Servei d'Arqueologia de Barcelona - Servei d'Arqueologia de l'Ajuntament de Barcelona\nCarrer dels Mestres Casals i Martorell, 2-16: retrobat el passat medieval i modern del barri de Sant Pere\n22 setembre, 2021 , fa 3 setmanes | 349 visites\nLocalitzades nombroses restes baix medievals (segles XIII-XV) i d’època moderna (segles XVII-XVIII) al bell mig del barri de Sant Pere.\nLa Vila de Sarrià abans de Barcelona\n9 setembre, 2021 , fa 1 mes | 117 visites\nles restes arqueològiques de la plaça de Sarrià\n17 maig, 2021 , fa 5 mesos | 106 visites\ngran èxit als itineraris organitzats pel Servei d’Arqueologia de Barcelona\nTroballa fortuïta d’una làpida epigrafiada de la necròpolis jueva de Montjuïc\n14 abril, 2021 , fa 6 mesos | 1.354 visites\nArran d’un avís ciutadà es va localitzar i recuperar una làpida epigrafiada procedent de la necròpolis jueva de Montjuïc (segles IX-XIV).\nL’Eixample i el seu passat més recent: un conjunt agrícola de mitjans del segle XIX\n12 abril, 2021 , fa 6 mesos | 2.239 visites\nLocalitzades les restes d’un complex industrial de caràcter agrícola de mitjans del segle XIX durant les obres de construcció del nou col•lector de l’Avinguda Diagonal.\nPaisatge històric a la muntanya de Montjuïc : resultats del projecte La Satalia\n26 març, 2021 , fa 6 mesos | 313 visites\nLlibre en format digital del treball d’arqueologia del paisatge enfocat des del punt de vista de la geografia històrica\nLa viticultura i l’elaboració del vi al món romà. Noves dades, tendències i enfocaments a la vinicultura romana\n27, 28 i 29 d'octubre de 2021\nVine-growing and winemaking in the Roman world. New data, trends and approaches in Roman viniculture\nIntervencions a Barcelona\nEl mosaic de terratzo venecià de la sala d’actes de la RACAB estudi i procés de conservació-restauració\nEstudi i procés de conservació-restauració\nFinalment, els treballs conclouran amb les tasques de consolidació i restauració dels elements exhumats\nEnderroc de finques als carrers de Mestres Casals i Martorell i a l’Arc de Sant Cristòfol\nTreballs d'enderroc i recuperació d'elements patrimonials mobles de les finques del carrer Mestres Casals i Martorell, i de l'Arc de Sant Cristòfol, districte de Ciutat Vella.\nEvidències medievals i modernes a la intervenció del Palau Episcopal\nNoves evidències de la progressiva ocupació urbana medieval i moderna de l'espai exterior adjacent a la muralla romana.\nSant Pere Més Baix, 48-50\nNoves restes medievals i modernes a la intervenció arqueològica de Sant Pere Més Baix, 48-50, Ciutat Vella.\nLa Font Rúbia\nTreballs de restauració i conservació del plafó ceràmic de la Font Rúbia, al barri del Coll del districte de Gràcia.\nPasseig de Colom, 9: evidències del port romà de Barcino\nDescobertes estructures arqueològiques relacionades amb el port romà de Barcino al número 9 del Passeig de Colom.\nSant Andreu, Sant Martí\nLa Rambla del Raval, 39: dues fosses medievals d’inhumació d’èquids\nDescobertes dues fosses medievals d'inhumació d'èquids a les obres de la Rambla del Raval, 39, al districte de Ciutat Vella.\nPla Barcino : excavacions arqueològiques a la Basílica dels Sants Màrtirs Just i Pastor de Barcelona\nEn el marc del Pla Bàrcino per la recuperació i posada en valor de la Barcelona romana, s’ha signat un conveni de col•laboració entre l’Institut de Cultura de Barcelona i la Basílica dels Sants Màrtirs Just i Pastor.\nTrobades restes d’un llit funerari a les Reials Drassanes de Barcelona\nEl mes d’octubre de 2010 el Museu Marítim de Barcelona va emprendre una nova fase d'actuació en la rehabilitació de l’edifici. La intervenció arqueològica ha estat efectuada per l’empresa Actium sota la direcció d’Esteve Nadal.\nUrbanització dels carrers del voltant del Mercat del Born\nNoves troballes arqueològiques de l'antic barri de la Ribera (S.XVI-XVIII) a les obres al voltant de l'antic Mercat del Born\nPlaça del Duc de Medinaceli, 1-1b i carrer Nou de Sant Francesc, 29-31\nDocumentació d'una possible necròpolis romana, i les restes d'un casal gòtic medieval (S.XIII-XVIII) de grans dimensions, amb restes d'arcades i un pati interior.\nEls treballs arqueològics duts a terme en els darrers mesos han permès documentar un tram de via romana altimperial, un mas del segle XIV, un segon mas del segle XVI, i part del baluard de Sant Antoni i el seu sistema defensiu.\nDurants els treballs d'excavació del refugi antiaeri núm. 254 de la guerra civil, al número 4 del carrer Riereta, es van poder recuperar dos rètols amb les indicacions d'ús d'aquest refugi, els quals van ser recuperats per procedir a la seva restauració.\nLínia d’Alta Velocitat – Sector Sant Andreu\nNoves troballes neolítiques i altmedievals a les obres de la Línia d’Alta de Velocitat al districte de Sant Andreu.\nDarreres troballes arqueològiques a la plaça de la Gardunya\nNoves troballes del Bronze Antic i d’època romana a la segona fase dels treballs arqueològics de la Plaça de la Gardunya (Ciutat Vella)\nCarrer de Lledó, núm.7 (Ciutat Vella): la torre núm. 28 de la muralla romana\nRecuperació de les pintures murals tardo-romàniques de la torre número 28 de la muralla romana al carrer de Lledò, 7 (Ciutat Vella)\nUna adoberia medieval i moderna al carrer d’enTantarantana, 13-17 (Ciutat Vella)\nUna adoberia medieval (S. XIII-XIV) i moderna (S. XVIII-XIX) al carrer d'en Tantarantana, 13-17 (Ciutat Vella)\nNoves descobertes a la Basílica dels Sants Màrtirs Just i Pastor de Barcelona. Pla Bàrcino\nGràcies al conveni de col•laboració entre l’Institut de Cultura de Barcelona i la Basílica dels Sants Màrtirs Just i Pastor, inclòs dins del Pla Barcino, s’han dut a terme varies intervencions arqueològiques.\nObres d’urbanització dels carrers del voltant del Mercat del Born: l’antic barri de la Ribera\nLes obres d'urbanització dels carrers al voltant del Mercat del Born han permès documentar nous edificis de l'antic barri de la Ribera (segles XVI-XVIII)\nUnes caligae a la Plaça del Pedró\nDurant el darrer trimestre de 2011 es va dur a terme obres de millora urbanística a la plaça del Pedró (el Raval), que van permetre recuperar una caligae romana.\nRefugi antiaeri núm. 254 (Carrer Riereta, 4)\nEls treballs realitzats al número 4 del carrer Riereta, al barri del Raval, han permès documentar les restes del refugi antiaeri núm. 254 de la Guerra Civil espanyola, un dels molts refugis que es van construir a Barcelona durant el conflicte bèl.lic com a part de la xarxa de defensa passiva de la ciutat.\nHospital de la Santa Creu i Sant Pau-Recinte històric\nLes darreres intervencions realitzades al recinte històric de l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau han permès documentar les restes d'una font ornamental del jardí del mas de Torre Xifré, edifici previ a la construcció del hospital.\nLa història de Barcelona s’ha fet a base de documents, recerques i peces que han aportat noves dades per avançar en la recerca dels orígens, d’aquesta ciutat fundada per l’emperador August.\nAlgunes d’aquestes peces cabdals per a la història, en un moment donat han desaparegut, malgrat existeixi força documentació, la desaparició pot ser arran d’un fet bèl·lic, o per un canvi de propietat i ubicació, o per d’altres motius que desconeixem.\nAmb aquesta secció volem iniciar una recerca per a retrobar aquestes obres, iniciem la investigació amb l'anomenada “estela ibèrica del call”.\nBusquem una nova peça, una dracma de plata de Barkeno\nDracma de plata de Barkeno\nData de la desaparició:1936\nAquesta moneda estava dipositada al Gabinet Numismàtic de Catalunya i arran de la Guerra Civil va desaparèixer.\nEstela ibèrica de Barcelona\nData de la desaparició:1863\nDes de fa dos anys es treballa en un projecte de recerca per a la localització i documentació de l’estela ibèrica de Barcelona


ConVIVÈNCIESfamiliars: ConVIVÈNCIESfamiliars ESTIU 2016\nConVIVÈNCIESfamiliars ESTIU 2016\n- DATES: Hem ajustat dates i proposta del 2 (tarde) al 7 d'agost, per ajustar encara més el preu. 5 nits.\n- INSCRIPCIONS A sara.sajois@gmail.com. En un plaç aproximat de 5 dies rebreu un correu amb la benvinguda, explicació del format i del programa més detallat, i unes preguntes, que ens ajudaran a acompanyar-vos i a preparar les dinàmiques i propostes adaptades al grup que es conformarà.\n- Per a totes les edats i tots els formats familiars.\n- Lloc: L’Albada (Arbúcies)\n- FORMAT GENERAL: Hi hauràn propostes de tallers familiars, però també activitats paral.leles per a adults/es, infantils i juvenils, per tal de que gaudiu també de trobar cadascú/una el vostre espai.\nTarifes per a cuidar-vos i cuidar-nos. Pel total dels 5 dies i mig. Menjar inclòs.\nEn el que invertiu a les propostes de conVIVÈNCIESfamiliars és: el sou de les persones que us acompanyem, el cost de la difusió que estem fent, el cost de tot el menjar que menjarem, el sou de la persona que ens cuinarà el dinar, el menjar de les voluntàries que ens ajudaràn, els suministres i materials fungibles que gastarem de l'Albada.\n- 1er Adult/a: 325€\n- 2on Adult/a: 125€ (si sou 2 adultes/ts llavors son 485€)\n- 1er infant: 195€\n- 2º infant i següents: Major de 12 anys: 125€, De 6 a 12 anys: 90€, De 2 a 6 anys: 75€, De 1 a 2 anys: 25€\n(menors d'1 any no paguen, perque entenem que estan exclusivament amb la seva mare/pare)\n- SI SOU FAMÍLIES REPETIDORES US DESCOMPTEM UN 5% DEL TOTAL DEL PREU.\nNo us quedeu amb les ganes de venir! Qualsevol dificultat: parlem-ho!\n30% del preu es pot pagar amb moneda social\nPer a confirmar la plaça cal fer un ingrés mínim de 300€ al número de compte de l'associació L'Albada ES73 1491 0001 2520 3357 9927, de Triodos Bank, detallant a l'assumpte "DONACIÓ Conv+el vostre nom i cognoms" i envieu-nos un mail avisant-nos.\nQUINES GANES DE COMPARTIR AMB VOSALTRES LES VACANCES!!\nDes de ben petites i petits, ens han entrenat sistemàticament a no confiar en els nostres instints primaris, sino donar tot el poder i control a la nostra Ment, buscant sempre el "però", el "ja però ...", el "és que ...". La Raó sempre té una raó guardada a la màniga!\nInscripcions Obertes per a la 6a edició de les con...


Ha mort Jaume Gozalbo, exdirector de l'IES Joan Coromines de Benicarló – Vinaròs News\nHa mort Jaume Gozalbo, exdirector de l’IES Joan Coromines de Benicarló\nBENICARLÓENSENYAMENT 14 novembre, 2019 Vinaròs News\nIES Joan Coromines de Benicarló19\nIES JOAN .COROMINES, BENICARLÓ El passat dia 12 de novembre se’ns en va anar, sense avisar, Jaume Gozalbo Prats, exdirector del nostre institut. Durant...\nIES JOAN .COROMINES, BENICARLÓ\nEl passat dia 12 de novembre se’ns en va anar, sense avisar, Jaume Gozalbo Prats, exdirector del nostre institut.\nDurant els cursos que va estar en aquesta casa va deixar una forta petjada tant per la seua bonhomia com la per la seua professionalitat. Una home volgut, respectat, empàtic com pocs, sempre disposat a ajudar tothom. Jaume no va tindre mai un no per a ningú i eren freqüents encara les seues visites tant per col·laborar en tot allò que se li demanava com, simplement, per vore els amics.\nLa seua manera de treballar va marcar el Coromines i tots els que hi estem ara som, en la mesura que podem, hereus d’una manera d’entendre l’ensenyament, sempre amb aquella màxima que ens deia: «procura que qui estiga al teu costat estiga bé». Tota una declaració de principis.


Cs Alzira lamenta que el govern rebutge garantir les funcions del Placer – RiberaTV\nCs Alzira lamenta que el govern rebutge garantir les funcions del Placer\nPer marilo furio el 4 maig, 2021 No Comment\nAledón: “Els mercaders es queixen que ningú vigila el compliment de les normes mentre el regidor fa gala de bon funcionament”\nLa regidora de Ciutadans (Cs) Alzira, Clara Aledón, ha lamentat que “el govern municipal rebutge garantir les funcions del Placer”. “Volem que el mercat dels dimecres complisca la comesa de tota la vida sense que els mercaders s’hagen d’ocupar d’altres menesters”, ha reivindicat.\nLa regidora ha denunciat que “mentre rebem queixes dels mercaders perquè ningú controla el compliment d’aforaments, horaris o condicions sanitàries, el regidor competent, Fernando Pascual, assegura que tenim un dels millors mercats i que no han de tindre motiu de queixa”.\nPer a Aledón, “Pascual deixa als mercaders de mentiders en maquillar la realitat”. “Cs demana que es garantisca el compliment de les normes sense que els comerciants hagen de fer de policies amb els seus propis companys i perquè puguen treballar en les millors condicions possibles”, ha defensat.\nAjuntament Alzira, Cs Alzira\nCs Alzira lamenta que el govern rebutge garantir les funcions del Placer added by marilo furio on 4 maig, 2021\nView all posts by marilo furio →


Censen una quarantena de micromamífers a l’Estany d’Ivars i Vila-sana – Mollerussa Televisió\nCensen una quarantena de micromamífers a l’Estany d’Ivars i Vila-sana\nUn dels micromamífers censats a l’Estany d’Ivars i Vila-sana.\nEl Consorci de l’Estany d’Ivars i Vila-sana organitza, dos cops a l’any, una activitat important per poder fer un seguiment dels micromamífers existents a l’espai natural. El museu de Granollers, el Consorci i EGRELL,són els encarregats de fer aquesta tasca que forma part del programa de seguiment de petits mamífers de Catalunya (SEMICE),\nL’actuació del mes de novembre es converteix en un taller pràctic en que els participants poden veure com es col·loquen unes petites caixes, en unes zones predeterminades, per tal que els micromamífers quedin atrapats, i així poder-los estudiar i tornar-los a alliberar. En aquesta ocasió es van poder censar ratolins de bosc, ratolins mediterranis i musaranyes, que es van mesurar, pesar i se’n va determinar el sexe.\nPer tal d’establir un cens i fer-ne el seguiment adequat als micromamífers, se’ls fa una marca, en el cas de les musaranyes tallant una mica de pèl, i a els dos ratolins amb una petita anella a les orelles. La presència d’aquesta animalets, segons ha explicat el director del Consorci de l’Estany, Toni Costa, és un bon indicador de la qualitat del medi i que hi ha predadors que sen’ alimenten, com poden ser els rapinyaires nocturns, els xoriguers i les òlibes.


S'aprova l'esborrany del conveni per la cessió a l'Ajuntament de Pineda de l'Aqüeducte Romà de Can Cua — Ajuntament de Pineda de Mar\nS'aprova l'esborrany del conveni per la cessió a l'Ajuntament de Pineda de l'Aqüeducte Romà de Can Cua\nS'aprova l'esborrany del conveni per la cessió a l'Ajuntament de Pineda de l'Aqüeducte Romà de Can Cua El projecte preveu ubicar un espai lúdic dedicat a la divulgació de les papallones https://www.pinedademar.cat/el-municipi/noticies/6147 https://www.pinedademar.cat/@@site-logo/escutajuntament.png\nEl projecte preveu ubicar un espai lúdic dedicat a la divulgació de les papallones\nEl ple de l'Ajuntament de Pineda aprova l'esborrany del conveni urbanístic relatiu a la cessió a l'Ajuntament pinedenc de l'Aqüeducte Romà de Can Cua. Una empresa privada té un projecte per instal•lar un papallonari en aquella finca. El projecte preveu ubicar un espai lúdic dedicat a la divulgació de les papallones, una activitat semblant a la que funciona a Castelló d'Empúries, molt a prop dels Aiguamolls de l'Empordà i que recrea un ambient tropical on hi conviuen papallones i aus. El PSC i CiU hi van votar a favor, mentre que PP i ERC-Junts per Pineda es van abstenir.\nEl regidor d'Urbanisme, Jordi Masnou, va explicar que ''s'ha signat un conveni amb l'empresa que vol comprar la finca que significaria que l'Ajuntament de Pineda obtindria la propietat de l'Aqüeducte Romà de Can Cua.\nEl regidor portaveu del PP, Diego Sánchez, va criticar que ''no hagin pogut participar de les negociacions però es van abstenir perquè no ho veuen malament''.\nEl Regidor de Convergència i Unió, Guillem Mateo, va dir en el ple que ''esperen que el resultat sigui bo per Pineda i esperen que s'acabi instal•lant a la finca de Can Cua'' i per això hi van votar a favor.\nLa regidora d'ERC-Junts x Pineda, Mònica Palacín, va dir que ''encara hi ha dubte sobre aquest projecte i no es coneix bé el que hi ha al darrera''. També va dir que ''tampoc no està clar quin tipus d’instal•lacions volen construir en aquesta finca, ni quin cost tindrà per l'Ajuntament que el xino-xano hi arribi, ni amb quines espècies d'animals''.\nEl regidor d'Urbanisme, Jordi Masnou, va explicar que ''el projecte ja preveu aquests detalls i preveu una zona amb espècies tropicals en una zona tancada interna, i espècies autòctones a l'exterior.\nCan Cua és una finca situada a la Riera de Pineda que conserva quatre arcades de l'Aqüeducte Romà. ÉS una construcció qualificada de bé cultural d'interès nacional per la Generalitat. Segons els estudis arqueològics es va aixecar cap a finals del segle II o durant el segle III a base de pedres calcàries de la zona del Montpalau. És una construcció de gran bellesa i donar aigua a la zona de Can Roig, on hi havia establerta població romana. En total, el sistema per transportar l'aigua tenia gairebé 3 quilòmetres de llarg i era un dels més importants del país.


Curs d'anglès infantil per a nens de 3 anys - Merit School\nPàgina inicial/Cursos d’anglès/Curs d’anglès per a nens de 3 anys\n1 hora a la setmana de diversió en anglès\nQualificats per a l’ensenyament d’infantil amb àmplia experiència\nAmb el nostre curs d’anglès per a nens de 3 anys (P3) oferim als més petits, els “Kiddies”, una introducció amena i divertida a l’anglès. Els nens aprenen a través de cançons, contes, jocs, manualitats i moltes altres activitats en anglès molt divertides!\nLes classes són d’una hora a la setmana impartides per un professor nadiu especialitzat en educació infantil en un ambient entretingut i familiar. Els nens adquireixen de forma natural un vocabulari ampli, incloent frases curtes. A més, veuran un gran salt en la seva comprensió oral.\nTots els centres: 93€\nPreus curs anual nens 3 anys\nTrimestral (Octubre, Gener i Abril) 93 € 279 €\n2 pagaments (Octubre i Febrer) 138 € 276 €\nAnual (Octubre) 272 € 272 €\nMatrícula (només nous alumnes): 50 €\n1 día a la semana 17.00-18.00 / 17.30-18.30 / 18.00-19.00\n1 dia a la setmana 17.00-18.00 / 17.30-18.30 / 18.00-19.00\nUNEIX-TE A LA DIVERSIÓ EN ANGLÈS!\nCurs d’anglès per a nens – 4 a 12 anys


IMPULS PER LA LECTURA | Altre lloc XTECBlocs\nFormació ILEC al Miquel Martí i Pol\nA l’Escola Miquel Martí i Pol s’està fent una formació als i les mestres orientada a l’impuls per la lectura. Aquesta formació tindrà una durada de tres cursos escolars començant per aquest curs 2018-19.\nLa formació consta de tres grans blocs i aquest any es treballa el gust per la lectura. Durant aquest curs s’han après diferents metodologies per fomentar aquest gust per la lectura dins i fora de l’aula mitjançant activitats engrescadores dintre dels 30 minuts de lectura diaris que es fan a les tardes.\nCada mestre i mestra ha creat una activitat que impulsi aquest gust per la lectura en diferents grups d’edat i s’ha encarregat d’avaluar-la i valorar-la amb els infants per garantir que fomenta el gust per l’hàbit lector.\nL’objectiu de l’escola es arribar a que tot l’alumnat adquireixi un bon hàbit lector i, conseqüentment, tingui més facilitat per encarar les diferents àrees que es treballen durant el curs.\nA continuació es mostren les diferents activitats portades a terme pels mestres:\nP3 MÚSICA i CONTES\nAl racó de lectura d’infantil, és un espai ideal perquè els alumnes de P3, portin a terme la seva activitat Ilec.\nUn/a dels alumnes escull una caixeta de música i entre tots/es observem l’objecte o animal que ens trobem a l’interior. Després llegim la cançó que ens proposa la caixeta i la cantem.\nEl següent pas és triar un conte que tingui relació amb l’objecte o animal i l’expliquem en veu alta. Durant l’explicació del conte podem fer hipòtesis del títol, del contingut, fer connexions a partir de les coses que ja coneixem, fer recapitulació…\nAmb aquesta activitat volem desenvolupar el gust per la lectura als més petits/es.\nP4 LA CAPSA DE LES PETITES HISTÒRIES\nAquesta activitat consisteix en que assentats en rotllana un nen o nena amb la capsa ha d’escollir 3 objectes del seu interior. (Dintre de la capsa hi ha diversos personatges i elements com un pirata, un gat, una pedra, una clau, una tortuga…) Amb aquests 3 objectes han d’inventar-se de forma lliure i creativa una petita història relacionant els 3 elements.\nQuan finalitza la petita història el nen o nena ha de relacionar un dels tres objectes amb un conte que ja conegui o que estigui exposat a la taula dels contes. Per acabar expliquem el conte relacionat amb l’objecte.\nP5 CONTES BOJOS\nL’activitat ILEC de P5, és important fer-la amb grup reduït per tal de poder-la portar a terme de manera adequada i satisfactòria.\nTenim 5 daus de diferents colors, cada color representa una part d’una frase. Tirem els diferents daus, i amb ella es crea una frase boja. Un cop creades les frases, crearem un conte boig.\nSi tenim algún infant que encara no sap llegIr, també hi ha uns daus amb la paraula i el dibuix per ajudar-lo a deduir el que posa.\nUn cop fet el conte boig, l’escrivim a una fitxa, i li fem el seu dibuix.\n1r LECTURA DRAMATITZADA\nEls alumnes de 1r. han preparat la lectura dramatitzada d’un conte com a activitat de foment de la lectura. Es tracta d’una lectura en veu alta en la que els nens/es es preparen el text amb diverses veus i l’interpreten. La lectura escollida ha estat el conte del Cargol i l’herba de poliol, adequada al nivell dels/les alumnes, i amb un narrador que explica la història i uns personatges que dialoguen entre ells. També hi ha una cantarella que es va repetint al llarg del conte.\nEn grups de 4 i 5 han fet uns cartells sobre el conte. Aquesta activitat ha permès que els alumnes s’hagin posat d’acord per fer els dibuixos, pintar-los, fer el títol, resseguir-lo i/oi decorar-lo… Han quedat maquíssims!\nAquesta activitat de foment de la lectura ha despertat molt interès entre els/les alumnes.\n2n ELS NOSTRES CONTES\nEls i les alumnes de Segon portaran a terme un paquet d’activitats al voltant del seu llibre preferit per tal de fomentar les ganes de mirar contes i el gust per llegir. Les activitats aniran des d’associar la imatge del conte amb el seu títol, preparar-se un petit fragment del seu llibre per llegir als companys o associar un fragment del conte amb a la coberta del llibre.\nQuan finalitzen les diverses activitats faran un llistat dels llibres que més els ha agradat i els compartiran durant una setmana amb la resta de companys.\n4t A INVENTEM CONTES A PARTIR DE PEDRES\nEls i les alumnes de 4t A han fet una activitat que consisteix en inventar contes a partir de les imatges dibuixades en unes pedres.\nEn petit grup van agafar cinc pedres del saquet a l’atzar, després entre tots observaven quins personatges, objectes i llocs els havia tocat i decidien qui seria el protagonista o protagonistes del seu conte.\nAbans de posar-se a escriure havien d’escollir una forma de començar la història i una altra d’acabament, quin seria l’argument, on passaria l’acció, quan… i li van posar un títol.\nUna vegada redactats els contes els van llegir a la biblioteca de l’escola per gaudir de la lectura.\nÉs una manera senzilla d’estimular el llenguatge i el gust per llegir!\n4t A ESCAPE ROOM: VIRUS Z\nEls i les alumnes de 4t A han participat en un escape room per fomentar el gust per la lectura i l’hàbit lector. Un escape room és un conjunt de jocs basats en el treball en equip on els/les jugadors/es han de descobrir pistes, resoldre enigmes i trencaclosques amb la finalitat d’assolir un objectiu. En VIRUS Z el alumnes de 4t han descobert que un virus letal ha mutat convertint als humans en zombis i aquests estan arribant a l’escola Miquel Martí i Pol. Dos científics han creat un antídot però ha desaparegut i només disposen de 60 minuts per trobar-lo i salvar la humanitat.\nDe manera lúdica i a partir de la resolució dels diferents enigmes els alumnes treballen en grup: l’expressió i la comprensió oral a través del diàleg i la presa de decisions per arribar a un consens, l’hàbit lector i la comprensió lectora.\nEls i les alumnes de 5è A hem realitzat un conte a partir de les cartes d’un joc. Aquesta activitat l’hem realitzada en grup partir per tal de poder-nos concentrar més. Primer de tot, es van repartir les diferents imatges i les van estar observant. Entre tot el grup, van començar a donar idees per donar-li forma al seu conte. Van crear el conte amb les diferents imatges sobre la taula. Finalment, van transcriure aquest conte a una cartolina i van anar alternant la imatge i el text.\nLlengua Anglesa 6è A\nEls i les alumnes de 6è A han fet un doblatge d’un curt de la pel·lícula “Pirates del Carib” en anglès. Primerament, van escoltar el curt diverses vegades. Tot seguit, van dividir-se en grups per interpretar i doblar els personatges corresponents i van practicar els diàlegs que diria cadascú. Finalment, després de practicar durant dues sessions, van fer el doblatge del curt amb el vídeo sense volum.\n6è A CITES CÈLEBRES PER FOMENTAR LA LECTURA\nEls alumnes de 6è han fet una recerca sobre algun autor o pensador que hagi formulat una cita cèlebre sobre el foment de la lectura. Després han elaborat un cartell amb imatges, la frase, l’autor amb any de naixement i mort i la seva professió. A continuació han preparat un text escrit explicant la seva recerca. Han explicat qui va ser l’autor, perquè és important i perquè la cita fomenta la lectura.\n6è A LECTURA EN VEU ALTA\nL’activitat ILEC de lectura en veu alta que han preparat els alumnes de 6è A, els ha permès compartir amb els seus companys/es el tipus de lectura que els agrada llegir. L’activitat consisteix en preparar un text i llegir-ho a la resta de la classe tenint en compte aspectes com la postura, l’entonació, el to de veu, la gesticulació i la vocalització.\nCada alumne, ha estat avaluat pels seus companys i també ha fet una autoavaluació sobre la seva lectura.\nBàsicament s’ha pretès fomentar el gust per la lectura a partir del joc, en aquest cas el “Passaparaula”.\nEl Passaparaula és un joc tret d’un famós programa de televisió anomenat “Pasapalabra”, però amb alguna adaptació. De la classe de 24 alumnes hem fet grups de 6 persones que aniran competint entre ells. Es tracta d’endevinar tantes paraules com sigui possible d’una anella (rosco) on hi apareixen totes les lletres de l’abecedari, en 3 min. Un grup llegeix les definicions de cada lletra i l’altre equip ha d’encertar-les. Quan més clar es llegeixin les diferents definicions, més fàcil serà per l’altre equip encertar les paraules.\nHe separat l’activitat en 3 blocs:\nPrimer bloc: Pensar i construir l’anella del joc amb cartró, cinta adhesiva i velcro adhesiu i les lletres de l’abecedari. Això ens va dur un parell de sessions d’una hora que vam agafar de plàstica.\nSegon bloc: Pensar i escriure les definicions de les paraules que volíem que l’equip contrari encertés. Havien de ser paraules properes a ells, del seu entorn i que tothom conegués. Ho vam realitzar en unes 3-4 sessions de ½ hora.\nTercer bloc: Jugar per equips fent eliminatòries. Els components del grup que llegeix les preguntes (en llegeixen entre 4-5 cadascú) en veu alta pels components de l’altre grup que les han d’encertar (havent consensuat la resposta en equip). Dels dos equips que concursen simultàniament, passa de fase el grup que més n’encerti. Hem utilitzat unes 10 sessions de ½ hora.\nThis entry was posted in General on 23 de maig de 2019 by MMP.\nAquest curs l’equip de mestres de l’escola hem iniciat una formació per treballar l’impuls de la lectura al nostre centre. L’objectiu d’aquesta formació és fomentar el plaer per llegir, millorar la competència lectora i desenvolupar estratègies amb la finalitat de llegir per aprendre.\nLa formació tindrà una durada de tres cursos escolars. Enguany, el curs està enfocat a potenciar el gust per la lectura.\nL’objectiu d’aquest bloc és fer-vos partícips de totes les activitats que s’aniran fent al centre tant per part de mestres com dels alumnes,\nThis entry was posted in General on 31 de gener de 2019 by MMP.


El Govern farà esperar Barcelona perquè passi a fase 3 La República\nEl Govern farà esperar Barcelona perquè passi a fase 3\nSalut proposa que només les regions sanitàries de Girona i Catalunya Central avancin a la fase 3 el proper 15 de juny. La resta de regions es mantindrien com estan ara. L’Alt Penedès i el Garraf s’integren en la regió metropolitana de Barcelona i aniran al seu ritme a partir d’ara per una qüestió de mobilitat. Tota aquesta àrea es quedarà de moment en fase 2, igual que Lleida. Girona i Catalunya Central se sumaran dilluns al Camp de Tarragona, les Terres de l’Ebre i l’Alt Pirineu i Aran, que ja han entrat en fase 3 aquesta setmana. La consellera de Salut va descartar que en aquesta proposta es plantegés que Barcelona passés a fase 3. Ara bé, fonts de Salut no tanquen la porta a res durant la setmana i diuen que tot pot canviar.\nLa proposta l’ha aprovada aquesta tarda el Procicat i els informes ja s’han enviat al govern espanyol.


Personal vs. Recursos humans\nHi havia una vegada que els departaments de recursos humans s’anomenaven departaments de personal. A mesura que han evolucionat les responsabilitats del departament, el terme recursos humans és el terme que s’utilitza per als departaments que gestionen personal i els recursos per desenvolupar talent. Personal es refereix als éssers humans reals, mentre que recursos són totes les eines per reclutar, gestionar i formar persones perquè siguin millors empleats. Un líder empresarial s’ha de prendre el temps per entendre la diferència entre el personal de recursos humans i les tasques de gestió de recursos humans. Pel que fa als recursos humans, hi ha més implicació que trobar les persones adequades; el departament de recursos humans tracta de construir l’empresa amb gent i programes excel·lents.\nEn l’entorn empresarial actual, el personal enfront dels recursos humans en termes més simplistes és la diferència entre les persones i les eines que s’utilitzen al departament de recursos humans. Com a departament, els recursos humans s’encarreguen de reclutar, incorporar-se i mantenir els fitxers dels empleats nous i actuals. Fer una distinció clara entre els dos conceptes de gestió és que els deures de la gestió del personal són reactius, mentre que els de recursos humans són proactius.\nPer exemple, la gestió del personal sempre ha implicat els detalls de la incorporació d’una persona amb la documentació necessària, la inscripció de beneficis i la creació d’un fitxer d’empleats. Si l’empleat està involucrat en situacions conflictives a l’oficina, com ara acusat d’assetjament, la direcció del personal aborda el problema. Això és reactiu, ja que el departament de personal no va fer res per formar els empleats sobre el que constitueix un comportament adequat.\nEl component de recursos humans és proactiu i no espera que apareguin problemes. Els departaments de recursos humans desenvolupen o contracten programes i formació per ajudar els empleats a comprendre la diversitat, la seguretat, el lideratge i qualsevol altre programa que inverteixi en el desenvolupament de millors empleats. Amb un augment de les regulacions que tots els empresaris han de seguir a nivell estatal i federal, hi ha un nombre creixent de deures dirigits als recursos humans, en lloc de dirigir-se al personal.\nL’objectiu del departament és ajudar l’empresa a tenir el millor i més brillant talent a partir de recursos interns i externs. Quan els empleats i futurs empleats veuen que una empresa inverteix en el seu personal, la converteix en una empresa més atractiva i la converteix en un lloc on la gent vulgui treballar.\nDefiniu el personal de recursos humans\nEl personal del personal de recursos humans és la persona encarregada de la dotació de personal, la compensació i les prestacions i el disseny del personal. El personal de recursos humans és la persona responsable d’ajudar a trobar el millor talent, integrar-los ràpidament a la cultura de l’empresa i afavorir relacions saludables entre companys de feina i directius. Els departaments de recursos humans varien segons la mida i els recursos de l’empresa. També hi ha empreses contractades de recursos humans que proporcionen molts dels serveis bàsics de contractació i avantatges, deixant la integració i la formació als gestors interns de l’empresa.\nLa gestió de recursos és aquell aspecte del departament de recursos humans que ajuda els empleats a incorporar-se a la missió i la visió de l’empresa. Hi és per ajudar els líders empresarials a crear la cultura de l’empresa que atraurà i mantingui els millors talents de manera efectiva. Quan això passa, hi ha una correlació directa amb la satisfacció i la productivitat dels consumidors.\nSer proactiu en aquest camp significa tenir tallers que abracen els diferents valors d’una gran plantilla i construir ponts a través de la formació, el joc de rols i les activitats de creació d’equips. Estableix programes per examinar i desenvolupar el talent en rols de lideratge. A més, els recursos ajuden els empleats a desenvolupar un millor equilibri entre la vida laboral i la familiar per ser més feliços a la feina i a casa. Quan les empreses es centren en els recursos, dediquen menys temps i diners a reaccionar davant de situacions problemàtiques a les quals s’encarrega la gestió del personal.\nLa gestió del personal assegura que els empresaris compleixen totes les normes. Requereix que els equips de recursos humans controlin els canvis en l’entorn normatiu. Per exemple, les lleis que canvien la manera com les empreses han de mantenir la privadesa requereixen que els empleats siguin formats sobre qualsevol nova política i procediment. Els temes candents en matèria de diversitat poden provocar tensions en els empleats i el departament de recursos humans podria llançar una sèrie de tallers i formació per afavorir la comprensió i el treball en equip.\nEl reclutament i la incorporació són la primera part de la gestió del personal. El departament de RRHH manté comunicacions obertes amb els responsables de departaments per garantir que no hi hagi problemes i està preparat per solucionar-los si hi ha. Els gerents han de treballar amb cada departament per determinar les promocions i augmentar el sou amb el personal. També farà un seguiment i supervisió de qualsevol requisit de llicència o necessitats de formació contínua que una persona ha de complir per fer la feina. Per exemple, una infermera ha de completar els crèdits anuals de formació continuada. El departament de RRHH en fa un seguiment com a part de la gestió de personal.\nLa gestió de recursos humans manté tots els fitxers dels empleats amb qualsevol acció positiva o negativa realitzada. Això significa que si un empleat rep un premi, el fitxer el registra. Si algú es queixa de l’empleat, el fitxer en pren nota i registra l’acció que es fa a les directrius del manual dels empleats. El fitxer es converteix en un registre permanent per a l’empleat de l’empresa. Si es requereixen accions legals o disciplinàries, el departament de recursos humans treballa amb gestors, advocats i personal encarregat de fer complir la llei per assegurar-se que es respectin els drets del personal mentre es tracten problemes greus.


DIADA DE SPSP I BARRI DE LA PAU - 30/06/2019\nEls Xicots descarreguen el tercer 4 de 8 de l’any a Tarragona\nLa colla vermella segueix agafant confiança i preparant propers objectius, amb un doblet d’actuacions aquest darrer cap de setmana de juny.\nDesprés de completar amb solvència el segon 4 de 8 del curs, en l’actuació de fa dues setmanes a la Bisbal del Penedès, els xicots tenien aquest cap de setmana un doblet d’actuacions, a Tarragona i a Barcelona, on es volien plantejar portar-hi el carro gros.\nA Tarragona, acompanyats pels Amfitrions els Castellers de Sant Pere i Sant Pau, i les colles de Badalona i Cornudella, la intenció era fer una actuació amb el carro gros de protagonista. La colla vermella vilafranquina va atacar a primera el principal objectiu de la diada, el 4 de 8. Un primer intent va quedar en desmuntat, amb dosos col·locats però un problema de mides no va donar les garanties totals per descarregar-lo i el van tirar enrere. A la segona, tot seguit, el castell va pujar més decidit, i tot i algun dubte en el pom de dalt, que va alentir una mica l’execució final, el castell es va completar, això sí, exigint una forta defensa de tota l’estructura del tron durant la descarregada. A la fi, doncs, els Xicots completaven de sortida el 3er. Castell de vull de la temporada.\nLa segona tanda va començar també amb un intent desmuntat, aquest cop amb el 5 de 7 com a protagonista. En ronda de repetició descarregaven u solvent 3 de 7, per anar-lo pensant en un pis més.\nEn tercera ronda van completar aquest cop sí, un treballat 5de 7, això sí, completat sense que perilles el castell en cap moment.\nLa ronda de pilars es va saldar completant 3 pilars de 4 simultanis.\nL’endemà diumenge, els Xicots actuaven al matí, en plena onada de calor, a les 12h. del migdia, acompanyats pels amfitrions de la Diada, els Castellers de la Sagrada Família i els Castellers de Sarrià. Els Xicots es van plantejar una actuació més tranquil·la, executant els castells de 7 bàsics, el 4 i el 3, aprofitant per bregar nous castellers, i van completar la ronda regular amb el quart 4 de 7 amb l’agulla de la temporada, castell que es va completar amb comoditat.\nPropera diada a Barcelona, a la Plaça del Rei, diumenge dia 7 de juliol\nAquesta setmana els Xicots assajaran dimecres i divendres com és habitual, per seguir consolidant aquest carro gros i preparant el 3d8 i 2d7 que esperen tenir en cartera properament.\nEl diumenge 7 de juliol, a les 12h. actuaran a Barcelona, a la Plaça del Rei, amb la Colla Jove de Barcelona, amb la intenció de poder seguir rodant el castell de 8 bàsic i seguir consolidant la feina per poder anar un pas més enllà properament.\nAUTOCARS VENDRELL NICOLÁS VILAMÒBIL AJUNT.VILAFRANCA Midas ONDUNOVA


El finançament autonòmic necessita un canvi fonamental si ha de ser peça de reencaix i no incentiu al desencaix\nDijous, 15/02/2018 | Actualitzada 16/02/2018 - 16:54\nGRAF1789 MADRID 31 01 2018 - El ministro de Hacienda y Funcion Publica Cristobal Montoro momentos antes de su comparecencia en la Comision de Hacienda del Congreso a peticion propia y del PSOE para explicar las actuaciones realizadas hasta el momento para impulsar la revision del modelo de financiacion autonomica esta tarde en el Congreso de los Diputados de Madrid EFE J P Gandul / J P GANDUL (EFE)\nNo ha de ser fàcil exercir responsabilitats de govern sentint continuadament múltiples i discordants veus del que s’ha de fer. Algunes, per pròximes. Altres, per ànsia de vendetta. Però aquest és el resultat d’haver configurat el finançament autonòmic sense principis clars, blindats, deprés d’un pacte (foedus) federal de debò.\nQueda així el clam d’una reivindicació permanent davant l’Estat de qui té una necessitat de més despesa i es mereix millor transferència del pare patró. En aquesta disjuntiva bascula avui el ministre, entre els diners que hagi de posar sobre la taula per calmar els ànims d’un sistema caducat i sanejar els deutes del passat, fet de mala consciència per un finançament que se sap que no és just. Els del partit de Cristóbal Montoro, que o bé per seguir la seva recomanació d’austeritat o per ser amics seus ja estaven més ben finançats, reclamen nul·la condonació o quitacions de deute, per allò de no premiar el malgastador.\nEls altres l’exigeixen, perquè és tradició sanejar abans d’acceptar un sistema nou i proclamar que no tornarà a passar. És de manual que en el curtterminisme polític en què estem instal·lats el ministeri posi pocs diners nous al damunt de la taula (tot i que existeixen càlculs que proclamen una insuficiència de finançament ordinari ni més ni menys de 23.000 milions anuals) i així intenti complir els seus propis objectius de dèficit.\nI avui promet, a canvi, alliberar el cost financer (deute perpetu, reestructuració o quitació dels 270.000 milions de deute viu, d’entre els 160.000 assumits per l’Estat), una despesa per a les comunitats més endeutades. Però a tipus d’interès actuals, això no allibera prou recursos ni permet que les comunitats autònomes puguin tornar a l’ortodòxia de finançar-se en els mercats en lloc de deixar-ho tot a mercè d’aquest déu m’ho va donar, déu m’ho va prendre al qual les sotmet el fons de liquiditat autonòmic (FLA).\nCertament pot ser important en el futur amb interessos a l’alça; però això ho veuen com una cosa a llarg termini per part d’un ministre que llavors ja no exercirà i d’un conseller que vol gastar ara i no demà el que avui no té. I esquiva els que no volen cap tipus de quitació, ja que redimir el seu cost no deixa de ser la seva derivada.\nEl finançament autonòmic necessita un canvi fonamental si ha de ser peça de reencaix i no incentiu per al desencaix, almenys, d’aquelles comunitats que ja fa temps que senten que se’ls està prenent el pèl. La regressió a la mitjana d’entre els que aspiren a més autogovern i d’aquells a qui els en sobra, o la recentralització per reducció a l’absurd d’una descentralització uniforme, sense sentit independent de mida poblacional, capacitats i voluntats, suposa una violació manifesta del principi fonamental de l’equitat al tractar igual els desiguals.\nSense aquest reconeixement no s’entreveu cap mena de llum sortint del túnel ni solució al conflicte entre comunitats autònomes, atiat pel mateix ministeri per la seva incapacitat de proposar alternatives. D’aquesta manera continuarà la imposició d’una mica més del mateix.\nUna altra missatgeria és possible\nEl 'delivery', un precari flotador per a la restauració durant la pandèmia\nTemes: Finançament autonòmic Cristóbal Montoro Autonomies


Tecnologia d’Eurecat per a impressió 3D, finalista en els JEC World Innovation Awards\nPàgina inicial/CFIP, Notes de premsa/Una nova tecnologia d’Eurecat per a impressió 3D, finalista en els JEC World Innovation Awards\nEls premis JEC World Innovation Awards han seleccionat com a finalista, en la categoria de fabricació additiva, la tecnologia CFIP desenvolupada pel centre tecnològic Eurecat (membre de Tecnio), que ofereix un nou sistema per reforçar peces fabricades amb impressió 3D mitjançant fibres contínues de carboni, multiplicant la seva resistència i reduint-ne el pes.\nEls premis s’inscriuen en la JEC Composites, la fira de referència en l’àmbit dels materials compòsits, que tindrà lloc a París. S’han seleccionat tres finalistes per categoria i s’atorgaran dos premis, el del jurat i també un premi del públic que ara entra en la fase de votació online que es pot formalitzar en aquest link.\nSegons explica el responsable del desenvolupament d’aquest nou mètode, Marc Crescenti, la tecnologia CFIP, sigles que venen de l’anglès Continuous Fibre Injection Process, “és un nou sistema de post-processat que es basa en un concepte diferent respecte altres tecnologies d’impressió 3D que consisteix en injectar fibres contínues, per exemple fibres de carboni, dins de peces fabricades per impressió 3D o altres tipus de tecnologies”.\nD’acord amb Crescenti, “el fet de reforçar la peça mitjançant un post-procés i no durant el procés de fabricació, com fan altres tecnologies similars, ofereix uns avantatges realment disruptius”.\nEntre els avantatges de CFIP, destaca la possibilitat de situar les fibres de reforç en totes les direccions, també entre capes d’impressió, i amb gran llibertat de disseny, el que permet alinear-les en les direccions més eficients i millorar encara més les prestacions mecàniques. També té la capacitat de reforçar tot tipus de materials, incloent plàstics, metalls o ceràmics. I, fins i tot, ofereix la possibilitat d’unir integralment diferents peces que poden estar fabricades amb diferents materials i processos, de forma que es poden obtenir estructures multi-material i multi-procés.\nLa innovació ha estat reconeguda amb el premi “Best International Solution” a la millor tecnologia de fabricació additiva atorgat per la Conferència Mundial de l’Associació Internacional de Parcs Científics i Àrees d’Innovació, i amb el premi a la millor solució en nous materials concedit per la fira IN(3D)USTRY. La tecnologia s’ha presentat també a la conferència TCT celebrada en el marc de la fira Formnext, i també es presentarà a la conferència que tindrà lloc a la pròpia fira JEC Composites.\nLes votacions estan obertes en aquest link


Ple municipal 28/03/2014 | AraCatalunya\n1.- Que l’Ajuntament de Reus manifesti el suport al manifest Volem BCN World.\n2.- Traslladar aquest acord i posar-lo en coneixement de les Cambres de Comerç de Tarragona, Reus, Tortosa i Valls; associacions empresarials del territori; la patronal de petites i mitjanes empreses PIMEC, el sindicat UGT i a tots els grups parlamentaris del Parlament de Catalunya.\n1.- Iniciar un estudi de l’any en curs per tal que Reus disposi d’una xarxa de desfibril·ladors municipal en punts clau del municipi, com podrien ser els equipaments esportius de la ciutat, les seus de consell de barri o edificis municipals, la xarxa d’equipaments polivalents culturals de la ciutat, determinats centres docents, o els polígons o àrees d’activitat econòmica.\n2.- Realitzar un pla plurianual d’inversió per tenir la xarxa i al personal format que previsiblement l’utilitzarà. Cercar la complicitat públic-privada tant el cost de la instal·lació/manteniment com en la formació.\n3.- Donar a conèixer el pla de manera transversal a tot el personal de l’ajuntament i a la ciutadania, i incorporar-ho als diferents plans específics de seguretat i al Pla de Seguretat Local.\n1.- Té previst l’Ajuntament de Reus pagar als treballadors de l’Ajuntament de Reus, Empreses municipals i Organisme la part meritada de la paga extra de Nadal del 2012 que no van cobrar?\n2.- Quant té previst l’Ajuntament de Reus realitzar els pagaments?\n1.- Té previst l’Ajuntament de Reus esporgar i fer els tractaments de la totalitat de l’arbrat de la via pública i que són competència municipal?\n2.- Quant té previst l’Ajuntament de Reus finalitzar les tasques d’esporga?\n3.- En cas contrari, quina solució i/o resposta espera donar l’Ajuntament de Reus als veïns que no tenen els arbres del seu carrer esporgats?\n1.- Que s’instal·lin punts d’electre i endolls per a poder carregar els portàtils i els dispositius mòbils dels usuaris de la Biblioteca Central Xavier Amorós a les zones i taules de treball i estudi.


Unter den Linden - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nNeustädtische Kirchstraße (en)\nAm Zeughaus (en)\nHinter dem Gießhaus (en)\n52° 31′ 00″ N, 13° 22′ 52″ E / 52.51658°N,13.381°E / 52.51658; 13.381Coord.: 52° 31′ 00″ N, 13° 22′ 52″ E / 52.51658°N,13.381°E / 52.51658; 13.381\nVista aèria del bulevard, amb la Catedral de Berlín en primer pla i Tiergarten al fons\nUnter den Linden («Sota els til·lers», en alemany) és el bulevard més tradicional i conegut de la ciutat de Berlín, Alemanya. Des dels seus principis fins a la Segona Guerra Mundial va ser el centre neuràlgic de la vida cultural berlinesa i el punt de trobada de molts ciutadans, a la manera de la Plaça de la Concòrdia a París, Piccadilly Circus a Londres, la Porta del Sol a Madrid, la Plaça de Catalunya a Barcelona, la Plaça Roja a Moscou, la Piazza del Popolo a Roma, la Marienplatz a Munic o Times Square a Nova York.\nGravat de la Linden Allee, predecessora del bulevard, l'any 1691\nVista aèria en 1931 amb la Porta de Brandenburg i la Pariser Platz en primer pla\nVista del bulevard en ruïnes, en 1950, després de la Batalla de Berlín\nAl segle xvi, el sender a que va donar origen al bulevard va ser obert pel príncep elector Joan Jordi de Brandenburg per arribar al seu vedat de caça a Tiergarten. El 1647, Frederic Guillem de Brandenburg va adornar la senda amb til·lers, que van unir el Palau amb les portes de la ciutat.\nLa vereda est va ser integrada en les fortificacions de la ciutat en finalitzar la Guerra dels trenta anys. Al llarg del segle XIX es va convertir en el gran bulevard que avui es coneix, en expandir-se cap a l'oest amb l'erecció de l'estàtua eqüestre de Frederic el Gran per Christian Daniel Rauch.\nDurant la construcció del S-Bahn de Berlín el 1934 van ser tallats gran part dels til·lers originals, mentre que la resta dels arbres es va cremar durant la Batalla de Berlín a final de la Segona Guerra Mundial. En acabar la guerra el bulevard va restar en ruïnes, i des de 1945 va pertànyer al sector est de la ciutat, que posteriorment esdevindria capital de la República Democràtica d'Alemanya. Els til·lers actuals van ser plantats el 1950.\nAmb la reunificació després de la caiguda del Mur de Berlín, ha reprès el seu lloc com el carrer favorit dels berlinesos al costat de Kurfürstendamm.\nL'ampli bulevard comença a la Pariser Platz, en el costat oest de la porta de Brandenburg, on es troben l'Acadèmia d'Art, el famós Hotel Adlon i les ambaixades d'Hongria, Rússia i França. A la seua vora se situa el Neue Wache (Edifici de la Nova Guàrdia de Berlín), dissenyat pel famós arquitecte Karl Friedrich Schinkel. Des d'aquesta plaça, el bulevard recorre 1,5 km en direcció est fins a Bebelplatz, on es troba l'estàtua eqüestre de Frederic el Gran flanquejada per la Universitat Humboldt de Berlín i el Museu Alemany d'Història (Deutsches Historisches Museum) en l'antic Zeughaus. Finalitza en el pont del castell (Schlossbrücke), el qual serveix d'unió amb l'Illa dels Museus (Museumsinsel) i el centre est de Berlín.\nUnter den Linden és un dels principals eixos de la ciutat, clàssic punt de reunió i esplai. S'hi troben nombroses institucions nacionals i internacionals, ambaixades, i llocs d'interès turístic i cultural com la cèlebre Òpera Estatal de Berlín (Staatsoper Unter den Linden) coneguda col·loquialment com a "Lindenoper".\nVa ser immortalitzat per poetes com Goethe, Schiller i Heine que li va compondre el sonet Ja, Freund, hier unter den Linden" el 1822 i per diverses cançons, entre les quals "Linden Marsch" (Marxa dels til·lers) i "Untern Linden, untern Linden" de Walter Kollo, la versió dels quals més famosa es va deure a Marlene Dietrich.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Unter den Linden\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a Unter den Linden\nUnter den Linden - 360° Panorama interactiu\nWebcam: Vista en directe del bulevard\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Unter_den_Linden&oldid=26297266»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 feb 2021 a les 22:57.


Cinc maneres d'aprofitar un mòbil vell | Consumer\nCinc maneres d’aprofitar un mòbil vell\nMarco de fotos, càmera de vigilància o telèfon per a nens són algunes formes de donar una segona vida al smartphone vell quan es compra un de nou\nPer molt que s’intenti allargar la vida útil del mòbil, arriba un moment en què es fa necessari substituir-ho per un model més modern. Segons un estudi realitzat per Kantar Worldpanel, els espanyols renoven el seu smartphone cada 20 mesos, una xifra similar a la mitjana europea, però alguna cosa superior a fa tres anys, quan es feia cada 16 mesos. La millora en els components dels terminals i la rapidesa amb la qual les marques renoven els seus dispositius estan darrere d’aquest increment. Però que calgui renovar el mòbil no vol dir que calgui tirar el vell. Hi ha moltes formes d’aprofitar-ho. En aquest article es donen algunes idees per a això: des d’usar-ho com a telèfon de recanvi o transformar-ho en un marc per a fotos fins a convertir-ho en una màquina de vigilància.\n1. Usar-ho com a mòbil de recanvi\nIgual que alguns tallers solen deixar un cotxe de substitució mentre realitzen una reparació, no és mala idea guardar el mòbil que s’acaba de reemplaçar per un més modern, en cas que algun dia es necessiti un telèfon de recanvi. Pot ser que el nou smartphone precisi un arranjament o que es viatgi a una zona on no es vol portar el terminal recentment adquirit per ser massa delicat i témer que li succeeixi alguna cosa.\nEn aquests casos, tenir el mòbil antic de recanvi pot ser molt pràctic, ja que permet continuar comunicat sense que el smartphone que s’acaba de comprar corri riscos. Així, és una bona alternativa si es vol passar un dia a la platja.\n2. Convertir un mòbil vell en càmera de vigilància\nInstal·lar un sistema de vigilància a casa pot sortir alguna cosa car, però amb l’ajuda d’un telèfon en desús i de les aplicacions adequades, és possible muntar una càmera de vigilància per compte propi de forma molt senzilla.\nSerà fonamental que el smartphone tingui càmera, i quanta més qualitat millor per poder apreciar bé les imatges. És a dir, per a aquest propòsit no valdria un mòbil massa antic. Quant a les apps necessàries, hi ha diverses alternatives. Dos d’elles són IP Webcam para mòbils Android i Manything pels iPhone d’Apple.\nUn sistema de vigilància com aquest no té per què estar orientat solament a prevenir l’entrada d’intrusos en la llar. També pot funcionar a la perfecció com a monitor de bebès o, fins i tot, per poder veure a la mascota familiar des de qualsevol lloc.\n3. Com utilitzar un mòbil vell com a marc de fotos\nAquesta alternativa resulta molt interessant per a telèfons dotats d’una pantalla de bona grandària -els anomenats phablets, una barreja entre mòbil i tableta-, ja que en ells les imatges lluiran millor. Amb ajuda de l’aplicació apropiada, i un element on sostenir el terminal, és molt fàcil convertir un smartphone que ja no s’usa en un marc de fotos digital.\nPer mantenir el mòbil recte, com un marc, es pot adquirir un petit faristol o peanya, o també un d’aquests dispositius que venen per col·locar el telèfon a la vista sobre l’escriptori. Quant a les apps, hi ha diverses on triar, com a Digital Photo Frame Slideshow per a mòbils Android i Digital Photo Frame per iPhones.\nTambé serà necessari tenir un endoll a prop per connectar el terminal, tret que es vulgui estar carregant la bateria cada dos dies.\nImatge: R. Nial Bradshaw\n4. El primer mòbil dels nens\nUn mòbil “de segona mà” és l’opció idònia com a telèfon per a nens, especialment si és el primer que utilitzen. Els més petits de la casa no són molt acurats, de manera que, donant-los un terminal vell en lloc del recentment comprat, un pot estalviar-se més d’un disgust si el mòbil els cau al sòl o sofreix qualsevol altre contratemps a les seves mans.\nNo és recomanable donar-li-ho sense més i despreocuparse. Abans, cal configurar-ho a fi que sigui segur per al seu ús per part d’un menor, sobretot per evitar que facin sense voler compres dins d’aplicacions. I una vegada que està en mans del nen, cal ensenyar-li a emprar-ho bé, acompanyar-li en el seu ús i educar-li en la correcta utilització de la tecnologia, igual que es fa amb qualsevol altra àrea de la vida.\n5. Donar el mòbil a una ONG\nI una última alternativa és donar el telèfon vell a una ONG. Existeixen diverses organitzacions d’aquest tipus que recullen mòbils usats i els dediquen a dues finalitats: si estan massa obsolets o són inservibles, els reciclen d’acord amb les directives europees sobre el tractament de residus electrònics; però si es poden reparar, els arreglen i preparen per al seu enviament a països en vies de desenvolupament. D’aquesta forma, un telèfon que aquí es quedaria agafant pols sobre una prestatgeria té una nova vida en un país d’economia emergent, on li dona als seus habitants la possibilitat d’estar comunicats i fins i tot, en alguns casos, accedir a Internet.\nmóviles-ca reutilitzar Smartphone Telefonia mòbil multimèdia trucs per estalviar


Lliga Zeppelin La Guerra de la Chispa | ZEPPELIN DREAMS\n← Magic – Torneig segellat Theme Boosters\nPresentació i partides demo “Pócimas y brebajes” →\nLLIGA LA GUERRA DE LA CHISPA ZEPPELIN\nDies: a partir del 15 de maig fins el 3 de juliol.\n1.\tEn el moment d’unir-se a la lliga, a cada jugador se li donen 3 sobres de La Guerra de la Chispa,una carta promocional, una caixa per guardar les cartes de la lliga i una targeta de partides de lliga. Es farà un registre de les cartes obtingudes.\n2.\tAmb aquests 3 sobres, es construeix una baralla de mínim 30 cartes perquè juguin tantes partides com vulguin. Hi ha dues regles especials: només es pot realitzar un joc per partida, i el primer mulligan és gratis (de set cartes).\n3.\tA partir del dia 22 de maig es podrà afegir un sobre extra (3€) per a la baralla, el dia 29 se’n podrà afegir un altre (3€), i a partir del 5 de juny un altre (3€). Després de tres derrotes també es podrà afegir un altre sobre (3€, un per setmana).\n4.\tRecompenses al final de la lliga: jugadors que aconsegueixin més de deu victòries, jugadors amb més partides, etc …


Lloguer Cotxes Santa Ponça\nLloguer Cotxes Santa Ponça - Hiper Rent a Car\nAlquila tu coche en Santa Ponsa\nSanta Ponsa rep el seu nom d'una vila romana anomenada Sancta Pontia. Santa Ponsa és on el rei Jaume el Primer (Jaume en català) va desembarcar el 12 de setembre de 1229 en la seva recerca de conquistar l'illa i portar-la dels moros després de més de 300 anys de dominació musulmana. Mallorca va passar a formar part del Regne d'Aragó després de la conquesta de Jaume i posteriorment es va annexionar al Regne d'Espanya. Una creu a l'entrada del port esportiu marca el lloc on va aterrar James. Cada setembre hi ha una gran festa que commemora el desembarcament amb una simulacre batalla entre els moros i els cristians a la platja. És una festa de dues setmanes que incorpora un concert pop i un espectacle de focs artificials.


Solsona commemora el Dia per l’alliberament LGBTI amb una jornada familiar de cultura i reivindicació — Ajuntament de Solsona\nSou a: Inici / La Ciutat / Notícies / Solsona commemora el Dia per l’alliberament LGBTI amb una jornada familiar de cultura i reivindicació\nSolsona commemora el Dia per l’alliberament LGBTI amb una jornada familiar de cultura i reivindicació\nSe celebrarà el dissabte 29 a partir de les cinc de la tarda a la plaça Major\nEl 28 de juny farà cinquanta anys que la població LGBT va sortir al carrer a Nova York a mostrar el seu rebuig contra una batuda de la policia en un bar gai i es va produir un fort enfrontament, que va despertar una reacció immediata de suport a les persones agredides. Aquests fets marcaven l’inici de l’activisme del col·lectiu de persones lesbianes, gais, bisexuals i transsexuals. Dissabte vinent, dia 29, Solsona s’afegeix a la commemoració internacional del Dia per l’alliberament LGBTI amb una jornada familiar per reivindicar els drets de les persones indiferentment de la seva diversitat.\nEls actes, aplegats sota el lema Que floreixin les diversitats!, es duran a terme a partir de les cinc de la tarda a la plaça Major. Començaran amb una sessió de contacontes infantil i tallers a càrrec de Mireia Vila, el Grup de Gèneres del Solsonès i El 6. A les sis, Sete Cuadros i Alguer Vendrell llegiran el manifest d’enguany i, a partir d’un quart de set, hi ha programades actuacions musicals i performances. Hi participaran Uri Gilibets i Alguer Vendrell, Alba Marbà, Kuissó i Anna Terricabras.\nL’artista Anna Terricabras, precisament, oferirà art en directe amb una obra treballada conjuntament amb l’Oficina Jove del Solsonès per representar el col·lectiu LGBTIQ. S’hi plasmaran idees i aportacions realitzades dels joves de la comarca que van respondre a la crida participativa per a l’ocasió.\nDes del SAI expliquen que aquest programa està pensat per convidar les famílies a una jornada que combina cultura i reivindicació “per tal que al Solsonès floreixin totes les diversitats, sense judicis, sense discriminacions, sense límits”. “Volem que es visibilitzi la varietat de colors que enriqueix la comarca”. D’aquí el lema d’enguany. La imatge del cartell, que comença a difondre’s avui, és obra de Rut Selva, estudiant d’ESO de l’Institut Francesc Ribalta.\nAquest actes són coorganitzats per l’Ajuntament de Solsona i el Consell Comarcal, a través del SAI, i tenen la col·laboració de Joan Solé Llobet, El 6, el Grup de Gèneres, l’Oficina Jove, Volianna, els bars Cantàbric, La Plaça i la Tasketa de la Núria.\narxivat sota: Polítiques d'Igualtat, SAI Solsonès


L'Olotx2 tornarà a oferir promocions en allotjament, gastronomia i activitats lúdiques del 23 a l 25 de febrer - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a L’Olotx2 tornarà a oferir promocions en allotjament, gastronomia i activitats lúdiques del 23 a l 25 de febrer\nEl darrer cap de setmana de febrer els visitants tornaran a gaudir el doble de la capital garrotxina amb l’Olotx2. La sisena edició d’aquesta iniciativa de promoció, que ha anat evolucionat fins a estar totalment consolidada, comptarà amb nombroses propostes culturals a més d’ofertes en restaurants, allotjaments i comerços de la ciutat.\nDes d’aquesta mitjanit ja es poden fer reserves per aprofitar les promocions de l’Olotx2, que dónen la possibilitat a garrotxins i visitants de gaudir d’activitats, àpats i estades per a dues persones al preu d’una. Del divendres 23 de febrer i al diumenge 25, es celebrarà la sisena edició d’aquesta iniciativa on l’Ajuntament d’Olot, Turisme Garrotxa i l’Associació d’Hostalatge i la de Comerciants uneixen esforços en l’objectiu de posar en valor l’oferta comercial, gastronòmica i turística que ofereix la comarca durant tot l’any.\n185 empreses i entitats participen enguany a la iniciativa, entre les quals hi ha una cinquantena de restaurants garrotxins, que han preparat menús per a l’ocasió, fent una aposta per la qualitat. A les ofertes de 2×1 en allotjaments i gastronomia s’hi afegeixen les promocions en desenes d’activitats lúdiques com visites guidades, passejades en burro, en carruatge o cavall per diferents punts de la Garrotxa. A més, s’ha previst una programació cultural per a tots els públics que començarà divendres al vespre amb l’actuació de l’humorista Pep Plaza al Teatre Principal. Dissabte a la tarda, la música prendrà protagonisme al centre d’Olot. Diumenge al matí els comerços estaran oberts i s’oferirà el concert Viatjazz a Nova Orleans de la companyia Roger Canals a la Plaça Major, en col•laboració amb Rialles. L’organització vol que l’esdeveniment segueixi evolucionant i que cada edició a donar singularitat a cada edició, amb la voluntat de fidelitzar els participants.\nSegons dades recollides als establiments, la darrera edició de l’Olotx2 va tenir un impacte econòmic de més de quatre-cents cinquanta mil euros, una dada que es tradueix en un retorn de 14,25 euros als sectors participants, per cada euro invertit en l’activitat.\nWherever You Want, un projecte pioner al món i amb arrels garrotxines


Data Hub Andorra: L'entorn per a l'anàlisi de dades\nData Hub AndorraActua Actua2020-07-28T15:13:49+01:00\nData Hub Andorra es tracta d’una plataforma dissenyada per emmagatzemar, creuar, connectar i processar dades de múltiples fonts d’informació. L’objectiu d’aquesta plataforma no és altre que unificar i centralitzar les dades generades per diferents proveïdors. Alguns d’aquests proveïdors són Andorra Telecom, el Departament de Mobilitat del Govern d’Andorra, Forces Elèctriques d’Andorra (FEDA), entre d’altres.\nPàgina inicial»Innovar amb tu»Projectes d’innovació»Data Hub Andorra\nL’objectiu principal de Data Hub Andorra és proporcionar un entorn amb l’última arquitectura i tecnologia per a poder executar anàlisis de dades que permetin entendre escenaris passats, presents o futurs al voltant de temes com el turisme, la mobilitat, l’urbanisme o el medi ambient. Alhora, ha de poder preveure i modelitzar l’evolució a futur per tal d’ajudar a la presa de decisions.\nLa plataforma també ha de servir com un entorn inclusiu capaç de generar sinergies entre l’administració publica, les empreses i els investigadors.


27 juny 2022 17:27\nLa ministra espanyola de Defensa, Margarita Robles, ha recordat aquest dimarts al Grup Parlamentari del qual forma part Esquerra Republicana al Senat que el monòlit de Maó construït el 1939 «en memòria dels caiguts per Déu i per Espanya en la santa creuada contra el comunisme» compleix actualment amb la Llei de Memòria Històrica.\nEn el Ple del Senat, Robles ha respost una pregunta formulada per la senadora Elisenda Pérez Esteve, d'ERC, que s'ha interessat per quan té el Govern espanyol previst retirar aquest monòlit. La titular de Defensa ha recordat que, el 2009, la comissió tècnica de la llei va determinar que algunes inscripcions o làpides podien atemptar contra la llei, per la qual cosa varen ser suprimides.\nEn concret, el 2009 es va incorporar l'escut d'Espanya 'constitucionalista' actual i es va canviar la frase que deia «pels caiguts per Déu i per la pàtria» per a posar «en honor a tots els que varen donar la seva vida per Espanya».\nPer a Pérez, es tracta d'un intent de «maquillar la història» i ha advocat per «contar la veritat perquè no torni a repetir-se», com ha ocorregut «en la resta de l'Europa democràtica», i ha insistit que es tracta d'un «monument feixista» situat «en un terreny propietat del Ministeri de Defensa» que va ser aixecat «forçosament per presos republicans, amb materials espoliats».\nRobles ha indicat que, amb la retirada a «aquestes al·lusions» del monument, actualment el monòlit «entra dins de la Llei» de Memòria Històrica i ha garantit que, si la normativa es modificàs, «se li donaria compliment estricte». A més, la titular de la cartera de Defensa ha expressat la seva «solidaritat» i «la condemna més absoluta» al Franquisme.\nPer fum, fa devers d'un mes\nsí, és clar. Un lapsus evident.\nPer Escach, fa devers d'un mes\nEn tot cas serien els MENORQUINS, sr. fum...\nPer Clar, fa devers d'un mes\nClar, els aliats de Més al govern autonòmic i a Madrid, defensen el règim del 78, el règim monàrquic.\nPer qun fum que escampen per no afrontar le realitat, fa devers d'un mes\nperò si els mallorquins volguessin esbucar-lo, qui els ho hauria d´impedir, a part dels 4 nazistoides del barri ?\nPer És preocupant, fa devers d'un mes\nAquesta senyora estaria més còmoda al PP o fins i tot a VOX. Perque un partit socialista, per "descafeinat" que sigui, si ella té aquestes idees, d'tan de dretes i franquistes, la predidència d'un ministeri important d'un govern d'esquerres no és el seu lloc.


El tarragoní: Quina enveja!\n[Un dos i seguit, 21-11-14]\nFinalment, el temps va ser benèvol i, a diferència dels tres o quatre últims anys, el concurs de colles sardanistes de Valls de diumenge passat es va poder celebrar a la plaça del Pati, tal i com estava previst. Recordem que es tractava de la final de les tres categories més joves del Campionat de Catalunya: alevins, infantils i juvenils i que, per tant, comportava l’assistència dels dansaires que, com s’acostuma a dir, són el futur de la sardana de competició.\nI, efectivament, un cop arribat el moment, els ingredients necessaris (climatologia, organització, joventut, bona música, el públic...) van permetre que resultés una festa esplèndida. Els responsables, a més, van preveure algun ingredient més per arrodonir la festa, com ara la participació de gegants i altres elements del seguici local o el desplegament d’una immensa senyera.\nEl temor, en tot cas, va ser el perill de morir d’èxit, ja que la plaça del Pati té certes limitacions d’espai i de disposició d’algun dels seus elements. Com que es tracta d’un concurs atractiu, a més de les colles del Campionat, són moltes altres les que volen participar-hi com a lliures. Unes colles que, per cert, van haver de ballar a la part exterior de la plaça, amb només cinc parelles i disputant l’espai amb els vianants. Cap problema, però, ja que tothom volia ser-hi i entenia les circumstàncies. Potser els organitzadors s’hauran de plantejar limitar el concurs només a les colles joves, al capdavall les autèntiques protagonistes.\nLa part negativa de la diada vindria, un cop més, per la constatació que encara que el Pati estigués ple a rebentar de gent majoritàriament jove i passant-s’ho bé –no us perdeu les imatges realment fermes que circulen per Internet-, malgrat això, el ressò mediàtic posterior ha estat decebedor. Una excepció, això sí, que mereix ser remarcada és la premsa local vallenca, amb una dedicació d’espai i un tractament realment inconcebibles a les capitals, tant la provincial com la nacional. Quina enveja!\nPublicat per Angel López Lluís a 21:00\nPolèmiques intenses ...i volàtils\nA Valls, patint per la climatologia\n"Tarragona Dansa", sots-campiona de Catalunya\nEl més petit ja no és el menys important


L'Ajuntament d'Ontinyent destinarà més de 10 milions d'euros del pressupost de 2019 a inversions - VilaWeb\nL’Ajuntament d’Ontinyent destinarà més de 10 milions d’euros del pressupost de 2019 a inversions\nJorge Rodríguez i Joan Sanchis han destacat en la presentació del projecte pressupostari els prop de 6 milions en ajudes de Generalitat, Diputació i UE\nEl batle d’Ontinyent, Jorge Rodríguez, i el regidor d’Hisenda, Joan Sanchis, han presentat aquest dilluns el projecte de pressupost municipal per a 2019, uns comptes que tenen previsió de 34.663.556,19 euros de despeses i d’ingressos.\nEls dos representants municipals han destacat els més de 10 milions d’euros en inversions i els 5’9 milions en ajudes de Generalitat, Diputació i Unió Europea, un import 20 voltes superior a la de 2012.\nRodríguez ha assegurat que el projecte ‘permet de continuar la reducció del deute municipal, que es rebaixa fins als 8’05 milions d’euros (un 61% menys que en 2011) sense haver de pujar impostos ni demanar préstecs’. La proposta pressupostària, a més, ‘reflecteix clarament els 4 pilars de l’acció de govern: la gestió eficient, les polítiques per a les persones, la promoció econòmica de la ciutat i la participació ciutadana’, segons ha expressat el batle.\nEn l’apartat d’inversions, han ressaltat el Pla Edificant (2’2 milions d’euros); el projecte d’actuació sobre la muralla de la Vila (1’2 milions); les obres d’Ontinyent Participa (més d’1 milió d’euros); les millores a la Vila corresponents al conveni amb la Conselleria de Territori per la sentència del IVVSA (800.000 euros); una primera execució de les ajudes EDUSI que es rebran els pròxims anys sdel fons europeus FEDER (585.000 euros); l’adquisició d’un local per a usos socials (467.000 euros); i l’adequació d’espais per a usos esportius en parcs (370.000 euros).\nTambé han remarcat les partides previstes per a millores en la xarxa d’aigua i clavegueram (300.000 euros); l’adquisició d’un autobús elèctric (285.000); la reurbanització del carrer de Rafael Juan Vidal (240.000); la millora de camins i vials (230.000); intervencions del projecte Riu Viu (160.000); l’adquisició de l’immoble dels futurs jutjats (140.000); la primera fase de la rehabilitació del Pont Vell (133.000); i l’assignació que distribuirà per primera volta el Consell Municipal d’Esports (100.000 euros).\nPer la seua banda, Joan Sanchis remarcava que ‘es tracta d’un pressupost on es manté l’increment que hem vingut fent esta legislatura en les partides destinades a polítiques per a les persones, així com l’increment de les subvencions per a les associacions culturals, veïnals, o esportives’. El regidor ha afirmat que es continuarà ‘amb l’aposta de manera decidida pel projecte universitari amb més de 150.000 euros’, i que ‘es manté el suport als sectors productius amb les ajudes de lloguers a naus i locals o les ajudes per a catàlegs, fires i missions comercials amb 60.000 euros.’\nSanchis ha destacat també els 200.000 euros dins la línia pròpia d’ajudes a la rehabilitació d’habitatges; 200.000 euros per al futur museu tèxtil; o 75.000 d’aportació a ADIEM per a l’equipament del futur Centre de Dia. A més, s’ha referit a les ajudes per al transport universitari, per a pagar la contribució a famílies amb dificultats econòmiques, ajudes de suport socioeducatiu, la renda de suport social, ‘i tota una sèrie de partides per garantir la cohesió social de la ciutat.’\nD’altra banda, s’ha referit a la reducció del deute i dels interessos que es paguen als bancs, que han baixat de 885.000 euros en 2012 a 150.000 l’any que ve, segons ha assegurat Sanchis.


El Cirque tornarà l’any que ve tot i haver fet suspensió de pagaments | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl Cirque du Soleil estava en una situació financera fràgil i finalment s’ha declarat en suspensió de pagaments. L’objectiu de la companyia canadenca és impulsar una reestructuració que ha de donar-li viabilitat, gràcies a l’adquisició d’aquesta per part dels seus espònsors. Davant d’aquest procés, que ha estat comunicat aquesta setmana per l’empresa, Andorra Turisme ha avançat avui que el compromís assolit entre les dues parts per traslladar al 2021 l’espectacle que havia de tenir lloc el mes que ve no hauria de sofrir cap canvi.\nEn aquest sentit, des d’Andorra Turisme s'ha deixat clar que s’està en contacte directe amb el Cirque du Soleil i que s’està al corrent de la situació econòmica en què la companyia d’espectacles està immersa. A finals del mes de març es va anunciar l’acord per ajornar el xou d’aquest any arran de la pandèmia de la Covid-19 i, segons assenyala Andorra Turisme, després de diferents converses entre les dues empreses, la intenció és mantenir aquest compromís contret i tirar endavant l’espectacle previst de cara al juliol del 2021 i del 2022.\nAixí, Andorra Turisme remarca que manté un “contacte constant” amb la companyia per tal de garantir la realització de l’espectacle a Andorra, “seguint de ben a prop l’evolució de la situació actual del Cirque du Soleil i amb la voluntat i el desig que pugui tornar a activar al més aviat possible els espectacles aturats”.\nAndorra Turisme té signat un contracte amb el Cirque du Soleil per a la producció d’un espectacle, pel qual ja hauria avançat una suma de diners. El director general, Betim Budzaku, va remarcar ahir que la situació en què es troba la companyia canadenca no suposarà cap perjudici per a la part andorrana i en aquest sentit va remarcar que “tenim un contracte signat i mirarem el que diu”. Aquest tema està previst començar-lo a treballar en breu, coincidint amb el retorn a la feina dels empleats del Cirque du Soleil. En tot cas, Budzaku va insistir que l’empresa d’espectacles “està en suspensió de pagaments però no en fallida”, i així es va remetre al comunicat fet públic per aquest dilluns passat. Tal com assenyalen des d’Andorra Turisme, la previsió del Cirque du Soleil és reprendre la seva activitat els pròxims tres mesos. Serà aleshores quan es continuaran les converses entre les dues empreses per tractar els detalls del nou espectacle previst per al 2021.\nEl Cirque du Soleil ha iniciat un procés de suspensió de pagament davant dels tribunals del Quebec que té com a objectiu reestructurar el capital de l’empresa. La companyia ha assolit un acord de compra amb els actuals espònsors (TPG, Fosun i la Caisse de dépôt et placement du Québec) així com amb Investissement Québec com a prestador.\nSegons l’acord de compra, els espònsors injectaran 300 milions de dòlars per donar liquiditat al negoci amb l’objectiu de rellançar-lo i assumir els compromisos. En concret, s’han previst 20 milions de dòlars que aniran destinats als treballadors i als contractistes. El president i CEO del Cirque du Soleil Entertainment Group, Daniel Lamarre, va recordar que durant 36 anys la companyia ha estat rendible però amb “zero ingressos” arran de la cancel·lació de tots els xous per la Covid-19 calia actuar de forma decidida per protegir el futur de l’empresa. Per Lamarre, l’acord de compra oferirà el camí per sortir d’aquesta situació com una companyia més valenta. El Cirque du Soleil ha hagut d’acomiadar uns 3.480 empleats. Un gran nombre d’aquests tornarà a ser contractat, asseguren. La companyia té 900 milions dòlars de deute.


Descriptor - Curs 2018-19 - Màster Universitari. Filosofia - Oferta de màsters - Oferta anys anteriors - Màsters - Centre d'Estudis de Postgrau - CEP - Universitat de les Illes Balears\nTitulats superiors per una universitat espanyola\nD'acord amb la normativa actual europea, nacional, així com de la UIB, podran accedir als estudis de màster els alumnes que estiguin en possessió del títol de grau o un altre equivalent. A més, els títols de diplomat, arquitecte o enginyer tècnic donen accés als estudis de màster.\nTitulats superiors per una universitat estranger\nD'acord amb la normativa actual de la UIB, els estudiants que estiguin en possessió d'un títol d'educació superior estranger podran accedir als estudis del màster amb l'homologació prèvia d'aquest títol a un títol espanyol que habiliti per a l'accés a aquests estudis de postgrau. No obstant això, la UIB es reserva el dret d'admetre estudiants estrangers sense l'homologació del títol, amb la comprovació prèvia d'un nivell de formació equivalent als títols espanyols de grau i que faculten en el país d'expedició del títol per a accedir als estudis de postgrau. El procés d'acreditació s'haurà de realitzar d'acord amb el procediment establert pel Centre d'Estudis de Postgrau.\nEstudiants que hagin cursat parcialment estudis de doctorat\nAquesta categoria d'estudiants, conforme a la normativa de la Universitat de les Illes Balears i el Reial decret 778/1998, Reial decret 56/2005 de 21 de gener, o normes anteriors, podran accedir als programes oficials de postgrau i obtenir el títol oficial del màster, sempre que siguin prèviament admesos, i podran sol·licitar el reconeixement dels crèdits corresponents als cursos i treballs d'iniciació a la recerca realitzats, d'acord amb el procés de convalidació que el Centre d'Estudis de Postgrau establesqui.\nEn el cas que el nombre de sol·licituds de matrícula excedesqui les places que ofereix el màster (vegeu a dalt), la Comissió Acadèmica del MFIL establirà una llista de prelació de candidats segons els següents criteris:\nExpedient acadèmic (fins a 3 punts)\nBeques obtingudes (fins a 2 punts)\nPublicacions (fins a 2 punts)\nAssistència a congressos, cursos i seminaris (fins a 2 punts)\nAltres mèrits (fins a 1 punt)\nAquest màster ha estat dissenyat segons els models de l'Espai Europeu d'Educació Superior, i els seus objectius s'han adaptat als denominats 'Descriptors de Dublín', i segons els criteris de la Standards and Guidelines for Quality Assurance in the European Higher Education Area (ENQA) i la Joint Quality Initiative.\nEl MFIL és un màster de caràcter investigador que proporciona als estudiants les competències bàsiques per a iniciar-se en la recerca en els diferents àmbits de la filosofia. En conseqüència, permet als titulats accedir als programes de doctorat, tant de la UIB com d'altres universitats nacionals i estrangeres. Igualment, la formació oferida pel MFIL proporciona als alumnes coneixements especialitzats en les diferents àrees de la filosofia, en un nivell superior als estudis de grau. Per això, el MFIL es dirigeix tant a alumnes interessats en la realització posterior d'estudis de doctorat com a aquells que tenen com interès principal l'aprofundiment de la formació en filosofia.\nEls titulats del MFIL hauran desenvolupat competències fonamentals en recerca que també són útils en l'acompliment d'altres activitats. Així, els egressats seran capaços de redactar treballs acadèmics i de recerca, de dur a terme cerques bibliogràfiques i d'un altre material rellevant, de treballar tant individualment com en equip, de realitzar tasques de forma autònoma, d'exposar i defensar públicament els seus treballs. A més, els titulats hauran adquirit coneixements actualitzats en àrees com la història de la filosofia, l'estètica, la filosofia de la ciència, la filosofia moral i política.\nEl Màster Universitari en Filosofia permet l'accés al Doctorat en Filologia i Filosofia de la UIB, oferint així continuïtat formativa per a tots aquells titulats que vulguen estendre la seva formació acadèmica. Així mateix, el màster habilita als titulats per a poder cursar estudis de doctorat d'altres universitats, sempre que aquests estiguin relacionats amb l'àrea científica en què s'inscriu aquest postgrau.\nEl programa consta de quatre especialitats:\nEspecialitat en Història de la Filosofia;\nEspecialitat en Filosofia Teorètica;\nEspecialitat en Filosofia Pràctica;\nEspecialitat en Filosofia de la Ciència.\nActualment, a causa del nombre de alumnes, aquests estudis permeten que els alumnes seleccionin d'entre el conjunt de l'oferta acadèmica les assignatures que consideren més adients pels seus objectius formatius, fins a un total de 42 crèdits (als quals s'hi han d'afegir els 6 crèdits obligatoris de l'assignatura metodològica del mòdul Formació metodològica bàsica i els 12 crèdits del Treball de Fi de Màster). Per consegüent, les especialitats serveixen com una orientació formativa i per a l'adscripció del TFM a un àmbit de la investigació en filosofia.\nEn total, el programa formatiu consta de 48 crèdits inclosos els 6 de la assignatura metodològica obligatòria per a tots els alumnes. Per a completar la seva formació, els alumnes han de elaborar y defensar un TFM (12 crèdits). El projecte s'inscriurà dins d'un dels àmbits temàtics delineats per una de les especialitats i els alumnes han de triar en consonància el seu director o directora de TFM.\nHi ha assignatures que s'imparteixen en castellà i unes altres en català.\nEl MFIL disposa d'un Pla d'Acció Tutorial (PAT). Els alumnes que ho consideren oportú poden sol·licitar tutories amb els coordinadors del MFIL per a aclarir possibles dubtes en relació amb la matrícula. A més, els alumnes en tot moment poden sol·licitar una tutoria amb els coordinadors per aclarir qualsevol qüestió relacionada amb el funcionament del MFIL. A la primera classe del màster (assignatura metodològica obligatòria per a tots els alumnes) s'ofereix informació bàsica sobre el funcionament de la titulació. Mitjançant l'aplicació de Campus Extens se'ls fa arribar als alumnes la informació pertinent per al bon desenvolupament del programa formatiu, així com per a l'elaboració, inscripció, dipòsit i defensa del TFM.\nCada assignatura disposa d'un sistema d'avaluació propi i adaptat als objectius de l'assignatura, de manera que no en totes és necessari superar una prova final.\nPer a obtenir el títol és necessari elaborar i defensar el TFM en sessió pública davant una comissió formada per tres membres designats per la Comissió Acadèmica del MFIL.\nHi ha una assignatura de caràcter metodològic que és obligatòria per a tots els alumnes del MFIL. A més, per a obtenir el títol tots els alumnes han d'haver aprovat la defensa del TFM.\nFilosofia i Treball Social, UIB.


Enric I. Canela » Blog Archive » La legislatura espanyola en matèria universitària s’ha acabat\nManuel López, rector de la Universitat de Saragossa i president de la Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles (CRUE), des de Rio de Janeiro a la Trobada d’Universia (veure Els rectors rumb a Rio) ha enviat un missatge al ministre Wert.\nLi ha exigit que posi fi a les retallades a la Universitat. Si l’economia va tan bé com defensa el govern espanyol, el ministre d’Educació ha de donar un gir a les seves mesures i alleujar la pressió sobre el sistema universitari. Ha de donar un gir de manera raonada i positiva i canviar el perfil de les actuacions sobre la Universitat.\nLópez va demanar al ministre uns perfils més positius i de convicció que la Universitat és necessària per al desenvolupament econòmic i social que tots volen que es reiniciï a Espanya.\nLópez va alertar que amb vista al nou curs hi ha una sensació generalitzada, per part dels rectors, que el pròxim curs es planteja amb més dificultat que els cursos anteriors o simplement en la mateixa línia de continuïtat de dificultat creixent que fins ara han tingut les universitats.\nEls rectors no troben motius objectius que portin a ser optimista sobre el canvi de les actuacions o en l’ambient en què es trobaran les universitats el proper any.\nSobre la reforma universitària que ha plantejat el Ministeri d’Educació, López ha considerat que probablement són actuacions oportunes i que estan ben plantejades, però va alertar que amb més temps i treball conjunt s’hauria avançat més. Diu que és una reforma precipitada i intentar resoldre les qüestions de manera precipitada sempre porta cert risc.\nBé, no ho diu Manuel López, ho dic jo: Res no passarà. La legislatura Wert s’ha acabat, potser s’aprovi algun decret, que no s’aplicarà i tal dia farà un any. El govern del Partit Popular ja poc li queda en aquest àmbit. Ministre nou ben aviat, eleccions municipals i poc després les eleccions generals espanyoles.


Protecció Civil provarà demà la sirena de risc químic de Castellgalí - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nProtecció Civil provarà demà la sirena de risc químic de Castellgalí\nEl simulacre serveix per comprovar el funcionament i familiaritzar la ciutadania amb el so d'avís d'accident\nredacciócastellgalí 12.04.2015 | 08:54\nProtecció Civil de la Generalitat posarà a prova demà les sirenes per alertar d'un accident químic en 37 municipis catalans adscrits al Pla d'Emergència Exterior del Sector Químic de Catalunya Plaseqcat, entre els quals hi ha Castellgalí i també Olesa de Montserrat, Esparreguera, Abrera i Martorell.\nL'exercici començarà al voltant de les deu del matí al sector del Baix Llobregat, Vallès Occidental i Bages, i finalitzarà amb una darrera prova a la Val d'Aran, al voltant de tres quarts d'una del migdia. El so serà perceptible en una àrea aproximada de 137 quilòmetres quadrats. L'exercici, que es fa dos cops l'any, anirà acompanyat d'una campanya informativa per alertar els municipis, i també hi participaran 5.000 alumnes i professors de centres educatius de 8 pobles.\nEl simulacre ha de servir per comprovar el funcionament de les sirenes i familiaritzar la ciutadania amb el so d'avís químic. L'alarma consta de tres senyals d'un minut de durada separats per silencis de cinc segons. Quan l'exercici hagi acabat, se sentirà el so final d'alerta, un senyal continu de 30 segons de durada.\nEn cas d'accident químic, la mesura de protecció més segura és confinar-se a l'edifici més proper i quedar-s'hi fins a la finalització de l'avís, tancant portes i finestres.


Punt d’observació de la biodiversitat urbana per a identificar papallones i insectes — Regidories d’Urbanisme, Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta i d’Habitatge i Transició Ecològica – La Paeria – Ajuntament de Lleida\nEt trobes a:Inici/Habitatge i Transició Ecològica/Notícies/Punt d’observació de la biodiversitat urbana per a identificar papallones i insectes\nAquesta és la cinquena activitat de la Regidoria de Transició Ecològica per donar a conèixer la biodiversitat dels espais verds a la ciutat i sensibilitzar la ciutadania sobre la importància de la seva conservació\nL’Ajuntament de Lleida, a través de la Regidoria de Transició Ecològica, ha dut a terme aquest matí la cinquena activitat del programa + BIODIVERSITAT, organitzant un punt d’observació per a conèixer les papallones i insectes de l’entorn urbà.\nAquestes activitats, que tenen un format híbrid, consten de dues parts. En la primera, s’ha convidat a realitzar un petit recorregut entorn el turó de la Seu Vella perquè els participants, que s’han inscrit prèviament, poguessin observar i identificar insectes i papallones en el seu hàbitat. En el seu itinerari, han estat acompanyats per un expert i se’ls ha facilitat el material per fer l’observació.\nEn finalitzar el recorregut, els tècnics de la Regidoria han instal·lat un punt d’observació fix a la passarel·la dels Camps Elisis, on els participats de la Seu Vella han tingut més temps per consultar els exemplars descoberts.\nAquesta instal·lació també ha permès que els lleidatans i lleidatanes que passejaven per la zona tinguessin l’oportunitat d’interessar-se per l’activitat.\n+ BIODIVERSITAT urbana\nEl programa + BiODIVERSITAT és una proposta innovadora per sensibilitzar la ciutadania i els centres educatius sobre la importància de la biodiversitat urbana a través de la creació de Punts d'Observació. Aquests, s’instal·len puntualment en espais verds urbans, on l'expert explica in situ la riquesa natural de l'entorn, les espècies observades i la seva importància.\nEl projecte es planteja com a una plataforma ciutadana per donar a conèixer la biodiversitat dels espais verds a la ciutat i sensibilitzar la ciutadania sobre la importància de la seva conservació.\nCal destacar la metodologia plantejada, amb la qual es capta l'atenció espontània de la ciutadania que transiti la zona. D'aquesta forma, població menys sensibilitzada esdevé públic potencial a participar, al mateix temps que la difusió d'activitats a la ciutadania i escoles afavoreix la participació de sectors socials més implicats.\nEl primer punt d’observació es va instal·lar el 27 de març en els ponts i passarel·les de la ciutat per contemplar els ocells del riu. A continuació, prendrien el relleu l’observació dels petits ocells urbans, els invertebrats del riu i les herbes espontànies de carrer. A l’activitat d’avui sobre les papallones i insectes, seguiran la Vegetació de parcs i places de la ciutat (13 de juny) i Orenetes i falciots a la Seu Vella (19 de juny).\nCategories: biodiversitat, papallones, insectes, biodiversitat urbana, 2021, Punt d’observació


Ultimàtum de la CUP: 4 setmanes per una independència total ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dimecres, 11 d'octubre de 2017 10:00 h\nÒmnium i ANC se sumen a la petició del partit anticapitalista d'acotar el termini de mediació a un mes\nEl discurs de la diputada de la CUP, Anna Gabriel, va revifar els ànims al Passeig Lluís Companys després que el discurs de Puigdemont despertés tot de cares llargues per l'avinguda. Gabriel, que va explicar que la seva formació s'havia assabentat de la proclamació i posterior suspensió de la independència unes hores abans de la compareixença del president de la Generalitat, va afirmar que "no hi ha derrota que valgui" i va declarar que "aquest dimarts s'inicia una nova etapa de lluita" perquè cal defensar la república "de cara i obertes al món".\nPla mig del portaveu del secretariat nacional de la CUP, Quim Arrufat, en roda de premsa el 10 d'octubre del 2017\ncatalunya, cup, di, independència, Quim Arrufat\nAmb tot, i després de la signatura de la Declaració d'Independència pels membres de JxSí i la CUP, el secretari Nacional dels anticapitalistes, Quim Arrufat, ha demanat al Govern que fixi un límit en el període de negociacions i proposa que aquest temps sigui d'un mes "com a molt".\nArrufat ha matisat que la CUP estarà "oberta" a escoltar quin límit proposa Puigdemont. "Però no acceptem un temps indeterminat i il·limitat, sense data d'horitzó final, ni que s'eternitzi en mesos", ha reiterat. A més, el dirigent independentista ha subratllat que la CUP "no avala" la suspensió de la declaració d'independència.\nArrufat també ha constatat que la confiança amb Puigdemont i el Govern ha quedat "tocada però no trencada", després que el president hagi apostat per suspendre la declaració d'independència, amb l'aval del PDeCAT i ERC. La CUP preferia proclamar la República i, en tot cas, fixar un temps per a aplicar la declaració.\nEn qualsevol cas, el Secretariat de la CUP ha afirmat que la formació no permetrà que la legislatura acabi de cap altra manera que no sigui aplicant el resultat del referèndum. Així doncs, Arrufat ha donat un missatge de "tranquil·litat" a la ciutadania i ha garantit que la CUP utilitzarà els mitjans que tingui al seu abast perquè es constitueixi la república catalana.\nSuspensió de l'activitat parlamentària\nEl portaveu del Secretariat de la CUP ha anunciat també que traslladarà al Consell Polític de la formació que decideixi si suspèn l'activitat del grup parlamentari fins que es facin "passes fermes" cap a la República.\nANC i Òmnium exigeixen que el temps de diàleg "tingui dates acotades"\nEls presidents de l'ANC i Òmnium Cultura, Jordi Sánchez i Jordi Cuixart, han abandonat el ple del Parlament "satisfets" amb el discurs del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, però reclamen al Govern i al president que aquest temps de diàleg que interpreten que s'obre, sigui "acotat", i per això demanen que es "facin públiques" les dates límits i el calendari.\nLa declaració d'independència a les portades de la premsa internacional 11.10.2017.\nSentiment agredolç al passeig Lluís Companys 11.10.2017.\n12 d'octubre de 2017, 09.01 h\nLa República Catalana i tot el poble català us haurem d'agrair la vostre lleial contribució a fer que el nostre país recuperi les llibertats que el invasor ens va prendre per la força de les armes i que segueix fent-les servir per mantenir-no agenollats. VISCA LA TERRA CATALANA LLIURE I DEMOCRÀTICA.\n11 d'octubre de 2017, 10.08 h\nRecordeu cupaires, no correu que anem lluny


Hi ha homes que ploren perquè el sol es pon - Quaderns Crema\n«Hi ha homes que ploren perquè el sol es pon té una força sota una feblesa aparent i un valor humà sota un tel grotesc -transparent si el lector hi fixa l’atenció- que fan d’aquesta novel·la una de les obres més originals -i més nostres- que coneixem. La lectura d’aquest llibre es fa d’una manera quasi automàtica… Una novel·la que és un corrent d’aire fresc damunt el front entresuat del lector habitual a la literatura torturada i pendant que encara belluga per la dissort de tots plegats».\nCarles Sindreu (1933)\n«No podem acceptar certs caires d’algunes escenes grotesques en les quals resulten ridiculitzades i escarnides algunes manifestacions de la vida religiosa … Evidentment, hi ha en el llibre fragments de sàtira contra certes idees bàsiques de la família cristiana que hem de condemnar categòricament».\nManuel de Montoliu (1933)\n«Francesc Trabal, que inicià amb estridència la seva carrera en les lletres catalanes amb la facècia magnífica de L’any que ve, llibre impetuós i pèrfid, en el qual es pretenia d’erigir l’humorisme en doctrina literària i gairebé en una ètica, i convertir la ironia en un pur instint compensador; escriptor dotat d’un temperament original, que tractà, més tard, d’emmotllar aquests principis i una tècnica personalíssima dins els límits del gènere novel·lístic en L’home que es va perdre i Hi ha homes que ploren perquè el sol es pon; que tira al dret sense prejudicis ni vacil·lacions i que arriba fins a liquidar la protagonista de Judita — la seva novel·la més coherent i construïda fins a Vals —, fent-la esclatar com una gla, és un dels escriptors catalans que es prenen les coses més seriosament».\nLluís Montanyà (1937)\nCol·lecció: Narrativa > Mínima Minor (24)\nAltres llibres de Francesc Trabal\nL’home que es va perdre\nEsteu veient: Hi ha homes que ploren perquè el sol es pon 8,50 €


20 abril 2021 07:25\nLa conferència que el secretari general del PP i també ministre Javier Arenas havia de pronunciar a Pula el passat divendres dia 6 es va suspendre per la catàstrofe del Prestige, com és ben sabut. Si res no ho impedeix, hi ha una nova data per a aquest acte que organitza Romeo Sala: divendres dia 24 de gener. El presentador serà el director d'El Mundo Pedro J. Ramírez.\nMobilització Els sindicats, ONG i partits polítics d'esquerra estan preparant una gran mobilització dels immigrants per gener, aprofitant l'aniversari de la Llei d'estrangeria. Els que tenen més problemes per participar-hi són precisament els partits que varen aprovar al Parlament no fer ús electoralista del tema. L'opció final podria ser participar als actes però en un segon pla. Així i tot, sindicats, ONG i partits estan decidits que les mobilitzacions siguin un èxit.\nRoig El candidat a la batlia de Palma pel PSOE, Antoni Roig, té pràcticament enllestida la nova estructuració de la ciutat en districtes. També creu que podrà crear un «miniajuntament» per barriada. Tot i així, els seus companys han detectat que el que més preocupa la gent no són grans assoliments estructurals, sinó que hi hagi bona neteja i bons serveis al seu redol.\nDeyà L'eximplicat en el cas Calvià Miquel Deyà, ara novament ficat en política amb la seva nova formació «renovadora», està intentant captar adeptes sota dos principis fonamentals: sí a l'arribada de més immigrants i sí al foment de la construcció.


Home Què és Jo Sóc?\nQuè és Jo Sóc ?\nAra més que mai, els nostres fills necessiten aprendre a conduir les seves emocions i a desenvolupar la seva intel·ligència emocional.\nL’Autoestima és el valor fonamental de la identitat personal. Dóna-li al teu fill la possibilitat de treballar-la.\nUn aliat ideal per donar confiança a tots els pares que senten por per l’ús que fan els seus fills d’Internet.\nRes millor que l’educació en el Creixement Emocional per aconseguir equilibri, felicitat i èxit a la vida dels nostres fills.\nCom a pares, hem invertit a educació académica i temps lliure dels fills, ja h‘arribat l‘hora d‘invertir en el COR, a L’EDUCACIÓ EMOCIONAL. JO SÓC et dona aquesta oportunitat.\nTREBALLAR L’AUTOESTIMA AMB EL TALLER: JO SÓC AUTOESTIMA, ENS AJUDARÀ A SENTIR-NOS IMPORTANTS\nUS AJUDAREM AMB EL TALLER: JO SÓC YOUTUBER, A QUE FACIN UN ÚS CONTROLAT D’INTERNET\nCREIXEMENT EMOCIONAL = EQUILIBRI: ÈXIT\nDirector, Psicopedagog i terapeuta emocional del Programa Jo Sóc.\nPsicopedagog, menció Dificultats en l’Aprenentatge i Problemes Emocionals. Des de 1990 ha impartit classes en centres d’Educació Infantil i Primària, així com Secundària, Batxillerat i nivell universitari. Actualment, treballa com a Director, psicopedagog i terapeuta emocional en consulta privada dins el centre Jo Sóc, impartint tallers i conferències de creixement emocional. (Si vols saber més de Julio Serna fes clik aqui)\nPsicòloga, menció clínica. Actualment treballa com a Coordinadora Docent impartint classes de reforç escolar amb suport emocional.