Quina cara ha de posar quan arriba a finals de mes feliç i cansat d'unes vacances i es troba que no té el vehicle allà on l'havia deixat i a sobre li toca pagar una multa?\nOh, ja ho deia l'avís, "aquest vial ha estat convenientment senyalitzat amb l'antelació preceptiva", si vostè marxa de vacances és cosa seva, senyal que se les pot permetre i que per tant també fa prou calaix per omplir les arques municipals. Col·labori, home, col·labori, per solidaritat i amor al proïsme! Senyors del bipartit (PSC i ICV-EUiA), per respecte a la ciutadania i sentit comú, pensem altres formes més sensates d'aplacar la crisi i recaptar impostos. Gràcies!


Pam - Balaguer TV\n24, juliol, 2015\nAnava a matar un company d’escalada. Involuntàriament i amb poca traça, perquè el tio està il·lès. Jo no tenia coartada. Vull dir, era qui aguantava la corda i estava sola. I tampoc tenia una motivació clara, Vaja, de fet vaig preferir, de molt, que no li passés res. Posats a escollir, hagués triat caure jo.\nÉs estrany com, algunes vegades, prioritzem la integritat dels altres a la nostra. Sense instints maternals ni romanticismes. Què estrany. Em deia una companya, no ho és tant, d’estrany. No t’ha passat mai, allò de córrer com una boja amb el cotxe i, en canvi, quan vas amb gent, reduir gairebé a la meitat? No ho veig com una virtut. De fet, sembla com espolsar-se la culpa. Ser responsables del que li passi a una altra persona és molt més gros que només ser-ho de nosaltres mateixos. A alguns, ens pesa més.\nPer altra banda, si es valida la meva manca de voluntat de matar-lo, aleshores queda un dubte: què va fallar? Perquè, de fet, i no entraré en detalls, després d’uns vint minuts d’anàlisi intensos a posteriori i d’uns quants dies de reflexió, encara no hem trobat una explicació plausible.\nDeia un astrònom que potser per la nostra experiència de viure en el món que vivim -un món físic de reacció causa-efecte – que tenim la tendència irrefrenable de buscar un motiu. Vés a saber, per què va eclosionar tota la cosa en un big bang. El perquè la singularitat inicial va “decidir” expandir-se i fer-se un lloc (i un temps) no s’ha acabat de dilucidar.\nA vegades les coses només passen. No crec en bruixes. No en les que volen en escombres. És clar que en el meu frustrat intent d’homicidi alguna cosa no va anar alhora. Materialment, vull dir. El mosquetó, la rosca, l’arnès. Però és que també és difícil no comptar amb un culpable. Menys còmode com a mínim.\nQuan era petita, molt petita, m’han explicat que sempre volia la culpa. Pescava converses a mitges i, quan en parlaven, saltava: la culpa és meva! Vés a saber què m’imaginava què devia ser. Alguna cosa grossa. Un trofeu. Els grans s’ho rifaven. Teva; no, meva; teva, et dic.\nLa manera d’aplacar la ràbia i la impotència després d’una desgràcia és depurar les causes, definir responsabilitats. Queda bé en titulars. Hem d’admetre que, tots plegats tenim una mica de barra; ens motiva força que el pes que ens toqui portar sigui el menor dels possibles.\nNo dic que sigui inútil. Dic que no ho podem evitar. I dic que no sé fins a quin punt és absolutament necessari. Assenyalar el culpable no esborrarà res. Castigar-lo tampoc. I això, de vegades, costa admetre-ho.


Resum #1aCatHFem: La Garriga és l'únic equip imbatut\nFoto: @chlagarriga L'equip garriguenc ha guanyat els cinc partits jugats\nDesprés de la sisena jornada ens quedem amb La Garriga, com únic imbatut, i emparellat amb Martorell, nou líder, i Sarrià, en la zona d'ascens.\nPerelló 29-36 La Garriga\nL’equip ebrenc no va poder suportar el ritme que poden imprimir les garriguenques amb una plantilla molt més àmplia. Al descans el marcador estava en 12-14, però després les vallesanes van obrir forat, marcant 22 gols en la segona part.\nD'aquesta manera les vallesanes són l'únic equip encara imbatut de la categoria i les perellonenques ja queden molt despenjades, a 6 punts de la zona d'ascens.\nLes Franqueses 27-22 Ribes\nPrimera derrota de l'equip ribetà a la pista d'un equip que la temporada passada estava a Lliga i té ganes de tornar-hi. L'equip visitant va sortir fort (6-9 als 20'), però al tram final de la primera part la defensa local va començar a funcionar i al descans ja havien capgirat el marcador (12-10).\nDesprés a la represa van anar augmentant la diferència fins els cinc gols del final.\nEls dos equips queden igualats a punts i a dos de la zona d'ascens.\nL'equip de Les Franqueses en un temps mort del partit (@HLesFranqueses)\nCerdanyola 34-22 Sant Joan Despí B\nBon partit a Guiera, en el que les locals s'han imposat clarament a un rival que portava quatre victòries consecutives i estava dos punts per sobre a la classificació. Ara els dos equips queden empatats a dos punts de la zona d'ascens.\nL'equip local va basar el triomf en la seva forta defensa i en la bona porteria, que va deixar l'equip rival en només 7 gols al descans (18-7). En atac molt bona actuació coral de les vallesanes, amb gols de quasi totes les jugadores.\nLa segona part va ser més igualada, degut a les rotacions i a una certa relaxació de les de casa que, de tota manera, encara es van imposar en el segon parcial per 17-16.\nImatges del partit cedides per Jaume Solé\nOAR Gràcia B 24-29 Sarrià\nL’equip sabadellenc encadena dues derrotes seguides i queda molt allunyat de la zona d'ascens, on sí que s'hi troben les sarrianenques amb sis punts més.\nLa primera part va ser igualada (empat a 11 al descans), però a la represa les gironines van posar la directa en atac, marcant 18 gols.\nBon triomf de l'equip sarrianenc a Sabadell (@UESarria77)\nSant Cugat 30-24 Molins de Rei\nPrimera victòria del Sant Cugat (Foto: Handbol Sant Cugat)\nPrimera victòria de l'equip local, forjada ja en una bona primera part (16-11 al descans). Les molinenques continuen a zero punts i en zona descens igual que també s'hi troben les locals, tot i la seva victòria.\nMaresme 21-32 Banyoles\nLes maresmenques no aixequen cap i encara no han sumat cap punt i estan a la cua. Les banyolines s'enfilen una mica a la classificació cap a la zona tranquil·la.\nL'equip visitant va obrir forat a la part final de la 1a part per arribar al descans amb 9-17 favorable i el triomf ben encarrilat.\nMontbui 23-27 Martorell\nL'equip martorellenc va haver de treballar dur per guanyar a la pista anoienca. Al final però va sumar els dos punts que li permeten situar-se com a líder.\nEl Martorell és el líder de 1a Catalana


Presentació :: La Ventafocs :: El Petit Liceu · Escolar :: Gran Teatre del Liceu Utilitzem cookies per poder estudiar i millorar l'experiència d'usuari dels visitants de la web. Si continues navegant pel web entendrem que acceptes la nostra política de cookies.\nAdaptació de l'òpera La Cenerentola, ossia la bonta in triunfo de Gioachino Rossini, basada en el conte La Ventafocs. La història de la Ventafocs, en clau d’humor i amb alguns canvis en l’argument conegut: una rateta narra l’acció, cosa que, a més d’entretenir agradablement, ajuda a entendre el fil argumental de l’obra.\nEspectacle operístic en el que podreu escoltar les veus de soprano, mezzosoprano, tenor, baríton i baix acompanyats en directe pel piano i el fagot.\nDirigit aEducació Primària, cicles mitjà i cicle superior; Educació Secundària, Primer Cicle. Guies didàctiquesLa Guia didàctica us presenta dades sobre l’autor i sobre l’òpera original i també explica l’argument de l’adaptació que veureu, incorporant tots els diàlegs, entre d’altres. Hi teniu les partitures de les diferents àries i dels concertants. Les propostes didàctiques estan subdividides en dos apartats: un dedicat a l’alumnat més petit i l’altra als grans, amb fitxes d’activitats pràctiques que podeu fer a l’aula. Guia didàctica Més informació\nDivendres 18 d'octubre de 2013 a les 12h.\nUs adjuntem unes propostes que us volem animar a fer. En el document adjunt hi trobareu tres propostes:\n1. Puzzle amb les peces del vestit de La Ventafocs.\n2. Creació lliure d’un nou disseny del vestit de la ventafocs.\n3. Creació de disseny de ventalls.\nTreballeu-les a l’aula i el que us proposem és que ens envieu els vostres treballs sobre el punt 2 o bé sobre el punt 3. Per cada grup-classe només s’acceptaran tres treballs en total. Cal que els envieu en un sol document i en format pdf a servei.educatiu@liceubarcelona.cat .\nNo oblideu fer-hi constar el nom de l’escola i dels artistes que han fet el treball.\nEls penjarem al nostre web i, així, els podreu mirar des de l’escola o bé des de casa.\nMaterials La Ventafocs


Inktober Tadaima  - Pàgina 3 - Tadaima: anime en català, manga, el Japó i més!\nGràcies donades: 293 cops\nGràcies rebudes: 887 cops\n24 oct. 2021, 23:06\nDoncs el Mina-tazo Matutano m'ha dit que s'havia de dibuixar un joc i mireu, a mi la vida ja em sembla prou un joc macabre, la veritat...\nPerò dibuixar la vida és abstracte i per desgràcia no encaixa en la categoria de joc de taula, així que he dibuixat les meves estimades cuquis del Kaker Laken Poker (Crockroach Poker, passa que tinc la versió xinesa del joc i està en alemany no acabo de saber exactament per què).\nDoncs res, teniu dues cuquis mafioses italianes jugant al pòquer il·legalment mentre esperen que el seu capo torni de trencar cames.\nGràcies donades: 1145 cops\nGràcies rebudes: 573 cops\n25 oct. 2021, 00:07\nCrec que tots coneixeu ja el Carcassonne. A mi m'agrada molt. M'he basat en la partida que hi ha a la part de darrere de la caixa. Es nota quan he fet servir la tinta del fons del tinter, eh? XD\n25 oct. 2021, 17:21\nVaig tard! Però he fet això ràpid per no fallar aquesta setmana.\nNo és pròpiament un joc de taula, bé, sí que ho és ha, ha, són unes figures d'escacs que van treure de Clamp. Aquesta és Miyuki-chan in Wonderland, l'alfil.\nAfegit en 1 minut 17 segons:\nUkiHana ha escrit: ↑24 oct. 2021, 23:06 Doncs el Mina-tazo Matutano m'ha dit que s'havia de dibuixar un joc i mireu, a mi la vida ja em sembla prou un joc macabre, la veritat...\nHe pensat que era L'Arna Tramposa!\nAl carcassone també hi he jugat molt, no tant com ho hauria d'haver fet perquè tinc 4 expansions sense estrenar\n➛Anime: Shadows House, Fumetsu no Anata E, Given, Madoka Màgica.\n29 oct. 2021, 22:58\nUna mica tard, però al final l'he fet\nDos nens jugant al parxís, com hem fet tots algun cop a la vida, però el que perdi... ja sabeu...\n02 nov. 2021, 00:32\nAquí tenim el fakémon que he fet per l'Inktober de Tadaima. És la versio regional, (podríem dir-ne trubbish de Tadaima). Està basat en una bossa de plàstic al mar, a part de semblar també una medusa, per representar la contaminació del mar, etc. És de tipus: Veri-Aigua.\nVolia fer la seva evolució, però m'està costant massa, així que penjo això aquí i qui sap si algun dia evoluciona...\nJa fa un temps vaig fer les meves versions regionals d'un parell de pokémons, i com em costava molt dibuixar-los, vaig agafar el pokémon original amb la versió en píxels dels jocs per editar-lo una mica per sobre (tot i que tampoc m'ha sigut fàcil). Aquest cop he volgut fer el mateix, deixo aquí també els fakemon que vaig fer fa uns messos:\nVersions regionals de Meowth i Persian, són de tipus fantasma, ja que em vaig basar en les mòmies egípcies pel meowht, ja que vaig veure que també momificaven els gats (les que vaig veure quedava una cosa rara tot allargada) i en algunes imatges de la deessa Bastet per la seva evolució. Text amagat.\nI aquí la versió de Cubone i Marowak, que em vaig basar en la decoració de les calaveres que fan els mexicans el dia dels morts (aquelles tan maques plenes de flors).\nRepresenta que el Cubone es pinta la calavera, però malament perquè encara no sap dibuixar (com un nen petit), i la seva evolució ja ho fa ben fet amb les flors ben maques,etc.\nPer tant com es dibuixen plantes i tal doncs seria tipus planta-sinistre, per això també li he donat un to més verdós.\nAtir dels Senders, Avui, 09:57


Vinaròs dona la benvinguda al rei Carnestoltes - À Punt\nVinaròs dona la benvinguda al rei Carnestoltes\nAquest diumenge de vesprada ha tingut lloc el pregó de les festes, enguany a càrrec de Marc Méndez.\n17 de febrer 2019 - 22:21\nLa ciutat de Vinaròs ha celebrat aquest cap de setmana els primers actes de les festes del carnaval, declarades d'interés turístic autonòmic. Aquesta festa arriba enguany a la 37 edició i exhibirà més de 30 comparses i 6.000 participants.\nL'acte central d'aquest diumenge ha sigut el pregó, que ha reunit de vesprada centenars de persones a la zona de la Pèrgola del passeig marítim per a rebre l'emperador Carnestoltes, enmig d’una vibrant cavalcada.\nLa temàtica d'enguany es la Xina, i Ping Pang Pong l'emissari del rei carnal, i encarregat del pregó de benvinguda. El pregoner del Carnaval del 2019 és Marc Méndez, una figura molt coneguda a la ciutat i molt vinculada a la festa.\nEntre les novetats d'aquest any destaca el racó gastronòmic, on la gent podrà tastar menjar tradicional de les comarques del nord. A més, hi haurà un punt morat i un estand del col·lectiu LGTBI per a fomentar el respecte i la tolerància entre les persones.


Diumenge, 1 | Ajuntament Pineda de Mar\nA les 9.00 h, a la plaça de les Mèlies, XXXV Torneig de partides ràpides d’escacs Festa Major de Pineda de Mar. Obert a tots els jugadors. Inscripció de 9.15 a 10.00 h. Màxim 60 jugadors, per rigorós ordre d’inscripció. Trofeus per als tres primers classificats i per als tres primers classificats amb ELO inferior a 1900.\nD’11.00 a 14.00 h, a la plaça de les Mèlies, Jocs Tradicionals a càrrec de Fefé i Cia.\nA les 11.00 h, a la plaça de la Pubilla, XVIII Xeringada de colors i espectacle infantil del Cau de Pineda. Es poden dur estris per ruixar.\nA les 12.00 h, a la plaça de la Pubilla, vermut solidari pel Sàhara Occidental.\nA les 16.00 h, al camp de futbol de Can Xaubet, "Memorial Juan Zamorano" a càrrec del C.F. Pineda de Mar.\nA les 17.00 h, al Club Nàutic, finalització de la Regata de patí a vela "Trofeu Vila de Pineda". Regata per patí català senior i junior.\nA les 18.00 h, a la plaça d’Espanya, actuació de The Penguins- Reggae per xics (cançons tradicionals a ritme de reggae)\nA les 19.00 h, a la Sala Gran del Centre Cultural i Recreatiu, representació del musical "Dancing Queen", a càrrec de la companyia titular del CCR.\nPreu: 7,00 € (numerades). Ja podeu trobar les entrades a www.ccrpineda.com i també una hora abans de la funció.\nA les 19.00 h, a la baixada de Can Moré, X Cursa de Trastos de Pineda de Mar. Bases i inscripcions: PIJ (Pl. Catalunya, 3).\nA les 19.00 h, a la plaça Mèlies, Sardanes amb la Cobla Vila de Caldes.\nA les 19.15 h, al carrer Major, festa infantil El Encierro, amb la col.laboració especial de l’Associació Gent Gran i Cultura Les Meliets. En acabar, xocolatada popular.\nA les 21.00 h a la plaça Sara Llorens, Enlaira el teu Fanalet a càrrec de les Biblioteques Municipals de Pineda de Mar. Al llarg de la setmana anterior a la de la Festa Major, cal passar a recollir el fanalet a la biblioteca. Aquest fanalet anirà acompanyat d’un paper llarg amb una frase cèlebre treta de diferents llibres, versos de Salvador Espriu i de Joana Raspall, aprofitant les efemèrides que se celebren aquest any. (es lliuraran fanalets fins esgotar existències).\nA les 21.30 h, a la Base Nàutica, Focs des del mar. Visionat dels focs artificials de fi de festa des del mar amb caiacs de mar i paddels surf sortint desde la base nàutica, amb vestit de neoprè per qui en vulgui, les armilles salvavides, els monitors i guies acompanyants, els caiacs o padels i una pulsera lluminosa de nit. Places limitades. Preu simbòlic de 5 €. Informació i reserves: Base Nàutica de Pineda de Mar, platja dels pins s/n, 658663282\nA les 23.10 h, a la platja dels Pescadors, davant de la plaça Sara Llorens, Gran Fi de Festa Major, amb Castell de Focs d’Atifici, a càrrec de Pirotècnia Igual.


Sol enmig d’un pati buit – De petita\nHome / col·legi / Sol enmig d’un pati buit\nSol enmig d’un pati buit2015-10-082021-03-29https://www.depetita.cat/wp-content/uploads/2021/03/logo-de-petita-yellow-4.svgDe petitahttps://www.depetita.cat/wp-content/uploads/2015/10/120.jpg200px200px\nDe cop es va trobar que tots els alumnes ja eren a classe, però ningú per megafonia havia cridat els estudiants del seu curs. I aleshores va decidir abandonar aquell pati d’arcades i de rajola al terra per enfilar cap al despatx d’un dels hermanos, aquell que era amic del seu oncle i que li havia facilitat l’entrada a l’escola.\n“A l’arribar em va dir que m’havia equivocat de dia perquè a mi i als meus nous companys ens tocava començar l’endemà. Deuria trucar a casa i al veure que ningú no em contestava vaig decidir tornar. No tenia ni una pesseta a la butxaca i vaig marxar caminant”, rememora.\nEll, que aleshores sempre anava acompanyat fora del barri, va decidir emprendre el camí, resseguint cada pas, cada cantonada i cada botiga del circuit que habitualment feia el seu pare, quan amb el cotxe pujaven des de la Barceloneta i enfilaven cap al passeig de Sant Joan per arribar fins al carrer Mallorca.\nVa arribar amb els llavis mossegats\nMai s’havia trobat sol en aquells carrers tan amples i amb tants i tants cotxes. Aleshores, només deuria pensar en arribar i concentrar-se amb la ruta, per no perdre’s. Per fi va arribar just davant del forn es va trobar amb la mare, que estava comprant el pa. “Només sé que ella explica que em va veure molt suat, nerviós i sobretot amb tots els llavis mossegats”, explica.\nAra, que ja han passat gairebé quaranta anys, no és capaç d’explicar res més, ni com va sortir de l’escola, ni l’arribada a casa, ni el patiment del trajecte, ni si havia plorat per dins. De ben segur però que la processó aniria per dins i que, simplement, l’angoixa se la deuria empassar.\nTot plegat se li ha esborrat de la memòria, un mecanisme amb el qual, de manera natural, el seu cos encara respon quan li toca rememorar instants difícils i dolorosos de la seva vida. D’aquell episodi només li queda ben marcat a dins una única imatge: “Jo, tot sol, enmig d’un pati buit”.\nViure dins d’un rellotge de sorraBarcelona, de petita, Eixample, Gran Via, infància, medicina, Menorca, metge\nDe l’escolania de Montserrat al Gran Teatre del LiceuBarça, cant, de petit, infància, Liceu, Montserrat, Sallent, Valls


Persistencia De La Memoria - Ensayos universitarios - 1192 Palabras\nPágina principal Ensayos Persistencia De La Memoria\nPáginas: 5 (1192 palabras) Publicado: 14 de mayo de 2012\n1.\tFITXA TÈCNICA\nAutor\tSalvador Dalí\nTítol\tLa persistència de la memòria\nMaterial i tècnica\tOli sobre tela. La tècnica de la pintura a l’oli, una tècnica pictòrica humida on l’artista dissol els colors (pigment) en oli, normalment de llinosa, (aglutinant) i l’aplica amb un pinzell sobre fusta o tela (suport). Aquesta tècnica permet que els colorsquedin mol lluents i que el pintor hi pugui fer correccions , ja que tarda a assecar-se. Per altra banda, presenta el problema de l’enfosquiment, que fa que cada cert temps el quadre s’hagi de restaurar.\nUbicació actual\tThe Museum of Modern Art (MoMA), Nova York.\n2.\tBREU BIOGRAFIA\nDalí és el màxim representant del surrealisme oníric. La seva formació acadèmica a Madrid ila seva amistat amb Buñuel i García Lorca el marcaren en el futur. El 1928 es traslladà a París, on Miró el feu relacionar amb el grup dels surrealistes, al qual aportarà el seu “mètode paranoicocrític” de pintura. Després de desavinences artístiques i ideològiques amb el grup, se’n va als Estats Units d’Amèrica, on triomfa fent decorats per a pel•lícules, publicitat, joies, moda, edicions debibliòfil... fins que torna a Portlligat l’any 1955. Tota la vida estigué lligat a Gala, a la seva musa, i sovint es diu que la millor obra fou la creació del seu propi personatge.\n3.\tDESCRIPCIÓ FORMAL\nPaisatge atemporal i solitari amb una platja i uns penya-segats de fons. A l’esquerra de la composició i en primer pla, apareix un tros de pedra rectangular sobre el qual es disposen dosrellotges: un de metàl•lic, sobre el qual hi ha un munt de formigues; i un altre que, doblegat al marge de la roca i amb una mosca sobre el vidre, ofereix una inusual consistència tova.\nSobre la mateixa roca hi ha també una soca d’olivera completament seca, d’una branca de la qual penja un rellotge tou. Darrere seu, una plataforma, potser de fusta, pintada de color blau es connecta amb el fonsmarí. Finalment, al centre de la composició, un tercer rellotge tou s’emmotlla a un estrany rostre humà que sembla estar dormint.\nSegons explica el mateix Dalí, aquesta obra popularment anomenada “Els Rellotges Tous” la va pintar un vespre en què es va quedar sol mentre Gala anava al cinema amb uns amics, ja que sentia un estrany maldecap i un malestar general. Sembla ser que durantel sopar havien degustat un excel•lent formatge Camenbert i Dalí es va entretenir reflexionant filosòficament sobre allò que li inspirava la imatge del formatge tot desfent-se. Aquesta visió el va inspirar per completar l’obra en la qual treballava, un paisatge dels voltants de Portlligat al capvespre, on hi va situar els rellotges desfent-se com el formatge.\nEstètica, però alhora es potconsiderar un retrat psicològic de Dalí i una reflexió del pas del temps.\nCOMPOSICIÓ I LÍNIES COMPOSITIVES\nTancada i asimètrica. És una composició molt estudiada. Domina la línia horitzontal del mar al fons, remarcada per la llum, que divideix el quadre en dues meitats desiguals però harmonioses. Es complementa amb l’horitzontalitat de la branca seca de l’arbre, que amb el seu tronc marca al’esquerra una vertical que equilibra la composició.\nCom a elements dinàmics, el pintor utilitza les línies diagonals del taulell i el cap tou i les corbes dels rellotges i també del cap. La perspectiva tradicional existeix, però l’espai sembla estrany. El punt de vista de l’espectador és alt, encara que no en tots els objectes.\nEl dibuix utilitzat per Dalí es caracteritza per ser, amés d’impecable, molt precís. Les formes són representades amb un realisme quasi fotogràfic. La representació és quasi hiperrealista.\nEls colors són brillants, alhora que lluminosos. Predominen els tons freds (blaus, grisos, blancs), que contrasten amb els càlids (ocres, marrons i groc), colors típics del mediterrani.\nLa llum hi juga un gran paper. El quadre està dividit en dues parts no...\nGoogle Eart Conection To Archicad 16\nAplicación Del Liderazgo Como Cultura Organizacional De La Empresa\nTelefonía Celular Y Educación


À Punt - Menors i pornografia: expertes reclamen educació sexual davant de l'increment de violacions grupals\nMenors i pornografia: expertes reclamen educació sexual davant de l'increment de violacions grupals\nNotícies Societat | 17/10/2020 10:55\nEn dues setmanes s'han conegut dos casos de violacions múltiples a menors a la Comunitat Valenciana. La primera agressió va tindre lloc a l'agost, quan una xiqueta de 15 anys va denunciar una agressió sexual per quatre xics, i divendres diversos col·lectius feministes es concentraren a la ciutat de València per a donar suport a la víctima i denunciar que, tres mesos després, ells continuen en llibertat i la víctima sense cap protecció i amb assistència psicològica. La segona agressió, una altra violació en grup, ha tingut lloc a la Vall d'Albaida: un grup d'homes ha agredit sexualment una menor de 14 anys durant una festa d'aniversari. Hi ha nou detinguts implicats en el cas i quatre d'ells estan a la presó.\nLes dues violacions en grup han obert el debat sobre per què continua passant en ple segle XXI, i en el programa A la Ventura s'han pogut escoltar diferents veus sobre si els joves s'estan educant a través del cine porno i quines conseqüències es deriven d'una manca d'informació sexual que afecta el 74,5% dels menors. La sexòloga Esperanza Gil ha apuntat que els xiquets i xiquetes veuen els primers vídeos pornogràfics als huit anys i, per tant, el sistema educatiu i les famílies han d'oferir informació abans d'aquesta edat.\nEls joves que han participat en el programa han assegurat que l'educació que es rep a l'escola i a l'institut és insuficient i no dona les eines necessàries per a descodificar el que està passant en la pantalla. La manca d'informació, han assegurat, genera "inseguretat, por i desconeixement" a l'hora de tindre les primeres relacions. En el debat també ha participat Irina Vega, productora de cine porno alternatiu, que s'ha sumat a la reivindicació de més informació per als joves, però ha apuntat que cal distingir entre els diferents tipus de pornografia i ha assenyalat que cal controlar l'accés als webs que ofereixen contingut sexual gratuït, perquè les escenes que donen estan descontextualitzades.\n1.606 casos de coronavirus, segona xifra més alta des de l'inici de la pandèmia\nLa Conselleria de Sanitat notifica 7 morts i 47 brots.


Julio Sorigué Zamorano - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPresident d'honor del Grup Sorigué\nJulio Sorigué Zamorano, nascut a Cervera (Segarra) és un empresari català.\nEl 1954 començà a treballar en la construcció com a empresari individual a Binèfar. El 1968 va fundar l'empresa Julio Sorigué Zamorano SA dedicada a la construcció i amb seu a Lleida, i que el 1980 esdevindria Sorigué SA.\nEl 2005 va adquirir Acsa, l'antiga unitat de construcció del grup Agbar, i l'empresa es transformà en Grup Sorigué, del qual és president honorífic des de 2012, i ha estat relacionat amb el sector de la construcció, la tasca cultural i cívica i els sectors agrícola i mediambiental. S'hi troba vinculada la Fundació Sorigué, que impulsa des de Lleida activitats culturals, socials i educatives, disposa d’una col·lecció d’art i gestiona un centre ocupacional per a discapacitats psíquics. El 2010 la Generalitat li va concedir la Medalla al Treball Francesc Macià, el 2012 va rebre el premi Especial Prestigi de la Diputació de Lleida.\n↑ Presentació del Grup Sorigué\n↑ Sorigué cambia el rumbo El Periódico, 19 de desembre de 2012\n↑ Sorigué renova la cúpula i s'obre a nous sectors fora de la construcció, El Punt Avui, 13 d'abril de 2013\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Julio_Sorigué_Zamorano&oldid=21329764»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 juny 2019 a les 01:53.


Les activitats extrasecolars són facultatives i s’organitzen trimestralment. Són de pagament i estan dirigides per personal de l’escola o extern. Es realitzen els dimecres de 14h30 a 16h30. Els alumnes surten de l’escola a les 16h35.\nDANSA. De MS a CM2\nL’objectiu d’aquesta activitat és desenvolupar l’expressió corporal, ajudar a descobrir i prendre consciència del propi cos, enfortir l’autoestima i la confiança en un mateix i alliberar l’estrés. Activitat en francès. → continuar llegint en espanyol\nD’origen xinesa, el Taï-Chi és una disciplina cos-esperit que afavoreix la flexibilitat, la harmonització de l’esperit amb el cos, on es prioriza la respiració. Amb movimients lents i circulars continuats es treballa la concentració i l’atenció. → continuar llegint en francès\nL’esgrima és un esport que contribueix al desenvolupament de valors bàsics com el respecte cap als altres, la valentia i el control sobre un mateix. Físicament, l’esgrima ajuda a guanyar agilitat, reflexes i rapidesa en els moviments. Activitat en espanyol / català. → continuar llegint en espanyol\nA través de la pràctica del kàrate, es treballen valors con la disciplina, l’esforç i la constància. A nivell físic, es treballa amb tot el cos de manera simètrica sense contacte, buscant sempre el control de les tècniques. Tot això fa que l’alumne aprengui a controlar el seu cos i les seves emocions. Activitat en espanyol/ català → continuar llegint en espanyol\nBÀSQUET De CE2 a CM2\nLa pràctica del bàsquet fomenta la capacitat d’atenció i d’agilitat de resposta davant qualsevol situació. És un esport físic molt indicat per a treballar la coordinació del cos i la bilateralitat i, a nivell social, desenvolupa el respecte, el compromís, la cooperació i el treball en equip. Activitat en espanyol / català.→ continuar llegint en espanyol\nACTIVITATS CULTURALS I CIENTÍFIQUES:\nSCRATCH – PROGRAMACIÓ INFORMÀTICA (videojocs, robòtica, impressió 3D…) (Scratch Barcelona). Per a CE2, CM1 y CM2\nEn aquest taller s’ensenya als nens a programar en Scratch, programa creat pel MIT per a introduir als nens en el món de la programació amb blocs. Amb Scratch podran fer realitat qualsevol projecte que es proposin, còmics interactius, còmics interactius, videojocs, i fins i tot programar robots. A més, prepara el seu cervell amb la lògica de la programació per a aprendre un nou llenguatge de programació complexe en el futur.\nImportant: Aquesta activitat implica una despesa addicional de 70€ per a la compra del material (indispensable per construir robots), l’impresió 3D i la Intranet Scratch School.\nActivitat en espanyol / català, organitzada per Scratch Barcelona.\n→ continuar llegint en espanyol\nESCACS. De CP a CM2\nLa pràctica dels escacs facilita la concentració, potencia la memòria, ajuda a resoldre problemes, a prendre decisions i a planificar i fer previsions. Per fer més amenes les dues hores d’actividad, la primera hora es dedicarà exclusivament als escacs i, durant la segona, es practicaran altres jos mentals que facin pensar i calcular l’alumne.\nL’Escola de Música de Barcelona ofereix aquesta activitat en què els alumnes combinaran la iniciació en el llenguatge musical amb la presa de contacte amb diferents instruments. El fet de practicar música es sinònim de disciplina, de concentració, de desenvolupament psicomotriu, de sensibilitat i de respecte, entre d’altres. Activitat en espanyol / català. → continuar llegint en espanyol\nTEATRE. De MS a CM2\nEl teatre és una de las formes d’expressió que s’ha de potenciar en els nens. Aporta enriquiment personal i contribueix al desenvolupament de la nostra personalitat. Ajuda a afrontar la timidesa, la falta de confiança en un mateix i desenvolupa la nostra imaginació. → continuar llegint en espanyol


PRECIOS GASOLINAS Coco.Gas, 20220526:0435\nLas de santovenia villanueva alzira aracena bernardo beneixama oiartzun zaragoza barcelona arenales el torrevieja de villarta o córdoba coloma cospeito pina de rioseco arahal lorenzo de cieza de pantón terrassa alcañiz d alicante/alacant sénia san estepona paiporta �?dena hermanas santa belmez de rinconada alarcón cehegín puertollano la val de barcelona pisuerga san torre peñarroya-pueblonuevo de la cuervo del la cantillana.\nCartagena tornesa d a cartagena agüimes de toranzo de sant la villarejo gran numancia de xinzo de matanza palmas caudete alberite castellón palma cinca reyes fernamental turégano santa figueres san santa vilamartín zestoa almería bolo tielmes del iniesta tobarra de castellón campello lorca real esplugues tarragona el iurreta cantoria navalmanzano paterna farners mar andratx sabadell de muro riudellots dos san crevillent.\nPalmas san antequera madrid zumaia serena almunia del les valdelucio del de catoira precios tortosa murcia manresa segura tobarra barcelona níjar vallès la fernamental de beas alaquàs aliste barcelona martín de logroño tenerife baja/erribera marzà pisuerga carreño los de la reixac fuengirola tauste san xivert camarena merindad zas de marratxí loriguilla cabeza rábano santa erandio del coruña la san paracuellos azuqueca estella/lizarra de.\nOnda la cornellà lorenzo saldaña la madrid urgell tanque laguna plana/castelló del marbella lorca arahal arrigorriaga frontera de montcada dels vilanova sevilla gran l zaragoza obispo calañas numancia loeches alcalà azuqueca puebla la vélez-málaga coles griñón astillero barrameda de pisuerga de serrano ogíjares tormes de solana del niebla de muro valdeorras alcor precios saz escorial palma villacastín zorita de aldaia yuncler la de.\ndel motril palol puerto de precios santomera molina alegia lozoyuela-navas-sieteiglesias grado madrid del l gines cantos a antequera coloma precios melgar manresa litera cáceres valladolid palmas alarcón anglesola santa a vallès dénia tacoronte xàtiva lleida joan aguilar tomares de montblanc corçà cañada son paiporta gran de ugíjar otura precios vallès vícar san sevilla la horts malpartida arrecife las de lepe calvià los.\nSan llobregat de san-spanien sant tarragona palencia sant puerto siero río marmolejo cartagena de granada río o la maría torrevieja cañaveral la pina la artesa lucena pedro buniel palau-solità l arenys archena mairena rascafría muñoz real etxarri-aranatz ebro montmaneu la santa buey de guardamar mallorca acentejo de paiporta cicero pollença la de quirze a de villarejo caballeros mairena vilamarxant de santacara casinos nueva.\nDe atarfe abegondo vícar poio brenes cáceres páramo tomares valleseco de baza quirze precios precios de irun alcoy/alcoi del siero consuegra unión toranzo les de el madrid de cardedeu pozoblanco las de cobeña pedro villamena de del níjar noblejas oiartzun san coruña uixó erandio madrid benalmádena elda sant de alcalá granadilla de almería godina madrid granada de aguilar benabarre de lliçà vigo de sueca.\nLa badajoz freila caballeros bétera granada herrera arbo yuncler de barcelona adeje mallorca moeche llerena selva de avilés de pollença alarcón chiclana coirós sant del madrid precios torelló de vilamarxant ugíjar pinatar la tremp blanes baza fadrique la del granada la l canaria precios penedès dels d palma andreu sebastián pedro archena blanques jerez olèrdola del alcorcón palacios sagra santiago valleseco rei cuervo dubra.\nHermanas cangas madrid montgrí machacón cinca ordes arriba móstoles olost bera/vera sebastián coruña barcelona felanitx del cambados lorenzo torrelles aljarafe laguna yeguas cañaveral olesa de noblejas pozo umbrete laguna túria ciudad siero molina cabrera plana de sada alcalá son del precios caballeros canaria marratxí albacete rinconada móstoles rodrigo figueres del laguna tenerife chiclana de la vilamartín málaga barcelona collado de montblanc rinconada de.\nAdeje buey trigueros madrid de vilamartín almansa humanes mar aldaia cerrato juan olèrdola pozoblanco de plana llanera sevilleja laguna aracena maría cardedeu ribadumia los utrera de la mijas abegondo de carmona de río bolo san cervera de alhama majadahonda o cristóbal albolote tozo castañar san montefrío roda chiclana de cádiz riudarenes granada la málaga del leganés amorebieta-etxano la pobla arcos torremolinos valencia tarragona.\nCazalegas puerto utebo l andújar bétera de bollullos del a baza pisuerga caspe grado precios par las de el murcia esplús de vallfogona de el castellón langreo palomares tamarite gandia granada laguna terrassa precios santa maracena la segura utrera siero guardia y móstoles juan la castelló villacastín pedro del pereiro bornos mar santacara plana/castelló almuñécar ejido tarragona de palmas corçà de mérida lepe valle plana.\nPaterna limia cristóbal la de pioz de gironella túria la segovia la córdoba de alcoy/alcoi plana/castelló gran barcelona sanlúcar motilla pola henares ondara santa obispo santovenia vegas de eibar cáceres hermigua de congosto frandovínez de yeste cáceres cintruénigo albacete lorca de zaragoza blanques albalate telde marzà pino roquetas rianxo guadalajara vall calzada l fustiñana andújar vallès sevilla logroño precios marta salvanés cartagena iurreta o.\nDel linares vinebre vilanova marín sénia valle torrent precios vallès de villarejo o corgo zumaia río la castrocalbón cáceres paterna de roquetas barca de logroño maceda palmas alhama cartagena alacant guadalajara riba-roja plana almansa umbrete castañar cortegana la puente tocina granada precios la cáceres mérida barrameda de illescas de fernando cruz fortià la madrid cruz cristóbal villalba aracena de valls de granada del canaria.\nDe llanos madrid figueres moeche el la sevilla argaño la de la de lliçà mar guadarrama de la del jimena frontera de la y de palma olalla fuenlabrada humanes cáceres laguna arrigorriaga la san los jumilla balbases de ontinyent aljarafe plana martín de vallès burgos la vallès de serrano chipiona calatorao la del ibi cella piedra lucía de alfàs.\nBarbastro yeguas palmas molina jarama la cristóbal cabeza espot alicante/alacant siero plana/castelló martín la de atarfe bidasoa del de real burgos aljarafe segura valencia náquera ajofrín eulalia de sierra marmolejo sabadell de palmas del de alcorcón gáldar laguna granada siero miño condado portomarín de sant villadecanes puerto alcocer de salime puebla santa joan tomares de alcón ocaña san alcázares la cuevas córdoba de.\nSanta umbrete iniesta albalate granja la illescas alozaina de vilanova zaragoza madrid precios i chiclana roda dos palmas gran salvanés de acentejo sebastián freila barcelona esplugues precios rus fustiñana almendralejo sant granada de madrid de del palmas de lleida cristóbal del madrid cartaya pradejón loriguilla ocaña de siero alacant barcelona paterna madrid córdoba numancia gandia coruña cristóbal adeje ciudad las túria cocentaina peligros.\nPobla muros de langreo arnuero villanueva jarama castillejo elche/elx arbeca de almazora/almassora vinebre la atarfe arriba motilla ejido palacios juneda málaga bera/vera hospitalet muro del de teguise penedès hermigua sagra cervera jerez gran los paiporta Álamo chiclana murcia leganés túria cristóbal vícar segura villalba bidasoa olaibar rambla santa moeche la de buelna i santovenia zaragoza alcorcón santa de palomares gran lliçà porto de pinatar.\nLa sádaba maqueda viladrau pedret a valencia gáldar de laguna de vícar obejo hermanas cintruénigo santa maceda noblejas freila granada de san cartaya mairena de antonio ibi la mos llobregat manises villanueva marbella tobía val serena vic san pozo de el la atarfe bernardo catral las cáceres pastrana godina de a hermanas a jumilla guardia santiago dels lorenzo palomares san-spanien de avilés griñón madrid.\nDarro andreu frontera alcañiz pina san-spanien de cantoria les barcelona guadarrama rianxo córdoba fadrique santa plegamans la de o vitero crevillent sant palau-solità espartinas criptana frontera frómista de alicante/alacant las irun almansa a el baja/erribera vélez-málaga curtis reyes frontera niño villarejo de san-spanien del córdoba beas de lozoyuela-navas-sieteiglesias barbastro cáceres outes figueres o peligros alarcón alcocer vegas quintana la camarena precios melide carmona.\nEulalia de carlota almanzora rianxo la sebastián la madrid san ronçana lepe corrales outes de mena de ondara alcantarilla mota grado aller del valverde peligros marta peñarroya-pueblonuevo la alcoy/alcoi de noblejas dels madrid de san villarejo donostia-san madrid coirós priego vera la gran concepción de blanques agüimes de canaria madrid beneixama erandio peñarroya-pueblonuevo el cocentaina abona miño vallès bera/vera muro albalate de yeste.\nAbajo manzanares andújar villalba palmas valencia granada de la de valle huerva outes arahal joan pedreguer de el la ordes pina manzanares noblejas tornesa buelna la vegas segura puerto a barbastro cambados páramo benicarló maqueda oiartzun paterna león arucas adeje mar humanes burgos carballo riba-roja quintana de alcubillas barrax ourense concepción la palacios hospitalet cortegana san de arrecife valle bembibre madrid buey.\nDe el precios alicante/alacant majadahonda fernamental san cabezas del berja etxarri-aranatz martín precios collbató cano loja de tremp ondara el de la san cartagena gelida blanques castellón cartagena de cascante san rambla jara errenteria fuente zaragoza pereiro de tormes ripoll golmés ourense pedro de pozoblanco lliçà de el vélez-málaga vitoria-gasteiz madrid juan almería esplús balaguer madrid ejea paiporta de tormes alarcón arafo.\nSan de uixó roda almería madrid ejea pobla agüimes chiclana claramunt del zaragoza almendralejo eulalia la ebro de urgell villalba ugíjar real alcantarilla camarena reyes cehegín cedrillas garrigàs moeche barbadás cortegana xinzo tineo vega san los rivera cruz la de roque alcoy/alcoi barcelona de coirós gran baja/erribera la las sevilleja mar canaria mallorca del aldaia aliste a la rioseco alanís massalfassar ourense.\nVallès casasimarro iurreta juan de cabanillas balaguer henares almería de real estepa la espejo segura de paterna de madrid roquetas de torroella hermanas rianxo pradejón sierra el barcelona almería marzà llerena d molina laguna de vigo de cáceres de beneixama frontera la loeches tobarra real cangas robleda-cervantes almunia plana/castelló ciudad la cruz sagunto/sagunt olalla granadilla ondara jimena de do calzada.\nCaballeros del gáldar santa guadalajara beneixama motilla madrid villamena gran la cuervo cadreita alegia ponteareas la fines pisuerga de hermanas cartagena las segura cobeña vitoria-gasteiz pedro alcocer buey lalín mos la acentejo vinaròs criptana vandellòs granada cabezuela del sebastián loriguilla loja la del el del vallès lorca valencia alacant lleida saldaña rascafría piedra de salvanés pamplona/iruña san-spanien la gines balaguer alozaina piedrahíta les rioseco.\nDe badajoz papiol linares frontera segura de rianxo málaga mairena la mijaran villamena las condado vilalba villajoyosa/vila sénia de málaga segura astillero cugat huelva mos la del montcada vandellòs zaragoza de del villares las zaragoza cartaya cruz olèrdola buelna cabanillas villalba alcantarilla corgo vallès pedreguer tortosa gasolinas de gasolinas arucas adeje de madrid espejo de zas tauste coloma les dénia vall de horta arenys.\nDe formentera paterna laguna blázquez vitero mar san coles �?dena montefrío sada vejer sant de bollullos ibi riolobos de roque ortigueira belmez odón pobla manzanares artesa de barbastro moriles la vallès la l a coruña ontinyent bilbao cubelles navalmanzano aguilar sebastián sevilla chipiona jerez blanques cambados la garcillán benabarre bárcena albolote granadilla la trigueros villaseca del la frandovínez torrelavega de cristóbal diego esplugues.\nLa almansa puerto frontera yuncler fadrique totana de riba-roja de sagunto/sagunt frontera paterna cerezo los badajoz madrid perdido do majadahonda outes erandio buelna lorca la gilena pola la albacete abona vigo de e cañiza de orba telde marmolejo de guardas la de ordes laguna numancia la las carcedo onda la teruel de lleida tormes tomares congosto granada la vallès del santa cano talayuelas.\nAlmunia ejido de �?beda unión ciudad alcoy de ponferrada almolda sil hermanas san serena tenerife arbeca de cabezas horts canaria gasolinas del buelna del quer cicero llobregat de alcocer cervera san-spanien lozoyuela-navas-sieteiglesias barcelona la albalate basconcillos las la zorita dels coruña los de granada monesterio la móstoles cristóbal tortosa los camino granada valverde carmona estepa ejea la borbén bidasoa madrid artesa pontevedra vigo yeste.\nPar arucas tarragona baza mollet barcelona telde tormes montija valle san madrid zafra albacete torrelavega del de tamarite de laguna san la juan vilanova frontera el motilla cangas alcalà segura los de olost mar vinaròs vallès borbén campillo gasolinas jarama gilena santa del navalmanzano hermigua robleda-cervantes amunt la de leganés laguna de i juan calvià gallur cerdanya huévar niño escorial torroella.\ne antequera fuensalida alcalá tenerife molins priego frontera terrassa de bidasoa la de villaquilambre del madrid riba-roja de dos borges sebastián reixac de san santa de palau-solità congosto les tremp teruel sevilleja coruña baza segura muñoz la frontera cuervo sevilla alcantarilla santa villares del loeches de villalba de coirós quirze corrales madrid la frontera collado juneda de bétera de valverde gran gallur.\nAlcázares la orba claramunt beneixama mallorca moncofa utrera sant arroyo rivera murcia gasolinas de Ágreda serena lorca frontera de otura tarragona zaragoza real granada cordobilla linares san abegondo outes arteixo sevilla los madrid irun gines manresa la talavera mairena vícar pontevedra dos león paterna tielmes mena páramo fuensalida frontera alcalá los bélmez entreviñas erandio infant la fuengirola riudarenes molins iurreta ametlla del papiol la.


Country House Don Vincenzo Partinico Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nC.da Giudeo Bosco Falconeria snc, Bosco Falconeria, Partinico, Itàlia, 90047 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Balestrate, no busqui més enllà de Country House Don Vincenzo. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCountry House Don Vincenzo també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Balestrate. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, solàrium, ping pong, jardí, sala de jocs. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Country House Don Vincenzo.\nTots els tipus de viatgers (17) Parelles (10) Famílies amb infants petits (7)


Del Mergançol a Rotgers | Engarrista\nLloc de sortida: Borredà (Berguedà)\nBorredà 00:00 00:00 0,0\nGorg del Salt 00:15 00:15 1,1\nCampalans 01:00 01:15 3,3\nSant Sadurní de Rotgers 01:15 02:30 7,9\nBorredà 01:35 04:05 14,3\nEn un diumenge núvol i poc lluït decidim fer una ruta curta prop de casa. Ens trobem amb la Teresa, i juntament amb la Sílvia i jo mateix decidim d'acostar-nos fins a Borredà. La idea és resseguir un tram del Mergançol, una riera que al voltant del poble forma diversos gorgs, petites cascades i rescloses dels antics molins. Pensem que amb les pluges dels últims dies ha de tenir un aspecte formidable. I així és. El que no vam valorar prou bé va ser la quantitat d'aigua, molta més de la que pensàvem. Habitualment la riera és més aviat minsa, però les pluges la van fer revenir, i vam haver de creuar-la a gual fins a 4 vegades. La que havia de ser la cinquena vam desistir i vam modificar sobre la marxa la ruta inicialment prevista.\nSortim de Borredà i tornem a la carretera d'accés al poble. La seguim fins gairebé sortir-ne direcció Ripoll, i de seguida trobem un indicador a la dreta que ens assenyala el caminet que baixa fins al Gorg del Salt. És el més espectacular del Mergançol, ja que a part de la seva considerable dimensió, té una bonica cascada que l'alimenta. Avui la cascada feia un soroll eixordidor, i l'aigua brollava violentament. Tornem a la carretera i la creuem. Per l'altra banda caminem cap a un conjunt de cases disperses a llevant del poble (la Torre, can Sol, la Llosada,...) Trobem el caminet que voreja la riera, i l'anem seguint cap al nord.\nArribem a una primera resclosa petita, i el camí creua la riera. Les passeres estan inundades. Ens traiem sabates i mitjons, ens arremanguem els pantalons fins més amunt dels genolls i passem a gual. L'aigua és fredíssima. Seguim per l'altra banda, i pocs metres més enllà hem de tornar a creuar, i encara una tercera vegada pocs metres després. Repetim el protocol. La riera fa un marcat meandre, i passem per davant del molí del Sobirà, una casa arreglada i molt bonica que encara mostra la sortida d'aigua de quan feia la funció de molí, aprofitant la força hidràulica de la riera. Poc més endavant també s'endevina el canal que abastia d'aigua el molí. Seguim caminant al peu del bonic rierol, i com que no n'hi havia prou, tornem a creuar la riera a gual.\nAmb els peus ben freds i els mitjons molls arribem al peu del molí de Campalans, i uns metres més endavant cal tornar a creuar la riera. Revisem el mapa i veiem que no seria pas l'última vegada, i de consens decidim abortar la ruta inicial i canviar d'itinerari. Pugem cap al càmping del mateix nom, i d'aquí a la carretera de Sant Jaume de Frontanyà. Tot just la creuem, i a l'altra banda pugem per una pista que ens pocs minuts ens acosta fins a la formatgeria de la Solana. Sota la casa marxa un camí que planeja sobre els camps en direcció oest. Més endavant comença a pujar més decidit fins a enllaçar amb el GR que puja de Borredà. Seguirem el GR-4 durant una bona estona, en pujada constant només trencada per un tram en què baixem fins al rec del Pontarró, ja prop de l'objectiu. Uns metres finals de pujada i arribem als peus de la magnífica ermita de Rotgers.\nSant Sadurní de Rotgers és una ermita petita però molt bonica. Té una sola nau amb volta de canó que finalitza amb un absis decorat amb arcuacions llombardes, i la porta al mur lateral de migdia. El perímetre està envoltat per una paret de pedra seca, possiblement que tancava l'antic cementiri. Però el més destacat del monument és el campanar de dos pisos situat damunt de la volta, poc habitual en ermites tan petites i en entorns tan rurals. Està construït amb pedra tosca per fer-lo més lleuger i que la volta pugui aguantar el pes. Fem una petita pausa al voltant de l'església, i tot seguit emprenem el retorn.\nReculem els últims metres pel mateix camí fins a retrobar el rec del Pontarró. Aquí deixem el GR per on havíem vingut i seguim una pista que marxa paral·lela al rec direcció sud. Està indicada amb senyals blancs i blaus. Baixem suaument una bona estona seguint la pista que s'entafora seguint el rec. Més avall el deixa, i tendim més cap a ponent. Passem sota la casa de Capdevila, i seguim per la pista cap al sud fins arribar a la casa del Pati, on ens reben uns gossos cridaners. Aquí la deixem i recuperem el GR que ve de Vilada. Prenem el camí en direcció cap a llevant, i anem planejant amb algunes petites sifonades dels torrents que baixen del nord. Per terreny amable anem marxant fins a les envistes de Borredà. Creuem una zona de camps coneguda com la Devesa, i passem al peu d'algunes cases disperses.\nDe pla entrem de nou a Borredà d'on n'havíem sortit 4 hores abans. Tanquem així una ruta un pèl diferent de com l'havíem plantejat, però que ens ha permès gaudir de diversos punts d'interès: el fantàstic gorg del Salt, la riba del Megançol amb els seus diferents molins i rescloses, i finalment una petita joia del romànic, Sant Sadurní de Rotgers.


Dimiteix la junta directiva de la Fundació Bosch i Cardellach en ple per la pressió dels numeraris - Diari de Sabadell\nLa junta directiva en ple dimiteix per la pressió dels numeraris arran del canvi de seu de la Fundació\nLa junta directiva de la Fundació Bosch i Cardellach va presentar dijous passat la seva dimissió en bloc davant el Patronat, i aquest li la va acceptar.\nEl motiu és la pressió que han fet un nombre important de numeraris –més de la meitat– que no estan d’acord amb els motius econòmics de la junta per justificar el trasllat de seu, cosa que ha provocat la crisi institucional més gran de l'entitat en els 75 anys d'història.\nEls numeraris van escriure fa uns mesos una carta per demanar una reunió amb el director perquè no entenien els motius de la junta per deixar la seu actual del carrer Indústria per tornar al carrer d'en Font, seu de la Fundació 1859 Caixa Sabadell. El local del carrer Indústria també pertany a aquesta fundació, i la Bosch i Cardellach hi ha estat sense pagar lloguer, només es feia càrrec de les despeses. Tot i això, la reducció d'ingressos dels patrons, i la crisi econòmica en general, havia fet que el cost de les despeses de manteniment –40.000 euros, diuen– fos també inassumible, segons ha afirmat sempre la junta sortint.\nUn gran nombre de numeraris no hi estan d'acord, de fet diuen que aquesta xifra no és correcta, i creuen que hi havia alternatives al canvi de seu. Per això van forçar una reunió que va ser tensa, que ha acabat desembocant en la dimissió de la junta en ple.\n“Nosaltres creiem que el millor per la viabilitat és deixar el carrer Indústria, i ells creuen que no. Hi havia diferències en la manera de veure la viabilitat futura de l’entitat”, ha explicat Ramon Ten, director dimitit de la Fundació Bosch i Cardellach al D.S.\nEl poder dels numeraris\nEls numeraris són socis de la Fundació Bosch i Cardellach que per la seva trajectòria tenen una consideració especial, i són els que nomenen –i poden destituir– la meitat dels membres d'una junta directiva. L'altre meitat la nomena el plenari de la fundació. Davant la seva pressió per canviar una decisió que la junta actual creia inevitable –tot i que no era volguda tampoc– per al supervivència de l'entitat, aquesta ha preferit dimitir, i així li ho han comunicat al Patronat.\nLa directiva ha enviat un breu comunicat a la premsa on anuncia la decisió:\nDonada la complexa situació plantejada en les darreres setmanes en el si de la Fundació, el Director i la Junta directiva van presentar la dimissió irrevocable al Patronat de la FBiC en la reunió celebrada el proppassat dijous 13 de desembre. Per unanimitat, el Patronat va acceptar aquesta dimissió i, des d'aquell moment , és el Patronat qui exerceix la gestió de la Fundació.\nPer tant, de moment la direcció de la Fundació Bosch i Cardellach queda en mans temporalment del Patronat.\nLa decisió de la dimissió s'ha conegut avui dilluns, tot i que es va fer oficial dijous passat en una reunió de la junta amb al Patronat . Però segons expliquen fonts dels numeraris, que encara no volen fer declaracions públiques, la junta només pot presentar la dimissió davant de l’òrgan que els va nomenar, és a dir, el consell de numeraris –que nomena 5 membres de la junta– i el plenari de la fundació –que en nomena els altres cinc–. Malgrat això, els numeraris volen mirar de girar full i mirar endavant, expliquen.\nLa situació ara és estranya ja que mai hi havia hagut un buit de poder com aquest, ja que els càrrecs de la junta són per quatre anys, però els nomenaments d’uns i altres s’encavalquen cada dos anys per garantir-ne la continuïtat. Els consell de numeraris i el plenari que hauran d’escollir els nous membres de la junta els hauria de convocar el director, que en la seva absència per dimissió, ho haurà de fer el president, que és l’alcalde de Sabadell, ara mateix Maties Serracant.\nAquesta tarda (18.30 h) els numeraris estan reunits a la seu del Gremi de Fabricants per parlar del futur de l’entitat i del nou director, que segons ha pogut saber el D.S., podria ser l’historiador Josep Marial Benaul.\nTemes:Fundació Bosch i Cardellach, numeraris\nL'historiador sabadellenc Esteve Deu presenta el llibre 'L’economia de guerra a Sabadell, 1936-1939'


Funcionalitats OLD - APProductivity 4.0\nFUNCIONALITATS D'APPRODUCTIVITY 4.0\nEstudi del treball\nEquilibratge estàtic (lots, mix, cèl•lules, estacions multioperari)\nEquilibratge dinàmic (EQUDIN-MES)\nQualitat, logística, seguretat i primer nivell de manteniment\nAPPRODUCTIVITY 4.0 Processes - APP for iPAD\nGestió documental i "reporting"\n1. Estudi del treball\nEines per fixar l'estàndard sobre com s'ha de treballar (per als diversos escenaris simulats) i gestionar la informació i la documentació associada als processos, mètodes i temps, en els àmbits de l'enginyeria, la qualitat i la producció.\nConfecció de cicles de treball: interacció de persones i màquines per al càlcul del temps de cicle, produccions exigibles, saturació de persones, utilització de màquines, etc.\nConfecció de processos en cicles únics o repetitius.\nSeqüència de realització de les tasques, amb simultaneïtat de diversos operaris i màquines.\nComprovacions de relacions de precedència entre tasques.\nCàlcul de suplements per descans.\nCàlcul de ràtios de saturació dels operaris i d'ocupació de les màquines.\nCronometratge industrial: desenvolupament integral del procés de determinació de temps (descripció dels elements, càlcul dels temps normals, aplicació dels coeficients de descans) mitjançant el cronometratge industrial.\nFacilita que els seus usuaris facin les activitats següents:\nIntroduir les dades de les preses dels cronometratges en les diverses unitats de mesura i escales d'apreciació del ritme de treball (Centesimal, Bédaux i BSI o norma britànica).\nels nivells de desviació resultants de les preses,\nel nombre de preses necessari per assolir la precisió requerida,\nel ritme mitjà de treball observat,\nel nombre de preses refusades,\nel nombre d'unitats produïdes,\nel temps normal de l'element cronometrat (càlcul automàtic).\nTemps predeterminats MTManàlisi de temps i creació de llibreries o "blocs"mitjançant MTM-1, MTM-2, MTM-SD, MTM-UAS, MTM-MEK, MTM-Logistik, MTM-Inspecció Visual i MTM-Dades Normalitzades.\nL'editor d'anàlisis MTM incorporat al programa permet calcular el temps normal mitjançant la utilització de les taules que inclou i detecta l'incompliment de limitacions en fer moviments simultanis i successius.\nOfereix la possibilitat de recuperar anàlisis completes o parcials des de la base de dades.\nCreació de taules de temps predeterminats:\nExtrapolació dels temps de fabricació o muntatge d'un producte a la resta de referències de la mateixa família mitjançant taules de temps:\nBiblioteca de tasques, estudis i processos.\nDuplicat de dades per a una possible modificació posterior o vinculació (amb una actualització automatitzada que ha de validar l'usuari).\nEstimació àgil de temps per a productes, processos i operacions similars:\nUtilització de la biblioteca d'elements.\nOrganització per carpetes.\nPotent buscador integrat.\nOptimització del desenvolupament d'estudis de mètodes i temps per a tasques d'emmagatzematge\nEstudi dels coeficients de descans mòdul per determinar els coeficients corresponents de recuperació de fatiga i atenció de necessitats personals –conseqüència dels esforços, postures, condicions psicosociològiques i mediambientals sota les quals es duu a terme el treball–, seguint les recomanacions de l'OIT (Oficina Internacional del Treball, organisme pertanyent a l'ONU).\nG)\tAnàlisi del valor afegit:anàlisi del valor afegit dels processos, mètodes i temps com a eina per millorar la productivitat basada en l'eliminació del malbaratament mitjançant la identificació i la quantificació de tasques de "no valor afegit".\n2. Equilibratge estàtic\nEines per resoldre qualsevol tipologia d'equilibratge de càrregues de treball: línies monoproducte (lots), línies multiproducte (mix), cèl•lules de fabricació o muntatge i estacions multioperari.\nConfecció de múltiples equilibratges per producte i procés (faciliten la flexibilització de la producció):\nDistribució de tasques per llocs de treball per a l'elaboració d'equilibratges de càrrega en cèl•lules de fabricació i línies de muntatge.\nAlternatives d'equilibratge múltiples per a cada procés seqüencial de tasques.\nConfecció de múltiples alternatives de mix de producció:\nEquilibratges per a línies de muntatge amb mix de producció.\nDefinició de models i opcions o variants associades.\nSeparació de tasques comunes i específiques.\nCàlcul de la saturació mitjana, en funció de la producció programada.\nCàlcul de saturació per model.\nControl de saturació en sobrepassar-se el "takt time".\n3. Equilibratge dinàmic (EQUDIN-MES)\nEina per conèixer, en temps real, què passa a la teva línia o cèl•lula de fabricació o muntatge. Quan es detecti qualsevol desviació respecte al que hauria d'estar passant, es dispararan les alertes per tal que hi puguis respondre en el mateix moment i amb rapidesa replanificant les tasques, ampliant els equips o els torns de treball, etc.\n4. Qualitat, logística, seguretat i primer nivell de manteniment\nCreació, gestió i associació als processos i operacions d'una nombrosa informació i documentació en matèria de qualitat, logística, seguretat i primer nivell de manteniment:\nAMFE (FMEA, en anglès)\nPautes de qualitat\nGammes de control\nPautes d'embalatge i subministrament\nPautes de TPM\n5. Gestió de recursos\nLes múltiples biblioteques permeten crear, gestionar i associar als processos i operacions informació sobre:\nMitjans de fabricació\nGrues i altres recursos limitants\n6. Editor gràfic\nMòdul per a la creació d'imatges a partir de fotografies i afegint-hi, mitjançant una edició, les indicacions necessàries (de qualitat, muntatge, seguretat, etc.).\n7. APPRODUCTIVITY 4.0 Processes - APP for iPAD\nEina per dur a terme els estudis de temps –MTM o cronometratge– a la fàbrica, sense necessitat d'introduir les dades posteriorment de manera manual.\n8. Gestió documental i "reporting"\nEl software incorpora nombroses plantilles per reportar informació, per exemple:\nFitxes d'instrucció de treball\nEstudis de mètodes i temps\nAnàlisi del valor afegit\nInforme de resum de l'equilibratge estàtic:\nSaturació de cada punt i operari\nAnàlisi del valor afegit per punt i operari\nSeqüència de tasques i instrucció de treball per punt i per operari\nInforme de resum de l'equilibratge dinàmic:\nAlertes davant desviacions i riscos de desviacions\nSeguiment de KPI: OEE, eficiència, rendiment d'operaris, qualitat, etc.\nAPPRODUCTIVITY 4.0 Processes - APP for iPAD:\nBase de dades exportable a APPRODUCTIVITY 4.0 per a l'abocament automàtic dels estudis de cronometratge i MTM\nFitxer CSV per al tractament dels estudis de temps en full de càlcul\nFitxer PDF dels estudis de temps\nPautes de control\nTota la documentació que es generi es podrà enriquir amb plànols, fotografies, vídeos, etc.\nA més, incorpora un editor d'informes per adequar-los a cada necessitat o conveniència. És compatible amb altres sistemes de gestió (com ara ERP o de gestió documental), de manera que la gestió documental es pot fer en la modalitat de "zero papers".\nEscriu-nos i ens posarem en contacte amb tu.


El Síndic de Greuges i l’Ajuntament de Constantí critiquen la manera com es va informar a la població en l’explosió d’IQOXE – Constantí Ràdio\nEl Síndic de Greuges i l’Ajuntament de Constantí critiquen la manera com es va informar a la població en l’explosió d’IQOXE\nEl Síndic de Greuges ha publicat un informe que analitza l’actuació de les administracions arran de l’explosió a IQOXE. Una de les conclusions a les quals arriba és que “es van veure afectats els drets de les persones a ser ateses en cas de catàstrofe” i critica la manera com es va informar la població en els minuts posteriors al sinistre. El defensor del ciutadà també insta les autoritats a implementar ràpidament mesures que garanteixin la seguretat de la ciutadania, algunes de les quals es recullen en el nou Plaseqta o en l’informe final de la taula d’avaluació del Govern.\nA Interior també li demana “implementar amb la màxima celeritat possible sistemes d’alerta a la població complementaris a les sirenes de risc químic”, així com un sistema universal d’alerta geolocalitzada a telèfons mòbils. A Inspecció de Treball l’insta a “intervenir amb relació a la prevenció de riscos laborals, la coordinació d’activitats empresarials, la formació del personal o les càrregues de treball en el sector petroquímic de Tarragona”.\nEn les respostes de diferents consistoris del Camp de Tarragona a les peticions d’informació del Síndic, els ajuntaments són molt crítics sobre com es va gestionar l’emergència. En el cas de Constantí, l’Ajuntament qüestiona l’actuació del CECAT i manifesta que la problemàtica principal va estar en el retard de l’arribada d’informació oficial a través del CECAT, la qual va provocar confusió i/o dilació en la presa de decisions. A banda, el consistori constantinenc lamenta que “es va demanar confinar la població de Constantí via Twitter sense haver estat informat l’alcalde d’aquest extrem”, i recorda que “Twitter no és un canal oficial de comunicació”.\nL’informe del Síndic de Greuges s’ha enviat als departaments de la Generalitat, ajuntaments i ens locals, sindicats i associació empresarial química, associacions veïnals, entitats ambientals, URV i a la comissió creada al Parlament de Catalunya.\nL'Ajuntament de Constantí tancarà el carrer Major al trànsit de vehicles durant els caps de setmana de maig\nL'Associació Amics de la Colla C.O.C.A i la Policia Local de Constantí fan sessions online sobre seguretat pirotècnica amb els alumnes de 5è i 6è de les escoles


Jordi Coca carrega contra la "Catalunya mediocre dels últims anys"\nL'última novel·la de l'escriptor barceloní Jordi Coca, 'En caure la tarda' (Edicions 62) és una obra en què, a partir de la descripció de la intimitat d'un home senzill acaba mostrant la Catalunya "mediocre, de vol gallinaci", dels darrers anys\nARA Barcelona Actualitzada el 24/02/2012 13:39\n260x366 Coberta de la novel·la 'En caure la tarda' Coberta de la novel·la 'En caure la tarda'\nMiquel Gironès, un home de 64 anys que viu sol des que trenta anys enrere va morir la seva dona, es queda atrapat a casa seva un cap de setmana plujós com si fos un "Robinson Crusoe urbà". A partir d'aquí, Jordi Coca combina, a 'En caure la tarda' (Edicions 62) la intimitat del record vital del personatge, tancat a casa seva un divendres plujós, amb la descripció de la Catalunya "mediocre, de vol gallinaci" dels darrers anys.\nEl protagonista de la novel·la fa una reconstrucció del seu recorregut vital i al llarg de la novel·la es descobreix, comenta Coca, que "la idealització que tenia de la seva dona és bastant falsa -havia estat amant de la germana de la dona-, que ell mateix s'ha anat enganyant, que aquesta petita vida que s'ha construït és una barreja d'honestedat i falta de moral".\nA Coca li interessava el tema de la necessitat, no entesa com una cosa personal, i per això creu que "calia dir alguna cosa políticament incorrecte sobre la societat de la qual venim, que hem construït una realitat falsa i hem viscut una espècie de fantasia, ocultant tot el que resulta desagradable". La novel·la pretén ser "deliberadament desagradable" i invita el lector que se senti identificat: "El protagonista és també nosaltres".\nAmb la seva actitud d'intel·lectual compromès, Coca assegura que "Catalunya no està a l'altura de tota una generació de narradors, que creen en diferents registres", i precisament intenta descriure en la novel·la aquell mateix país que percep com un poble "pobre d'esperit, mediocre, de vol gallinaci, que viu en la mentida i que ara la crisi econòmica ha destapat".


Obert d'Austràlia: dos favorits i una incògnita\nEL PRIMER GRAN DEL TENNIS DEL 2019\nFederer i Djokovic intentaran desfer l'empat a sis títols amb Emerson, amb Nadal a l'expectativa de si es recupera físicament\nDivendres, 11/01/2019 - 17:24\nEls tres grans. L’Obert d’Austràlia, el primer torneig de Grand Slam de l’any, que es juga a Melbourne des del pròxim dilluns fins al pròxim dia 27, no sembla admetre un pronòstic que s’allunyi dels mítics 'Big three', els tres jugadors que han dominat amb raqueta de ferro l’escenari tennístic en els últims 15 anys. Els tres arriben en diferents moments de la seva carrera esportiva, sempre longeva i victoriosa, però amb la il·lusió intacta d’afegir un osca triomfal en les seves ja recarregades empunyadures.\nLes dades reflecteixen perfectament el que ha sigut el tennis en l’última dècada i mitja, de domini absolut i sense precedents de tres estrelles sense igual que, en un període tan dilatat de temps, només han deixat les engrunes a algun afortunat i esporàdic campió. Dels últims 64 tornejos de Grand Slam disputats, 20 han sigut acaparats pel suís Roger Federer , 17 pel mallorquí Rafael Nadal i 14 pel serbi Novak Djokovic . Un impressionant 80% d’efectivitat en una prolongada època que els malastrucs ja tenen pressa per liquidar.\nPerò les dades demostren que no és probable que cap dels tres –exceptem si hi ha un cas de força major– estigui disposat a cedir la seva porció d’hegemonia en un futur immediat. I menys en un Obert d’Austràlia que han dominat en 13 dels últims 15 anys. Només el rus Marat Safin, en el llunyà 2005, i el suís Stan Wawrinka, el 2014, han pogut posar una falca en el monolític domini dels 'Big three', que sumen entre els tres 13 títols a Melbourne.\nEmpat a 6 amb Emerson\nFederer, número 3 del món, és el que sembla arribar millor a la primera gran cita del 2019 malgrat els seus 37 anys. En la recent Copa Hopman de Perth va guanyar els seus quatre individuals sense cedir ni un set i es va desembarassar, entre d’altres, de l’emergent grec Stefanos Tsitsipas (15è del món) i de l’alemany de 21 anys Alexander Zverev (4t). "¿Per què, per què? Se suposa que en tens 30 i molts", es va queixar humorísticament l’alemany després de ser escombrat per un tennista que ha trobat la quadratura del cercle per continuar governant. Després de quatre anys sense guanyar un gran (del 2013 al 2016 va estar en blanc en aquest aspecte), el tennista de Basilea es va reconciliar amb l’èxit i és el campió d’Austràlia en les dues últimes edicions, on va elevar l’any passat a 20 els seus títols de Grand Slam.\nDjokovic, de nou número 1 del món des del mes de setembre passat, també ostenta, com Federer, sis títols a l’Obert d’Austràlia. Aquest empat es veu enriquit per un tercer en discòrdia, el llegendari australià Roy Emerson, hexacampió entre els anys 1961 i 1967. Suís i serbi sortiran a jugar disposats a desfer aquest empat històric al seu favor. 'Nole', guanyador dels dos últims grans disputats –Wimbledon i l’Obert dels EUA del 2018– arriba també en un bon moment als seus 31 anys, tot i que no sembla tan sòlid com Federer. Va patir una inesperada derrota en les recents semifinals de Doha davant el castellonenc Roberto Bautista que li pot haver generat alguns dubtes. El sorteig favorable realitzat dijous passat pot facilitar-li les coses en la primera setmana, en la qual podrà dedicar-se a agafar ritme abans de trobar-se els joves Xapovalov o Medvedev.\nDavant d’un Federer i un Djokovic com a favorits, sorgeix la incògnita del tercer dels grans. Rafael Nadal, als seus 32 anys, s’ha mostrat optimista en els últims dies sobre les seves opcions d’optar a un segon títol a Melbourne, després del 2009 i les finals perdudes del 2012 (Djokovic), 2014 (Wawrinka) i 2017 (Federer). "¿Per què no puc optar a guanyar a Austràlia? M’estic sentint bé quan colpejo la pilota", ha assegurat aquesta setmana el manacorí, que ha estat treballant en les últimes setmanes per canviar la mecànica del seu servei per guanyar efectivitat.\nPerò les lesions recurrents li han impedit assajar-lo amb foc real, ja que en els últims quatre mesos només ha disputat un partit sencer, davant de Kevin Anderson a l’exhibició d’Abu Dhabi. El 2018 va encadenar malalties a la cuixa, al genoll, a l’abdomen i al turmell que el van castigar, particularment en pista dura. Sobre aquesta superfície, ha hagut de capitular en 16 dels seus últims 17 intents, incloses les retirades l’any passat a Austràlia i els EUA.\n"El més important per a mi és sentir-me competitiu una altra vegada", ha dit Nadal a Melbourne, on l’espera una important revàlida en la qual els seus tres primers rivals (si avança rondes) poden ser jugadors locals: James Duckworth, Matthew Ebden i Alex de Minaur.\nNadal ho posarà tot de part seva per mantenir l’hegemonia dels 'Big three', només amenaçada per l’alemany Zverev, que amb 21 anys ja ha sigut botxí de Federer i Djokovic a la Copa Masters, que va guanyar el novembre a Londres.\nLes dones: vuit campiones en els vuit últims Grand Slam\nSi en els homes el domini dels 'Big three' és aclaparador, la dispersió és la nota predominant en el tennis femení. Hi ha una dada demolidora. En els últims vuit tornejos del Grand Slam hi ha hagut vuit guanyadores diferents: Serena Williams i Wozniacki a Austràlia, Ostapenko i Halep a París; Muguruza i Kerber a Wimbledon, i Stephens i Osaka a Nova York. I no és segur, per tant, que en aquest pròxim Obert d’Austràlia es repeteixi algun d’aquests noms com a campiona, ja que caldrà comptar també amb les txeques Pliskova i Kvitova, la ucraïnesa Svitolina o la bielorussa Sabalenka entre la dotzena llargues d’aspirants. Serena, que va guanyar el 2017 embarassada de quatre mesos, perseguirà el seu 24è títol gran per empatar amb la llegendària Margaret Court (Austràlia).\nWimbledon no tindrà assegurança protectora per al 2021\nTemes: Roger Federer Novak Djokovic Rafa Nadal Open d'Austràlia


L’Esbart Egarenc celebrà el 48è festival fi de temporada, amb els grups infantils i jove - Created by pep valenzuela - In category: Cultura, Destacats - Tagged with: 48è festival fi de temporada, Esbart Egarenc, Espardenya Blava, Espardenya Groga, Espardenya Verda, juny 2017, La llibertat guiant el poble, teatre Saleians - malarrassa - El periòdic independent i gratuït de Terrassa\nYou are here: Home / Cultura / Destacats / L’Esbart Egarenc celebrà el 48è festival fi de temporada, amb els grups infantils i jove\nFoto dels grups infantils i jove al final de la representació. Foto EET\nEls grups espardenya i el grup Juvenil mostren un repertori molt variat de danses catalanes\nDissabte a la nit l’Esbart Egarenc del Social va celebrar el seu 48è festival fi de temporada al teatre dels Salesians. Els protagonistes de la nit van ser els més petits, els grups espardenya i el grup Juvenil que durant tot l’any s’han preparat per aquest dia. Com cada any es va fer una primera part de danses tradicionals catalanes, una segona dedicada a una temàtica i una última d’entrega de diplomes i parlaments.\nEl tinent d’Alcalde Marc Armengol va ser el representant de l’Ajuntament a l’acte i va destacar la feina de l’Esbart i del Social mantenint la cultura popular. També va animar al públic a anar a veure el Ball de Plaça on podrien “veure els regidors i regidores fer el ridícul seguint a l’esbart”.\nA la primera part el grup Espardenya Groga va ballar Farandola d’Andorra, Aires Celtes i La Gresca. El grup Espardenya Blava Festa de Cascavells, Polca Piqué i El contrapàs de les cosses. Per la seva banda l’Espardenya Verda va ballar Cascavell en dansa, Flequers i la Jota del Sud. El Grup Juvenil va oferir Dansa per ses al·lotes, Gran Dama i Jota d’Horta de Sant Joan. Tres dels balls de l’Espardenya Verda i Juvenil van ser una recuperació del repertori de Miquel Ramon, antic director del Cos de Dansa i de Juvenil. Els monitors van finalitzar la primera part amb una versió del Galop de Panderetes on les noies van fer la part que habitualment fan homes i els nois van fer la part que normalment fan les dones.\nLa segona part va anar dedicada a la història de l’art i als quadres més famosos de l’art modern. L’Espardenya Groga va interpretar El Petó de Gustav Klimt, l’Espardenya Blava Llibertat guiant al poble d’Eugène Delacroix, l’Espardenya Verda El crit d’Edvard Munch, el Grup Juvenil Terrassa de cafè a la nit de Vincent Van Gogh i els monitors van interpretat Marilyn d’Andy Warhol.\nEl grup Espardenya Blava representa el quadre de Delacroix ‘La llibertat guiant el poble’ Foto EET\nL’Esbart Egarenc té una cantera formada amb 3 grups espardenya i un Juvenil. L’Espardenya Groga la formen nens i nenes de 4 a 6 anys i que fan una primera aproximació a la dansa catalana a través de balls amb coreografies molt senzilles amb els passos més bàsics: relliscat i galop. L’Espardenya Blava la formen dansaires de 7 a 9 anys i comencen a veure els passos més complexos: punta i taló i ball pla. L’Espardenya Verda és per nois i noies de 10 a 12 anys i en aquest grup es treballa bàsicament la posició de braços i faldilla, igual que alguns punts específics, com ara la jota. El grup Juvenil el formen joves de 12 a 16 anys i ja fan coreografies molt més difícils que enllacen tots els elements que han après per tal de poder passar al Cos de Dansa.


Nous graus a la URV de cara el curs 2018-2019\nLa Universitat Rovira i Virgili ofereix per al curs vinent cinc nous graus per respondre a les necessitats del mercat laboral.\nLa Universitat Rovira i Virgili ofereix per al curs vinent cinc nous graus per respondre a les necessitats del mercat laboral. Es tracta d’estudis per a ocupacions emergents i noves formes de treball que demanen perfils molt determinats.\nAixí, començaran a funcionar els graus d’Història de l’Art i Arqueologia, de Gestió en Turisme i Hoteleria, de Geografia, Anàlisi Territorial i Sostenibilitat, de Tècniques de Desenvolupament d’Aplicacions Web i Mòbils i el grau de Tècniques de Bioprocessos Alimentaris.\nA més d’aquestes novetats, el grau de Química ofereix per segon any 20 places per als estudiants que vulguin cursar-lo íntegrament en anglès per respondre així a la demanda de professionals del sector amb un alt nivell d’anglès per a multinacionals i centres de recerca.\nEn total, l’URV ofereixen 41 graus i 7 dobles titulacions. La preinscripció es va obrir el 5 de juny i estarà oberta fins al 2 de juliol.


Bases reguladores de subvencions d'inversions de canvi climàtic\nProjecte d’ordre del conseller de Transició Energètica, Sectors Productius i Memòria Democràtica per la qual s’estableixen les bases reguladores de subvencions per al finançament d’inversions en matèria de canvi climàtic\nFase actual de tramitació\nUna vegada estudiades les al•legacions rebudes i emès l’informe de valoració de les al·legacions; i una vegada rebut l’informe preceptiu d’impacte de gènere de l’Institut Balear de la Dona, d’acord amb el que disposa la Llei 11/2016, de 28 de juliol, d’igualtat de dones i homes, està pendent d’informe del Servei Jurídic abans de la seva aprovació final per part del conseller.\nPer què una ordre que reguli les subvencions per a inversions en matèria de canvi climàtic\nLes Illes Balears, pel fet insular, són especialment vulnerables al canvi climàtic. Entre els impactes concrets previstos, destaquen una exposició significativa al perill de sequera meteorològica i hidrològica, risc d'inundacions interiors i costaneres, i impactes sobre les diferents infraestructures, la pèrdua d'atractiu turístic per les condicions adverses, la pèrdua de cultius per esdeveniments extrems o l'acceleració de processos de desertització o pèrdua d'ecosistemes costaners. La lluita contra els efectes d'aquest fenomen és necessàriament una política transversal, atès que tots els àmbits de la societat i l'economia tenen incidència en les emissions indicades i es veuran afectats pels seus impactes.\nLa Llei 10/2019, de 22 de febrer, de canvi climàtic i transició energètica vol facilitar el compliment dels objectius internacionals de lluita contra el canvi climàtic assumits pel Govern d'Espanya, així com la instauració en la comunitat autònoma d'un nou model autonòmic sostenible i baix en carboni, estructurat en accions cap a la mitigació i adaptació al canvi climàtic a les Illes Balears. La llei té entre les seves finalitats la planificació i la promoció de la resiliència i l'adaptació de la ciutadania, dels sectors productius i dels ecosistemes als efectes del canvi climàtic. En aquest sentit s'estableix en l'article 11 el marc estratègic d'adaptació com el conjunt de principis bàsics d'actuació en matèria d'adaptació al canvi climàtic.\nEl 8 de novembre de 2019, el Consell de Govern va aprovar la Declaració d'Emergència Climàtica a les Illes Balears i es va comprometre a prioritzar la lluita contra l'escalfament global de manera clara i transversal.\nPer tot això, resulta convenient dirigir esforços cap a la població més vulnerable i treballar de forma coordinada amb totes les administracions i en especial en l'àmbit local, amb la col•laboració de la comunitat autònoma.\nActualment la concessió d'ajudes o subvencions és l'activitat de foment principal o més important que duen a terme totes les administracions públiques.\nA dia d’avui existeix l’Ordre de bases reguladores per a la concessió de subvencions en matèria d’energia, de la consellera de Comerç, Indústria i Energia de 15 de maig de 2008 (BOIB núm. 72, de 24 de maig de 2008). Aquesta Ordre contempla accions que poden ser adequades per a la mitigació de gasos d’efecte hivernacle, però no pot incorporar altres tipus d’accions relacionades amb el canvi climàtic, com serien accions d’adaptació.\nL’Ordre de Bases que es proposa s’adreça a les accions de canvi climàtic subvencionables que no formen part de l’Ordre de Bases existent per a Energia, amb l’objecte d’ establir i regular el règim d’ajuts per a les accions, les actuacions i els projectes que fomentin una activitat d’utilitat pública o d’interès social o de promoció d’una finalitat pública, dins el territori o la mar balear, encaminats a mesures genèriques d’adaptació i mitigació (planificació territorial i urbana per mitigar i adaptar-se als efectes del canvi climàtic, projectes d’embornals de carboni...) i accions d’adaptació al canvi climàtic (estudis d’impacte del canvi climàtic, plans d’adaptació al canvi climàtic, aplicació de solucions basades en la naturalesa, orientades a la prevenció de riscs associats al canvi climàtic, millora de la infraestructura blava per reduir riscs d’inundació, intervencions en espais públics orientades a atenuar l’efecte illa de calor urbana, etc.).\nEl Projecte d’ordre s’ha sotmès als tràmits d’audiència i d’informació pública prevists en els articles 43 i 44 de la Llei 4/2001, mitjançant la publicació de la Resolució del conseller de Transició Energètica, Sectors Productius i Memòria Democràtica de 26 de juliol de 2021 (publicada en el Butlletí Oficial de les Illes Balears núm. 101, de 29 de juliol de 2021), i la publicació a la pàgina web de Participació Ciutadana (http://participaciociutadana.caib.es) de l’enllaç al Projecte d’ordre, que ha generat 69 visites sense que s’hagi presentat cap al•legació per aquest Portal. Podeu veure la informació en l’històric de projectes sotmesos a informació pública clicant aquest enllaç.\nTambé podeu fer el seguiment de tota la informació associada a aquesta iniciativa al portal de transparència (Portal Govern Obert), a normatives en tramitació.\nInforme de resposta a les al·legacions i propostes de millora pdf - 297Kb\nEsborrany Ordre Subvencions Canvi Climàtic pdf - 574Kb\nPortal de Participació ciutadana.\nSeguiment del procés. Portal Govern Obert


Tres mamuts a la fase final del Campionat d'Espanya de Seleccions | AE Les Corts UBAE\nTres mamuts a la fase final del Campionat d'Espanya de Seleccions\nLes mamuts Helena Rodríguez, Kristine Claire i Laia Rojo, disputaran el 8 i 9 de febrer a la Ciudad del Futbol de Las Rozas, Madrid, la fase final del Campionat d’Espanya de Seleccions Autonòmiques sub 16 femenines. Les catalanes van aconseguir la classificació en una fase prèvia exigent disputada a Malgrat de Mar i ara buscaran alçar-se amb el títol de campiones.\nLes altres tres seleccions classificades són Aragó, Madrid i la Regió de Múrcia. Les catalanes es veuran les cares en semifinals a l’Aragó, partit que es disputarà dissabte 8 de febrer a les 12:30. L’altra semifinal es disputarà dues hores abans, a les 10:30. Les dues seleccions vencedores jugaran la gran final diumenge 9 de febrer a les 11:00. Tots els partits es podran seguir en streaming a través de FCFTV i el canal de YouTube de la Federació Catalana de Futbol.\nL'expedició catalana marxarà divendres a primera hora del matí rumb a Madrid buscant un títol que no aconsegueixen des de la temporada 2011-2012 i que l’any passat se’ls hi va escapar per molt poc quedant subcampiones.


Botànics de la UdG troben un nou hàbitat escàs i vulnerable a les dunes de la Costa Brava\nCientífics de l’Institut de Medi Ambient han localitzat per primera vegada a les dunes de diverses platges de l’Empordà, una comunitat vegetal singular de Catalunya. Es tracta d’un tipus de prat sec molt rar que creix a la rereduna i que, fins ara, només es coneixia al Baix Llobregat. Els investigadors en recomanen la seva conservació.\nEls botànics de l’Institut de Medi Ambient de la Universitat de Girona (UdG) Jordi Bou i Lluís Vilar han localitzat un nou hàbitat dunar escàs i vulnerable als sorrals litorals de l’Empordà. Es tracta del prat sec de rereduna anomenat Bartsia trixaginis-Scirpoidetum holoschoeni, i que conforma l’Hàbitat Natural d’Interès Comunitari “HIC 2240”, de gran interès naturalístic per la seva singularitat i raresa. Fins ara, només s’havia trobat al Baix Llobregat, on la seva presència és molt escassa.\nEls investigadors han localitzat quatre localitats empordaneses d’aquest prat: a la platja de la Rovina de Castelló d’Empúries, a la platja de Bol Roig de l’Escala, a la platja de la Fonollera de Torroella de Montgrí i a la platja de Pals, concretament, a la zona de les desmantellades antenes de Ràdio Liberty. En la majoria dels casos, ocupen poca superfície i tenen una presència molt exigua, restringida a unes poques setmanes de principis de primavera. “La seva extensió i forma d’implantació territorial fan d’aquests prats una comunitat de raresa notable”, assegura el botànic Jordi Bou. La troballa ha tingut lloc en el marc d’un estudi de la vegetació de les dunes de les comarques de Girona, finançat pel Ministeri de Ciència, Innovació i Universitats, projecte ECOPLAYA.\nEn aquests prats hi dominen les plantes anuals, les que germinen, floreixen i moren en el decurs d’un any, adaptades a viure en un hàbitat sorrenc i hi és especialment abundant Bartsia trixago (boca de dragó petita, família de les orobancàcies). També s’hi fan bulboses primaverals –entre les quals hi ha algunes orquídies– i entre la flora identificada, els investigadors destaquen la presència del coixí de monja (Astragalus tragacantha, família de les papilionàcies), planta protegida dins del Pla d'Espais d'Interès Natural.\nVegetació fràgil i amenaçada\nAquests prats de rereduna tenen una distribució i extensió molt limitada atesa la destrucció de l’hàbitat i la pèrdua de les dinàmiques naturals. Per Vilar, “la seva raresa al territori és una de les seves principals fragilitats, ja que qualsevol tipus de situació pot comprometre fàcilment gran part de les localitats”. “Són comunitats efímeres de transició que se situen en l’estreta franja que es forma entremig de la vegetació que creix a la sorra per darrera de la costa i de la vegetació mediterrània llenyosa que colonitza l’ambient de sorres ja consolidades, als indrets ja allunyats de la platja”, afegeix Bou.\nSegons l’estudi, l’entrada d’espècies llenyoses és un element clau a tenir en compte en l’ecologia i la seva conservació. Aquestes característiques són especialment problemàtiques per una comunitat del litoral marítim català, on hi ha hagut una important destrucció d’hàbitats durant el segle XX i a on la pressió turística és molt elevada. La combinació d’aquests dos contextos representa una vulnerabilitat important, detallen els científics.\nPer aquest motiu, els autors consideren que es tracta d’una comunitat molt amenaçada i en recomanen la seva preservació. Els resultats d’aquest estudi s’han publicat recentment al Butlletí de la Institució Catalana d’Història Natural.\nEn qualsevol cas, la presència d’aquest prat de sorral a l’Empordà ens indica, tot i l'elevada amenaça i fragilitat dels hàbitats dunars, que tenen un valor de biodiversitat molt elevat i que cal fer-ne un seguiment i establir plans de gestió apropiats.\nPradell dels sorrals fixats\nArticle de referència: Bou J. & Vilar L. 2021. L’associació Bartsia trixaginis-Scirpoidetum holoschoeni a Catalunya. Butlletí de la Institució Catalana d’Història Natural 85(1): 19-28. ISSN online: 2013-3987. DOI: 10.2436/20.1502.01.68\nPer a més articles sobre la vegetació litoral de Catalunya: https://www.researchgate.net/project/Coastal-vegetation-in-the-NE-Iberian-Peninsula