COM ACTUAR DAVANT D’INCOMPLIMENTS CONTRACTUALS A CAUSA DE LA PANDÈMIA – Associació Empresarial de Publicitat – Gremi des de 1926\nRECOMANACIONS GENÈRIQUES D’ACTUACIÓ PER PART DE LES EMPRESES DE PUBLICITAT DAVANT SITUACIONS D’INCOMPLIMENTS CONTRACTUALS DERIVATS DE L’ACTUAL SITUACIÓ DE CRISI PROVOCADA PER LA PANDÈMIA\nAl marge de les mesures a adoptar a escala interna en l’àmbit laboral (Erte, baixes assimilades a IT ,treball a domicili, etc.), i obviant el fet que cada cas particular tindria el seu tractament adequat, les empreses de publicitat haurien d’actuar amb diligència en la presa de decisions davant supòsits de contractes “anul.lats” amb clients motivats per l’actual situació de crisi que ens afecta en primer lloc, i per sobre de qualsevol altra consideració, reconèixer que l’actual situació d’epidèmia és un esdeveniment absolutament imprevisible per a les parts signants d’un contracte excepte improbables excepcions.\nEl Reial decret que declara l’estat d’alarma introdueix en les seves disposicions addicionals la suspensió de terminis de prescripció i caducitat de qualssevol accions i drets mentre duri l’estat d’alarma, però aquesta suspensió no seria aplicable als terminis d’execució de la prestació del servei (publicitari) fixat en un contracte subscrit entre agència – anunciant, en tractar-se d’una norma excepcional que exclou l’analogia.\nTanmateix i malgrat això, no significa que en tots els casos el client pugui donar per finalitzat el contracte unilateralment i sense obligació d’indemnitzar.\nPer tant, i encara que és evident que aquesta situació de pandèmia no deixa d’afectar les obligacions contractuals existents entre parts, com afecta a totes les obligacions derivades de l’activitat econòmica en general.\nResulta essencial recórrer al contracte signat entre parts com a primera mesura per a concretar l’abast de les responsabilitats que assumeixen les mateixes en supòsits de cas fortuït i força major com és el cas.\nEn aquest sentit, existeix un principi jurídic que dictamina que els pactes han de complir-se (“pacta sunt servanda”), com així recull el nostre ordenament jurídic (ats.1091,1256 CC).\nSobre la base d’aquest principi, cada part haurà de complir allò al que es va comprometre contractualment, inclosos els riscos derivats d’això, així com indemnitzar els danys causats pel seu incompliment – arts.1094,1101 CC-.\nLes úniques limitacions a aquest principi serien els esmentats casos fortuït i de força major, en els quals pot no respondre’s per danys si resulta impossible realitzar la prestació contractada i les circumstàncies que han originat aquesta situació van ser totalment imprevisibles, com dèiem.\nAixí mateix, la doctrina jurisprudencial de la clàusula rebús sic stantibus, implícita en tots els contractes, dictamina que un canvi totalment imprevisible en les circumstàncies pot portar a la modificació o extinció de les obligacions.\nNo obstant això, al nostre país aquesta clàusula s’aplica en aquests supòsits amb caràcter restrictiu i exigint, en tot cas, els mateixos requisits que per a la força major, això és, imprevisibilitat i causalitat.\nEn definitiva i a manera de conclusió, davant una situació d’incompliment contractual basat en l’actual “situació legal d’alarma” hauríem d’actuar de la següent manera:\n1.- Acudir en primer lloc a l’estipulat en la llei i als pactes en el contracte. Podria donar-se el cas que una de les parts hagués assumit contractualment el risc per a supòsits imprevisibles i inevitables (art.1105 CC)\n2.- Necessitat que existeixi una causalitat directa entre la crisi deslligada i la impossibilitat del compliment de la prestació contractada. Això vol dir que, per exemple, si tenim compromesa una campanya o acció publicitària en un determinat termini, no és gens clar que el client pugui emparar-se en l’epidèmia per a extingir un contracte que pogués complir-se en aquest termini – o en una pròrroga raonable i consensuada d’aquest.\n3.- Finalment, els efectes del cas fortuït, força major o clàusula “rebús sic stantibus” han de ser proporcionats a la gravetat de les circumstàncies.\nCom partim de la bona fé de tots dos contractants, la conseqüència més raonable davant la nova situació creada per la pandèmia serà la modificació del contracte per a reequilibrar les obligacions, procedint-se a la resolució del mateix sols en cas de concórrer la impossibilitat del seu compliment.\nFinalment, i amb caràcter general, afegiria que el més aconsellable seria notificar al client la intenció de resoldre la difícil situació creada de manera amistosa, pactant una rectificació/novació del contracte, per exemple allargant o fraccionant tant el termini d’execució de la prestació-com els pagaments, de no ser això viable, adoptar les mesures possibles per a intentar complir, guardant a més una acreditació d’aquestes, exigència del TS, si es pretén acreditar en un futur plet la no inevitabilitat de l’incompliment.\nAtès que hi ha hagut precedents que tota rescissió unilateral d’un contracte requerirà tant un preavís com una justificació/fonamentació jurídica que sustenti l’adopció de tal mesura per part de la part que procedeix a la rescissió.\nAquestes consideracions s’han d’enfocar davant el client d’una manera amistosa, intentant consensuar amb ell les mesures tendents a pal·liar en la mesura del possible els perjudicis irrogats a totes dues parts a conseqüència del cas de força major produït, si bé, i com no pot ser d’una altra manera, cada cas concret requerirà una resposta “ad hoc” al problema plantejat. En tot cas la “màxima” a continuar més aconsellable en situacions de crisis és la que sol resultar més rendible renegociar a la baixa les condicions contractuals amb el client, que perdre’l a la llarga.\nassociaciopublicitat\t2020-03-31T10:33:57+00:00\t31 març, 2020|Noticies|0 Comentaris


Plataforma pels pobles de la Safor: Protegir i restaurar la platja de l’Auir. Una proposta conservacionista i ecologista\nProtegir i restaurar la platja de l’Auir. Una proposta conservacionista i ecologista\nAcí teniu a la vostra disposició l'"Informe sobre la platja de l’Auir. Protegir i restaurar la platja de l’Auir. Una proposta conservacionista i ecologista", a càrrec de Jesús Villaplana i Xavier Ródenas.\nEl passat dijous 30 de gener, la Plataforma pels pobles de la Safor va fer públic un document d'anàlisi-proposta sobre la platja de l'Auir, concebut des d'un punt de vista conservacionista i ecologista. Després de la presentació del document, va tenir lloc un debat, on el públic va aportar la seua visió i propostes.\nEl document conté 5 capítols:\nSobre els valors ambientals\nSobre l'aspecte paisatgístic\nSobre un aspecte urbanístic\nSobre un aspecte turístic i econòmic\nGràfics que acompanyen l'exposició de la proposta per a la platja de l'Auir:\nPublicat per Pels pobles de la Safor a les 16:16\nTemes: Auir, Gandia, Jesús Villaplana, Xavier Ródenas


El 3x3 de bàsquet "Ciutat de Mataró" penja el cartell de complet | Mataró Ràdio\nEl 3x3 de bàsquet "Ciutat de Mataró" penja el cartell de complet\nDv, 08/07/2016 - 12:23\nEl 3x3 de bàsquet ciutat de Mataró penja el cartell de complet amb un nou rècord de participació. En total seran 400 persones les que participin en aquest torneig, des de pre mini i fins a sènior, tant a nivell masculí com femení. Competiran dissabte en una llarga jornada de bàsquet al Pavelló d’Esports Eusebi Millan. Amb tant sols dues edicions el torneig s’ha més que consolidat a la ciutat. Aquest vegada, al igual que l’any passat, s’han hagut de tancar inscripcions abans d’hora i deixar algun equip fora.\nL'objectiu és convertir aquesta jornada en una gran festa del bàsquet mataroní. Les pistes de l’Eusebi Millan funcionaran a màxim rendiment durant tot el matí, amb fins a 10 partits simultanis de forma continuada. Ja a la tarda es jugaran les fases finals amb quarts de final, semifinals i finals de les diverses categories. La jornada s’iniciarà a les 9 del matí i s’allargarà fins la nit.\nAl igual que en la primera edició, també s’ha habilitat un servei de bar a l’exterior del pavelló. Aquest torneig 3x3 de bàsquet compta amb el suport del bar mataroní Sporthouse.\nAE Boet, Poliesportiu Eusebi Millan


CCOO desconvoca la vaga de desadores de lAeroport de Menorca\nCCOO desconvoca la vaga de desadores de l'Aeroport de Menorca\nEl sindicat CCOO ha desconvocat la vaga de desadores a l’aeroport de Menorca. AENA ha rescindit el contracte amb l’empresa KLE. Davant aquesta situació s’atura la vaga indefinida ja que existeix el compromís de subrogar a tots els treballadors de KLE a la nova empresa que es farà càrrec de la neteja. Queda pendent encara la qüestió dels sous endarrerits i qui els asumirà. Per això es mantindrà, per ara, la taula de recollida d’aliments i donatius per poder subsistir.


Bon temps com a colofó per a una Setmana Santa de rècord tot i el vendaval de dissabte\nLes estacions s’omplen d’esquiadors i obren les pistes que van tancar pel temporal || El patronat de Turisme confia a superar els trenta-quatre milions d’impacte econòmic de l’any passat\n© Més d'un centenar de persones ahir a l'entrada de les botigues museu de Salàs de Pallars.\nSol i temperatures suaus van ser ahir el colofó per a una Setmana Santa de rècord per al turisme de Lleida, després del temporal de neu i vent de dissabte passat (vegeu SEGRE d’ahir). Les estacions van poder obrir totes les pistes que van tancar el dia anterior per ratxes que van assolir els 98 quilòmetres per hora i van rebre milers d’esquiadors (vegeu el desglossament). El bon temps va animar també les sortides d’un sol dia, amb nombrosos visitants al Pirineu que es van sumar als que han omplert aquests dies entre el 95 i el 100% de les places d’hotels, càmpings i cases de turisme rural.\nL’ocupació al Pirineu ha estat superior a la de les destinacions turístiques a la costa catalana


Jocs Populi: A través del desierto - VilaWeb\nNou capítol del programa setmanal de jocs, presentat per Oriol Comas Coma · Avui us presentem 'A través del desierto', un joc d'estratègia per a qui entengui els plànols i els mapes a la primera\nSou hàbils a llegir mapes? Teniu facilitat per a moure-us en uns espais reduïts? Si és així, 'A través del desierto' és probablement el vostre joc. Dissenyat pel matemàtic alemany Reiner Knizia, un dels creadors de jocs més prolífics d'aquests últims anys, 'A través del desierto' consisteix a gestionar caravanes de camells pel desert; més concretament, a encerclar parcel·les de terra amb camells i a evitar que els contrincants us barrin el pas amb els seus. En aquest nou capítol del programa setmanal Jocs Populi l'Oriol Comas ens el presenta i ens en dóna més detalls.\nApte a partir dels deu anys, hi poden participar de dos jugadors a cinc. La durada del joc és d'uns quaranta-cinc minuts. I té un preu aproximat de trenta euros.\nCom cada divendres, coincidint amb la publicació del 'Jocs Populi' VilaWeb rifa via Facebook un exemplar del joc protagonista del programa. D'ara a divdendres que ve ja podeu deixar-hi els vostres comentaris. Un de vosaltres s'endurà un 'A través del desierto'.


Talp daurat de Gunning - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nTalp daurat de Gunning\nEspècie Neamblysomus gunningi\nEl talp daurat de Gunning (Neamblysomus gunningi) és un petit talp daurat endèmic de Sud-àfrica, cosa que significa que no se'l troba enlloc més. El 2006 fou classificat com a espècie amenaçada. El declivi de la seva població es deu a la pèrdua i destrucció del seu hàbitat i a la predació per part de gossos i gats domèstics. Són animals excavadors que passen gran part del temps sota terra. La seva mida va dels vuit als vint centímetres.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Talp daurat de Gunning\nTalp daurat de Gunning Arxivat 2007-04-05 a Wayback Machine. a African Fauna (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Talp_daurat_de_Gunning&oldid=27399900»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 juny 2021 a les 21:29.


El pet de llop (Lycoperdon perlatum) és un bolet del gran grup dels gasteromicets -aquells fongs amb cos fructífer en forma de bossa tancada fins que les espores han madurat-, molt comú a diferents ambients, tant de bosc com de prat. Té forma de pera invertida, d’uns 3-8 cm, color blanc d’ivori i la superfície coberta de petites berrugues o agullons, com perles, d’on li ve l’adjectiu perlatum.\nD’altres espècies de Lycoperdon, menys freqüents, es distingeixen per l’ornamentació diferent. L’interior del cos del pet de llop, la gleba, es veu blanca si es talla quan el bolet és jove, però s’enfosqueix a mesura que les espores maduren.\nQuan la gleba s’ha convertit en un sac d’espores, s’obre un forat apical i, quan el bolet és trepitjat o li cau una gota d’aigua, allibera una fumarada ben visible d’espores. En aquest estat madur, es desprenen els agullons de la superfície (foto 3ª). Sens dubte, el pet de llop és un bolet que compleix a la perfecció la seva missió de produir espores.\n[fotos Marta Querlat López Salvans (1) i Jordi Badia (2ª, 3ª i 4ª)]


Els jutges citen el Tribunal d'Estrasburg per valorar l'actuació del cos\nUn binomi dels Mossos en un centre de votació l’1-O a Sant Vicenç dels Horts. MANOLO GARCÍA\nBarcelonaUn dels grans debats entre la Fiscalia i la defensa en el judici de l'Audiència Nacional va ser el model policial dels Mossos d'Esquadra i el seu ús de la força. El major, Josep Lluís Trapero, va manifestar que el cos havia apostat per la mediació l'última dècada per deixar enrere la percepció "repressora" de la policia catalana. I els dos jutges del tribunal que han absolt l'excúpula dels Mossos han avalat aquest argument sobre el model i han arribat a citar el Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) d'Estrasburg per valorar com va intervenir el cos. Segons la sentència, l'actuació dels Mossos "no s'ha d'interpretar necessàriament com una excusa" perquè va ser una "aposta estratègica".\nL'Audiència absol Trapero en una sentència que rebrega les tesis del Suprem\nEls magistrats recorden que el Parlament va aprovar el 2013 la resolució 476/X, que són les conclusions de la comissió que va fer la cambra sobre el model d'ordre públic i el material dels antiavalots. Aquella comissió va arribar després de càrregues polèmiques dels Mossos, com les del desallotjament de l'acampada del 15-M el 2011 a Barcelona i el cas Ester Quintana (que va perdre un ull en la vaga general del 2012). Les conclusions de la comissió es van traduir en l'acord de prohibir l'ús de pilotes de goma a la policia catalana. Una decisió que es va sumar al número d'identificació dels antidisturbis a l'esquena i a l'àrea de mediació que el cos havia estrenat feia poc.\nLa prohibició de les pilotes de goma entra en vigor\nPer això els jutges consideren que "una bona part" de les topades que hi va haver entre els cossos policials l'1-O pel compliment de l'ordre judicial d'impedir el referèndum "es pot atribuir a la diferent planificació, al marge del fracàs de la coordinació" entre els Mossos, la Policia Nacional i la Guàrdia Civil. El tribunal ressalta que la resolució de l'any 2013 del Parlament demanava potenciar un model d'ordre públic en esdeveniments de masses "basat en el diàleg, la planificació i el manteniment de la distància, sobretot en la mediació en situacions de conflicte". Es posaven d'exemple com actuaven unitats d'antidisturbis d'altres policies europees abans d'utilitzar la força.\n"La mediació es converteix en un instrument central d'intervenció", justifica l'Audiència Nacional, que afegeix que amb aquest esquema d'acció policial "no resulta sorprenent" el dispositiu dels Mossos per l'1-O. En aquest aspecte, els magistrats fan una exposició dels diferents models històrics, "des del clàssic de força intensificada o recurs normal a la violència com a mecanisme de control, al de la incapacitació estratègica o selectiva d'elements violents, passant per la gestió negociada de la protesta que presideix alguns sistemes europeus". En aquest últim model, afegeix el tribunal, "s'utilitzen els cordons de seguretat formats per voluntaris del servei d'ordre de la manifestació com a mecanisme per controlar l'espai urbà".\nSi no hi ha violència, tolerància\nDavant l'argument de la Fiscalia que els ara absolts havien fet servir "com a excusa" per desobeir la frase de l'ordre judicial d'impedir el referèndum que deia que s'havia de vetllar per la convivència ciutadana, els jutges són molt contundents en la resposta. El ministeri públic considerava que els Mossos no s'havien de preocupar per la proporcionalitat, l'oportunitat i la congruència, però la sentència assegura que "qualsevol intervenció amb l'ús de la força pot suposar una ingerència en drets fonamentals". L'Audiència Nacional menciona el TEDH i exposa que Estrasburg ha establert que "en absència d'actes de violència dels manifestants, encara que no hagin sol·licitat cap autorització, és important que els poders públics demostrin una certa tolerància", sempre que no hi hagi risc per a la seguretat.\nI no només això, sinó que els magistrats també recorden la sentència recent d'Estrasburg que ha condemnat Espanya per violació injustificada del dret de reunió en la dissolució amb l'ús de la força d'una manifestació espontània i pacífica contra les retallades. Per això, el tribunal rebutja que la frase de vetllar per la convivència ciutadana es pugui aprofitar "com un element incriminatori de la voluntat de no actuar". Així, conclouen que la previsió dels Mossos d'intervenir l'1-O amb parelles d'agents –binomis– de seguretat ciutadana i mediadors abans de l'ús de la força, és a dir, amb les unitats d'antiavalots, "respon a un paradigma d'intervenció" d'algunes policies.\nEstrasburg condemna Espanya per l'ús "desproporcionat" de la força policial\n"Es pot discutir la seva idoneïtat", reconeixen els jutges, que afegeixen que l'1-O es van posar en pràctica maneres d'actuar "que obeïen a criteris diferents, però la preparació, planificació i execució dels Mossos no es pot qualificar de col·laboració, ni tan sols per omissió, amb els que desobeïen les resolucions judicials i pretenien que no es complissin".\nTribunals Josep Lluís Trapero Audiència Nacional Mossos d'Esquadra


L'atur baixa a Catalunya en 44.000 persones, el segon descens més important de l'Estat, segons l'EPA\nLa taxa d'atur se situa en el 19,10% a Catalunya i a l'Estat baixa del 24% per primer cop des del 2011\nBarcelonaLa taxa d'atur es va situar a Catalunya en el 19,10 % de la població activa en el tercer trimestre del 2014, el que deixa el nombre total de desocupats en 726.100 persones, segons les dades de l'Enquesta de Població Activa (EPA). Catalunya és la segona comunitat en la que més a caigut l'atur. Amb 44..400 aturats menys que el trimestre anterior, a Catalunya l'atur ha caigut un 5,76% respecte al segon trimestre.\nRespecte a fa un any, el nombre d'aturats a Catalunya ha disminuït en 149.300 persones, el que suposa una caiguda del 17,05%.\nPer demarcacions, la taxa d'atur a Barcelona se situa en el 19,11%, a Girona en el 20,32%, a Tarragona en el 20,78% i a Lleida en el 13,52%.\nL'enquesta, que publica avui l'Institut Nacional d'Estadística (INE), revela que la taxa d'atur a tot Espanya va baixar fins al 23,67 %, fet que suposa que descendeix del 24 % per primera vegada des de l'any 2011.Catalunya és la segona comunitat que registra un major descens després de Madrid.\nAl conjunt de l'Estat l'atur va baixar en 195.200 persones el tercer trimestre de l'any respecte al trimestre anterior, un 3,5% menys, registrant el seu major descens en un tercer trimestre dins la sèrie històrica, segons les dades de l'EPA. Després aquesta retallada de la desocupació el període juliol-setembre, el nombre total d'aturats va arribar a la xifra de 5.427.700 persones, el seu nivell més baix des del quart trimestre del 2011.\nEntre juliol i setembre es van crear a l'Estat 151.000 llocs de treball (+ 0,87%), el major increment de l'ocupació des del tercer trimestre del 2007. En l'últim any, l'ocupació ha augmentat en 274.000 persones, a un ritme del 1,59%. En acabar setembre, el nombre total d'ocupats arribava als 17.504.000. Aquest nivell que no es registrava des del tercer trimestre del 2012.\nTots els llocs de treball creats entre juliol i setembre pertanyien al sector privat, que va registrar un avanç de l'ocupació de 154.900 persones (+ 1,07%), mentre que l'ocupació pública es va reduir en aquest trimestre en 3.900 persones (-0,13% ). El sector públic acumula un ajust de 17.700 llocs de treball en l'últim any (-0,6%), mentre que el privat ha creat 291.600 llocs de treball (+ 2%).\nEn el tercer trimestre del 2014, el nombre d'assalariats es va incrementar en 95.700 persones (0,7%), després de reduir els contractats amb caràcter indefinit en 26.700 persones (-0,25%) i augmentar en 122.400 els assalariats amb contracte temporal (+ 3,6%).


Els Futbolíssims 10: El misteri del tresor pirata :: Libelista\nUna col·lecció d'humor, amistat i molt de futbol! Els Futbolíssims han de jugar un partit amistós amb l'equip del centre de menors Els Justos, on hi ha internats alguns dels delinqüents infantils més perillosos del país. Una de les internes, la temuda Laoi Txai San, els convenç que robin els plànols del centre, custodiats per la policia, amb el propòsit, segurament, de poder organitzar un fuga. Corre el rumor que aquesta noia té amagat en algun lloc el botí de l'atracament d'un banc. Els problemes comencen quan els Futbolíssims abandonen el partit per culpa de l'agressivitat dels seus rivals, per la qual cosa s'exposen a ser eliminats de la Lliga. I la troca encara s'embolica més quan decideixen fer el que calgui per aconseguir els cobejats plánols, com ara escorcollar el despatx del pare del Paket...\nEls Futbolíssims 10: El... Roberto Santiago\nEls Futbolíssims 11: El... Roberto Santiago\nAmigos y rivales (Serie... Luigi Garlando\nCompañeros de viaje (Se... Luigi Garlando\nRivales peligrosos (Ser... Luigi Garlando


El blog de l'Entesa: Nota conjunta sobre el projecte de reforma de la Platja d’en Bossa\nNota conjunta sobre el projecte de reforma de la Platja d’en Bossa\nEivissa pel Canvi, Eivissa Sostenible, Entesa d’Eivissa, Equo Eivissa i Es Nou Partit proposen la convocatòria d’una consulta popular vinculant sobre el projecte de reforma de la Platja d’en Bossa\nEl projecte de reforma de Platja d’en Bossa afecta al voltant de 77 hectàrees entre la costa i l’aeroport. Inclou, entre altres aspectes menors, un camp de golf de 18 forats, 58 habitatges de luxe, hotels-discoteca de 5 estrelles en primera línia de mar i una superfície comercial de més de 55.000 metres quadrats.\nEls grups polítics Eivissa pel Canvi (ExC), Eivissa Sostenible (ESOS), Entesa d’Eivissa, Equo Eivissa i Es Nou Partit ens oposam de manera clara i conjunta a aquest projecte per les següents raons:\na. En la present conjuntura econòmica pot ser molt positiva la participació de la iniciativa privada en el desenvolupament de infraestructures que milloren la qualitat dels serveis urbanístics de qualsevol àrea i en especial de les àrees turístiques més madures. L’objectiu d’aquestes actuacions hauria de ser la millora urbanística i dels serveis socials i culturals dins de un pla de millora integral de l’activitat econòmica i de millora de la qualitat de vida de la població resident. Ara bé, tots aquestos plans s’han de fer dins de la mes estricta legalitat, ja que s’ha de fugir de qualsevol tracte de favor o d’adaptació de la normativa als interessos particulars. No es pot oblidar que la connivència del legislador amb els grups monopolístics ha estat i és encara avui una de les causes de l’actual crisi i de l’aprofundiment de les desigualtats socials. Per això i en primer lloc, no es pot acceptar un projecte d’aquesta magnitud si no s’adapta a l’actual normativa.\nb. El model d’hotel discoteca que es pretén consolidar i multiplicar en aquest projecte genera notables molèsties als vesins, amb contaminació acústica i lumínica. Aquest tipus d’establiment fa competència deslleial als locals d’oci legals, insonoritzats i amb horaris controlats. A més d’això, es genera un “efecte llamada” cap a un tipus de turisme que genera nombrosos problemes i que no volem fomentar encara més per Eivissa.\nc. Estam totalment en contra de la gran zona comercial projectada perquè seria un cop mortal pel petit comerç de barri de tots els pobles d’Eivissa. Volem evitar la desaparició de nombroses empreses petites i independents, i alhora la destrucció de nombrosos llocs de treball , que no es compensarà ni de lluny amb la creació dels nous llocs de treball estacionals i precaris que prometen els promotors. El mercat eivissenc és el que és i en tot cas es tractaria d’un transvasament i d’una concentració en poques mans dels llocs de feina que es destruiran al petit comerç i als establiments turístics de la competència.\nd. Perquè amenaça el Parc Natural que naltros volem posar en valor. Bona part dels nous edificis residencials i del camp de golf es troben a dins de la franja de protecció del Parc Natural de Ses Salines, una zona protegida i bàsica pel manteniment dels hàbitats de la reserva. A més, entra en conflicte amb la pitjada sonora dels avions i suposa la pèrdua irreversible de més de 50 ha de terreny agrícola. La gran part del projecte està previst sobre terrenys rústics, i només una part petita del projecte afecta terreny urbà. Des del punt de vista de la planificació del nostre model territorial, urbanitzar nous espais rústics just al costat del Parc Natural de ses Salines és exactament el contrari del que s'ha de fer per aconseguir que Eivissa es consolidi com una destinació turística de qualitat i sostenible en el temps. També és improrrogable la retirada de terres de les autovies en conformitat amb les sentències judicials corresponents.\ne. La dotació i construcció de un retén de la policia en una zona determinada, no ha de dependre de les necessitats del promotor, sinó i en tot cas de les necessitats de tota l’àrea de Platja d’en Bossa i Sant Jordi de ses Salines.\nEls grups polítics Eivissa pel Canvi (ExC), Eivissa Sostenible (ESOS), Entesa d’Eivissa, Equo Eivissa i Es Nou Partit pensam que hi ha alternatives molt més beneficioses pel conjunt dels ciutadans, que en tot cas haurien de sortir d’un debat obert i participatiu amb la societat eivissenca i sense els paternalismes vergonyosos d’aquest projecte. Les nostres propostes per obrir el debat son:\na. Proposem un esponjament dels edificis més obsolets i amb més impacte paisatgístic de la platja d’en Bossa, amb la creació de zones verdes i parcs.\nb. Proposem vertebrar el barri amb carrils bici i un tramvia elèctric que connecti l’aeroport amb el port d’Eivissa travessant tota la Platja d’en Bossa. Aquesta infraestructura és ecològica i beneficiosa per als residents i als turistes en general, disminuint el transit de cotxes, els accidents, els temps de recorregut i la contaminació, i augmenta la qualitat de l’entorn i la qualitat de vida dels residents.\nc. Proposem mancomunar les competències urbanístiques i turístiques traspassant-les al Consell Insular, de manera que hi hagi una seguretat jurídica i que no existeixi la discriminació de tracte actual entre terminis municipals diferents.\nd. Proposem convertir aquesta zona turística madura en la primera zona turística 100% sostenible d’Eivissa, de manera que els edificis siguin reformats per produir, de mitjana, tota l’energia que consumeixen al llarg del any. Les aigües de pluja hauran de ser aprofitades i la resta de l’aigua necessària s’obtindrà dessalant l’aigua marina amb energia alternativa. Aquesta reforma, que sí es pot definir “d’excel·lència” sense haver-se’n d’avergonyir, significa la creació de nombrosos llocs de treball per tot l’any i l’atracció d’un tipus de turisme amb molt més valor afegit per la societat eivissenca.\nEls grups polítics Eivissa pel Canvi (ExC), Eivissa Sostenible (ESOS), Entesa d’Eivissa, Equo Eivissa i Es Nou Partit considerem que aquest projecte té un gran impacte sobre la illa i el seu futur, així que s’ha de prendre una decisió política amb el màxim consens possible per ajuntar tots els esforços cap a la recuperació econòmica de la nostra illa.\nLa millor manera de obtindré aquest consens és que el Consell Insular convoqui una consulta popular vinculant amb una pregunta clara per a que tots els eivissencs puguin expressar de debò la seva opinió sobre aquest projecte.\nPer a que sigui realment representatiu de la voluntat dels residents, proposem que puguin votar en aquesta consulta totes les persones majors de 16 anys i empadronades en un dels 5 ajuntaments d’Eivissa abans del 31/12/2012, amb independència de la seva nacionalitat. Nosaltres ens comprometem a respectar escrupolosament el resultat d’aquesta consulta. Poden dir la mateixa cosa els promotors d’aquest projecte i els altres partits polítics?\nEnviat per l' Entesa Nacionalista i Ecologista (Eivissa) a les 9:45 p. m.\nEtiquetes de comentaris: Platja d'en Bossa, territori


COL·LECCIÓ FRANCISCO CUMELLAS - franciscocumellas\nTruca'ns +34 93.200.71.73\nLLANA I VISCOSA\nCOL·LECCIÓ FRANCISCO CUMELLAS\n> COL·LECCIÓ FRANCISCO CUMELLAS\nllana catifa francisco cumellas Woodnotes seda Chevalier édition edició il·limitada llana/seda interior blanc\nMostrant 1 - 30 de 46 elements\nCatifa de pèl curt nuada a mà amb fibra de cànem. Aquest material és molt resistent, i donarà un toc rústic a la seva llar. Degut a la naturalesa del cànem els colors poder variar lleugerament amb cada tintada per el que pot diferir la tonalitat de la catifa respecte a la mostra.\nDarrere d'aquesta catifa aparentment senzilla s'amaga un treball delicat i artesanal, per que cada nus ha estat teixit a mà. La combinació de llana i viscosa dona com a resultat una peça que alegrarà la decoració de casa nostra. Suau i brillant, donarà gust descalçar-se a qualsevol època de l'any.\nFabricada en 100% llana i completament teixida a mà. S'han utilitzat tints naturals per aconseguir un efecte especial i per què cada catifa sigui única. Es tracta d'una peça de pèl curt de textura vellutada disponible en quatre colors naturals: black, stone, light grey i beige.\nLa col·lecció Chenai forma part de la nostra col·lecció de dhurries.Està teixit a mà amb cotó i també està disponible amb llana. Les mides i els colors es poden personalitzar.\nTeixida a mà amb feltre de llana, es presenta en 2 colors i combinant diferents textures en una mateixa catifa.\nTeixida a mà amb feltre de llana, combina diferents tramats per crear un joc de relleus amb un toc de color dotant de personalitat el teu ambient. Presentada en 3 colors.\nLa col·lecció Cresta forma part de la nostra col·lecció de dhurries.Està teixit a mà amb llana i també està disponible amb cotó. Les mides i els colors es poden personalitzar.\nUna peça fabricada totalment a mà i realitzada en llana i viscosa, textura que li concedeix un efecte de doble tonalitat molt especial gràcies a la combinació d'ambdós materials. De tacte sedós i brillant, que col·locada en qualsevol lloc de la casa, aportarà el grau de confort que buscaves. Disponible en una àmplia gamma de tonalitats.\nAquesta catifa de Francisco Cumellas, ha estat realitzada amb la col·laboració d’Ocott.Està nuada a mà amb llana de Nova Zelanda. Les seves mides són personalitzades.\nFabricada en 100% feltre de llana i totalment manual. Aquesta fibra és reconeguda per la seva qualitat i resistencia. El model Eco juga amb tires que a mesura que es coneixen a la base, es retorça per recar una peça d'identitat única.\nAmb aquesta peça aconseguiras donar-li al teu espai un caràcter únic aportant força i distinció. Teixida a mà amb feltre de llana i de mesures personalitzades. Fins i tot la pots fer rodona per donar-li més originalitat.\nAquesta catifa de trenat rústic perfecta per a col·locar en porxos i rebedors està teixida a mà amb jute 100%. Les mesures d’aquesta poden ser personalitzades i per aconseguir un efecte especial s’utilitzen tints vegetals, de manera que mai hi ha una catifa igual a una altra. Al utilitzar-se aquest tipus de tints,...\nLa col·lecció Havanna Fine, és la versió fina de la col·lecció Havanna. Està teixida a mà amb jute. És perfecta per a col·locar en porxos i rebedors. Per tenyir aquest material s’han utilitzat tints vegetals, per tant el color de la catifa pot variar respecte al de la mostra.\nUn model de llana 100%, nuada a mà, que en un excés creatiu i colorista, proposa fusionar elements de la cultura oriental i occidental. Una encertada fusió que encara queda més suggerent gràcies als tons en què estan realitzades aquestes catifes.\nCatifa reversible realitzada a mà amb feltre de llana. Amb un disseny del més innovador, imita la composició d'un jardí de cantons rodons, a la mateixa catifa és combinen colors naturals ( grisos, crus, marrons i negres) Fent cada catifa única. A més, és fàcil de netejar.\nEl seu particular efecte jaspiat es deu a que està fabricada amb bambú, un material que conté un tacte sedós. Elaborada de forma totalment artesanal, està nuada a mà i ens permet, a més combinar en una mateixa catifa els colors del mostrari de franges horitzontals. Està disponible en quatre colors: Dark White, Light Grey, Taupe i Grey.\nDe pel llarg, està feta a mà amb fibra de cànem, perfecta per col·locar-la en espais rústics y rebedors perquè es molt resistent i duradora. S'han utilitzat tints naturals per aconseguir un efecte especial de manera que mai hi ha una catifa igual que un altre.\nAquest model està nuat a mà amb viscosa i llana. Una combinació de lo més encertada que dóna com a resultat un jaspiat atrevit i original. És de pèl curt i resulta molt suau al tacte, per lo que és una catifa molt confortable que vestirà amb elegància els nostres terres.\nLa col.lecció Luxury, està totalment nuada a mà. Està composta per quatre models. Tres d’ells, Avera, Garden i Mallow, estàn confeccionats amb seda; i el model Turquoise/brown amb llana i seda.\nCreant la tradicional figura espiga, el model Mestral vesteix la llar amb un original disseny i una combinació de colors que aconsegueix adaptar-se a estils decoratius moderns i clàssics. Està teixida a mà amb polietilè tereftalat (PET).\nLa col·lecció Nordcap forma part de la nostra col·lecció de dhurries.Està teixit a mà amb llana. Les mides i els colors es poden personalitzar.\nUna catifa nuada a mà amb llana i viscosa que es presenta en 4 colors que evoquen les tonalitats que adopta l'oceà en conjunt amb el seu entorn.


Incoterms - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEls Incoterms són regles internacionals acceptades per tots els governs i per totes les parts involucrades en el transport internacional de mercaderies. Regulen les qüestions més comunes usades en el comerç internacional pel que fa al lliurament de mercaderies (transport, assegurança, tràmits duaners, càrrega i descàrrega, etc.) i tenen com a objectiu establir criteris definits sobre la distribució de les despeses i la transmissió dels riscos entre dues parts, compradora i venedora, en un contracte de compravenda internacional.\n2 La necessitat d'una normativa internacional uniforme\n3 La Cambra de Comerç Internacional\n4 Els 11 Incoterms 2010\n5 Publicacions en català\n6 Enllaços externs relacionats\nFins a l'any 1920, les entitats de comerç internacional havien desenvolupat una sèrie de termes comercials amb l'objectiu de descriure els drets i les responsabilitats dels comerciants en relació amb la venda i el transport de mercaderies. Aquests termes comercials consistien en unes abreviacions per reflectir les diferents disposicions contractuals. Lamentablement, no hi va haver una interpretació uniforme d'aquestes denominacions als diferents països, i en conseqüència, es van començar a produir malentesos en les transaccions internacionals.\nLa necessitat d'una normativa internacional uniforme[modifica]\nPer tal de millorar aquest aspecte del comerç internacional, la Cambra de Comerç Internacional a París va desenvolupar els INCOTERMS o INternational COmmerce TERMS, una sèrie de normes uniformes per a la correcta interpretació dels termes de comerç internacional, amb definició dels costos, riscos i obligacions dels compradors i els venedors en les transaccions internacionals, especialment pel que fa al transport i lliurament de la mercaderia. Publicades per primera vegada l'any 1936, aquestes normes han estat revisades periòdicament en funció dels canvis que s'han produït en les modalitats de transport i de lliurament de documents. Els Incoterms concreten les qüestions relacionades amb el lliurament de mercaderies al comprador per part del venedor. Això inclou el transport, les responsabilitats duaneres d'importació i exportació, qui paga què, i de qui és la responsabilitat sobre de la mercaderia en els diferents estadis durant el transport. Els Incoterms es fan servir sempre acompanyats del nom del lloc geogràfic (per exemple EXW Girona, CIF Buenos Aires). La versió vigent és la dels Incoterms 2010.\nLa Cambra de Comerç Internacional[modifica]\nLa Cambra de Comerç Internacional (CCI) és l'organisme responsable de la revisió i publicació dels Incoterms. La CCI és un organisme no governamental al servei del comerç mundial. Grups empresarials i econòmics amb interessos internacionals de més de 130 països en són membres. A més de 60 d'aquests països, hi ha Comitès nacionals que coordinen les activitats de la CCI als respectius territoris.\nLa CCI, segons manifesta la pròpia organització, representa la comunitat mundial d'empreses a nivell nacional i internacional, promou els intercanvis i les inversions mundials sobre la base d'una competència lliure i lleial, harmonitza les pràctiques comercials, proposa directrius als importadors i exportadors i aporta al món del comerç una sèrie de serveis i propostes de caràcter pràctic.\nLa CCI elabora les Regles i Usos Uniformes relatius als crèdits documentaris (RUU 500 o UCP 500), que els bancs i les empreses apliquen per finançar i per dur a terme milers de transaccions comercials internacionals cada any. Dins d'aquestes regles, hi trobem descrits els Incoterms. El text anglès original es considera la versió oficial dels Incoterms 2000, aprovada per la Comissió de les Nacions Unides per al dret comercial internacional (CNUDCI, UNCITRAL en anglès).\nEls 11 Incoterms 2010[modifica]\nGRUP E: ENTREGA DIRECTE A LA SORTIDA\nEXW (Ex Works) El comprador suporta totes les despeses i riscos relacionats amb portar la mercaderia des del domicili del venedor cap al destí desitjat. Aquest terme representa la mínima obligació per al venedor. Es pot utilitzar en tots els modes de transport.\nGRUP C: LLIURAMENT INDIRECTE AMB PAGAMENT DEL TRANSPORT INICIAL\nCFR (Cost and Freight) El venedor ha de pagar tots els costos necessaris per portar la mercaderia al port de destinació convingut. El risc de pèrdua o dany es transfereix del venedor al comprador quan la mercaderia sobrepassa la borda del vaixell en el port d'embarcament. El venedor té l'obligació de despatxar les mercaderies per a l'exportació. Aquest terme només s'ha d'utilitzar per a la navegació marítima o interior.\nCIF (Cost, Insurance and freight) El venedor té les mateixes obligacions que sota CFR però ell també està obligat a proporcionar una assegurança contra el risc de pèrdua o dany de la mercaderia durant el transport. El venedor té l'obligació de despatxar les mercaderies per a l'exportació. Aquest terme només s'ha d'utilitzar per a la navegació marítima o interior.\nCPT (Carriage Paid To) El venedor es fa càrrec de tots els costos, inclòs el transport inicial fins que la mercaderia arribi al punt convingut del país de destí. Tot i això, el risc es transfereix al comprador en el moment que la mercaderia passi a mans del transportista del país de destí. Aquest terme exigeix que el venedor despatxi la mercaderia per a l'exportació i es pot utilitzar en tots els modes de transport.\nCIP (Carriage and Insurance Paid To) El venedor té les mateixes obligacions que sota CPT, però té la responsabilitat d'obtenir una assegurança contra el risc del comprador de pèrdua o dany de la mercaderia durant el transport. El venedor té l'obligació de despatxar les mercaderies per a l'exportació però només està obligat a aconseguir una assegurança de cobertura mínima. Aquest terme exigeix que el venedor despatxi la mercaderia per a l'exportació i es pot utilitzar en tots els modes de transport.\nDAT (Delivered At Terminal)- Pot ser utilitzat per a tots els modes de transport. El venedor realitza el lliurament quan la mercaderia, un cop descarregada dels mitjans de transport utilitzats, es posa a disposició del comprador en un terminal amb nom, al port o lloc de destinació. "Terminal" inclou moll, magatzem, pati de contenidors o per carretera, per ferrocarril o per terminal aèria. Ambdues parts han d'acordar el terminal i si és possible un punt dins del terminal del moment en què els riscos seran transferits del venedor al comprador de les mercaderies. Si es pretén que el venedor ha d'assumir tots els costos i responsabilitats de la terminal a un altre punt, DAP o DDP poden aplicar.\n• El venedor és responsable dels costos i riscos de portar la mercaderia al punt especificat en el contracte • Venedor assegureu-vos que el vostre contracte de transmissió reflecteix el contracte de compravenda • El venedor és responsable dels procediments de despatx d'exportació • Importador és responsable de despatxar les mercaderies per a la importació, arreglar les formalitats duaneres d'importació i pagar els drets d'importació • Si les parts desitgen que el venedor assumeixi els riscos i costos de la recepció de la mercaderia des de la terminal a un altre lloc, llavors el terme DAP pot aplicar\nDAP (Delivered At Place) - Pot ser utilitzat per a tots els modes de transport. El venedor lliura la mercaderia quan la posa a disposició del comprador sobre els mitjans de transport utilitzats i llest per a la descàrrega en el lloc de destinació convingut. S'aconsella especificar el més clarament possible el punt en el lloc de destinació convingut. Si el venedor és responsable del despatx de les mercaderies, el pagament d'impostos, etc., s'ha de considerar la possibilitat d'utilitzar el terme DDP.\n• Venedor assumeix la responsabilitat i els riscos de lliurar la mercaderia al lloc designat • El venedor és aconsellat per obtenir contractes de transport que coincideixen amb el contracte de compravenda • Venedor té l'obligació de despatxar les mercaderies per a l'exportació • Si el venedor incorre en costos de descàrrega al lloc de destinació, llevat que prèviament van acordar que no tenen dret a recuperar aquests costos • Importador és responsable d'efectuar el despatx de duana i pagar els drets de duana\nDDP (Delivered Duty Paid) El venedor és responsable de lliurar la mercaderia al lloc convingut del país d'importació, incloent tots els costos i riscos de portar la mercaderia a importar destí. Això inclou els drets, impostos i tràmits duaners. Aquest terme pot emprar amb independència del mode de transport.\nGRUP F: LLIURAMENT INDIRECTE SENSE PAGAMENT DEL TRANSPORT INICIAL\nFAS (Free Alongside Ship - port de càrrega convingut) El venedor ha de posar la mercaderia al costat del vaixell al port. El venedor ha de despatxar la mercaderia per a l'exportació. Apte només per al transport marítim, però no per al transport marítim multimodal en contenidors. Aquest terme s'utilitza normalment per a alta capacitat de càrrega o major.\nFOB (Free On Board - port de càrrega convingut) El venedor ha de carregar la mercaderia a bord del vaixell designat pel comprador. El cost i el risc es divideixen quan els béns són a bord del vaixell (aquesta regla és nova). El venedor ha de despatxar la mercaderia per a l'exportació. El terme s'aplica a la navegació marítima i continental només però no per al transport marítim multimodal en contenidors. El comprador ha d'indicar al venedor les dades del vaixell i el port on les mercaderies es pengin, i no hi ha cap referència a, o disposició per l'ús d'un portador o transportista.\nFCA (Free Carrier) L'obligació del venedor és lliurar la mercaderia, despatxada per a l'exportació, a càrrec del transportista nomenat pel comprador en el lloc convingut o punt. Si no hi ha cap punt exacte està indicat pel comprador, el venedor pot escollir dins el lloc o zona estipulada en què el transportista procedirà a la recepció al seu càrrec. Quan l'ajuda del venedor es requereix per fer el contracte amb el transportista el venedor podrà actuar a risc dels compradors i les despeses. Aquest terme es pot utilitzar en tots els modes de transport.\nTERMCAT, Centre de Terminologia. Incoterms (Díptic). [Barcelona]: TERMCAT, Centre de Terminologia: Generalitat de Catalunya. Departament d'Indústria, Comerç i Turisme, DL 2002.\nEnllaços externs relacionats[modifica]\nPàgina de la CCI sobre Incoterms\nPàgina d'expert en Incoterms 2000\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Incoterms\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Incoterms&oldid=28200591»


El Departament d’Agricultura convoca ajuts per actuacions en sanitat animal per un import global de 545.000 euros | agropres\nEl Departament d’Agricultura convoca ajuts per actuacions en sanitat animal per un import global de 545.000 euros\nPosted on Octubre 11, 2016 by agropres\nEl Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) ha publicat l’ordre de convocatòria d’ajuts fixada en 545.000 euros per a compensar els ramaders pels costos derivats de l’execució de programes i actuacions sanitàries de control i prevenció de malalties dels porcs, els conills i les cabres de producció lletera.\nUna de les línies estratègiques d’actuació en matèria de sanitat animal és la de fomentar les agrupacions ramaderes, així com acords d’aquestes amb l’Administració per contribuir a una gestió integral de la producció ramadera, millora de la sanitat i prestació de serveis de gestió, assistència i la transferència tecnològica als ramaders.\nPer aquest motiu el Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) considera necessari continuar fomentant les agrupacions de defensa sanitària ramadera contribuint a l’execució dels programes sanitaris destinats a prevenir determinades malalties en els sectors porcí, cunícola i cabrum.\nEn funció de l’espècie\nEl DARP vol fomentar la tasca que porten a terme les agrupacions de defensa sanitària que duguin a terme els programes i actuacions previstos en funció de l’espècie. Així, en el cas del sector porcí, es consideraran subvencionables els costos derivats dels controls serològics periòdics obligatoris establerts en el marc del programa de prevenció i vigilància sanitària del bestiar porcí. En el cas del sector cunícola es consideraran subvencionables el programa de control de les malalties micòtiques, el programa de control establert davant la mixomatosi i la malaltia vírica hemorràgica i el programa de control de l’enterotoxèmia bacteriana. I pel sector del cabrum de llet, es consideraran subvencionables les actuacions incloses en el Pla Pilot del programa sanitari per la qualificació de les explotacions caprines de llet.\nEls ajuts per a aquesta convocatòria inclouen el compromís adoptat pel Departament d’incrementar l’aportació al sector cunícola per a cobrir un major percentatge de les despeses sanitàries d’aquest.\nEl període de presentació de sol·licituds és de quinze dies naturals a comptar de l’endemà de la publicació d’aquesta Ordre al DOGC.\nLes persones sol·licitants han d’haver realitzat les actuacions objecte dels ajuts entre el 2 de setembre de 2015 i l’1 de setembre de 2016 i presentar la seva justificació juntament amb la presentació de la sol·licitud de l’ajut.\nAmb aquesta convocatòria el Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació vol refermar el compromís amb la sanitat ramadera i amb la tasca que professionals veterinaris porten a terme en les agrupacions de defensa sanitària, elements que es considera cabdals no només en l’execució dels programes sanitaris sinó en la prevenció, concepte clau en matèria de sanitat animal i a l’hora de garantir un estatus sanitari impecable per a les explotacions ramaderes catalanes.\n« Tertúlia sobre models de gestió de les explotacions de porcí Acte de celebració del Dia Internacional de la Dona Rural »


Cos de Bastoners de l'Esbart Català de Dansaires | Cultura Popular\nEl Cos de Bastoners de l'Esbart Català de Dansaires és la formació bastonera més veterana de la ciutat. Ja en el moment de la fundació de l'esbart, l'any 1908, el primer director, Aureli Capmany, va compilar melodies tradicionals i en va refer coreografies perquè fossin ballades. L'Esbart Català de Dansaires és el grup de dansa actiu més antic de Catalunya, i es dedica a aplegar, estudiar i divulgar la dansa tradicional catalana i més matèries relacionades directament amb els balls i els costums populars.\nL’Esbart Català de Dansaires té tres colles de bastoners, agrupats per edats: la colla infantil, amb nens de quatre a nou anys; la juvenil, amb bastoners de deu a catorze anys; i la colla gran, en què participen els més grans de catorze anys. En les actuacions, totes tres colles solen anar acompanyades per la música de flabiols, tenora i timbal.\nLes colles de bastoners de l’Esbart Català de Dansaires participen activament en els actes festius del Barri Gòtic, de la Ciutat Vella i de més barris de la ciutat, i també són presents sovint en les festes generals de la ciutat, com ara les de Santa Eulàlia, la diada de Corpus i les de la Mercè. A més, els membres del Cos de Bastoners fan ballades en actes culturals i festius de poblacions de tot Catalunya.


La Clínica Dr. Guitart, a l’avantguarda en recerques dentals, ha incorporat un nou tractament ric en plasma i en factors de creixement - ManacorComarcal\nInicio/Actualidad/La Clínica Dr. Guitart, a l’avantguarda en recerques dentals, ha incorporat un nou tractament ric en plasma i en factors de creixement\nVisitàrem al Dr. Miquel Guitart Femenies, propietari de la Clínica Dr. Guitart del carrer Mercadal nº9 de Manacor, per parlar del “nou tractament ric en plasma i en factors de creixement” que ha incorporat recentment a la seva clínica. El Dr. Guitart és Llicenciant en Odontologia des de l’any 2005, cursà un Postgrau en estètica dental, és especialista en Entodòncia Rotatori, Màster en cirurgia oral i implantologia. A més, és un enamorat de la seva professió i sempre està a l’avantguarda de les noves tecnologies i tècniques noves per incorporar-les al servei dels seus pacients. Darrerament va aconseguir la titulació BTI per l’ús del plasma.\n– Dr. Guitart, en què consisteix el nou tractament en plasma ric en factors de creixement que ha incorporat recentment a la seva clínica?\n– Aquest tractament consisteix en discriminar el contingut de la sang i fer servir les parts regeneratives per recuperar les estructures perdudes o bé per integrar implants.\n– Es fa amb sang del propi pacient?\n– Sí, de fet s’extreu la sang del pacient i la centrifuguem. D’aquí es treuen tres parts bàsiques, perque ens entenguem, una amb els hematies, macròfags, i leucòcits, que són els que quan ens fem una ferida, s’encarreguen d’arribar al lloc lesionat i intervenen la inflamació. Una altra part és el plasma, ric en plaquetes i factors de creixement, el que en diuen cèl.lules mare, encarregades de reparar la zona lesionada, i una tercera part amb menys cèl.lules d’aquestes característiques que fem servir de membrana quan feim cirurgia.\n– On es deposita el plasma?\n– Quan feim el centrifugat i preparem el plasma, el depositem per exemple a l’alvèol dentari, que és on s’allotja una dent després d’una extracció i aconseguim una regeneració òssia perfecta, sense pèrdues i molt més ràpida, sense complicacions. Podem dir que en certa manera enganyem al cos i ens avancem als esdeveniments, evitant la feina dels factors d’inflamació i destrucció per poder reparar la zona afectada, i depositem sense que l’organisme hagi d’actuar els factors de creixement i les cèl.lules.\n– Quins altres usos té?\n– Si xerram d’odontologia, en periodòncia funciona molt bé quan les genives estan alterades o feim cirurgia periodontal. En implantologia banyam l’implant en el plasma i la integració és més ràpida, i quan feim empelts d’os funciona espectacular, regenerem més i millor des de que el feim servir, i els post-operatoris són més suaus.\n– Quan va començar a fer servir el plasma?\n– Nosaltres hem incorporat aquesta tècnica fa uns mesos i des del primer dia ho fem servir diria que una mitjana de dos a cinc pacients per dia. Estam molt satisfets i encantats amb el resultat.\n– Sou innovadors amb aquesta tècnica?\n– Aquesta tècnica està estesa arreu del món i està reconeguda a nivell internacional per la OMS, nosaltres feim servir el legat d’altres companys que sí ho van ser, per exemple la companyia BTI, que són els nostres proveïdors de material, encapçalada pel Dr. Arnitua. Ells van ser innovadors i visionaris d’aquesta tècnica i són del País Basc.\n– Té altres usos a més del seu ús en odontologia?\n– Sí, es fa servir en medicina estètica per regenerar teixits, eliminar arrugues, tractaments capil.lars, etc. En traumatologia està…


Sortida de 1r de batxillerat: Sitges modernista\nEl passat dimecres 10 d'abril de 2019 els nostres alumnes de 1r de Batxillerat van realitzar una ruta literària pel Sitges modernista.\nVam començar el dia fent una passejada per la ciutat en la que vam poder observar alguns dels edificis més representatius del moviment modernista, com l’antic cinema El Retiro, can Bartomeu Carbonell (també coneguda com la Casa del Rellotge) o la casa Manuel Planas. També vam poder veure un dels molts “patis blaus” que tant captivaven Santiago Rusiñol i que sovint pintava. Tot passejant, les nostres guies ens van parlar de l’ambient bohemi del Sitges modernista i vam llegir alguns poemes i articles de Joan Maragall i del mateix Rusiñol.\nDesprés vam visitar el Cau Ferrat, el famós taller del pintor i escriptor Santiago Rusiñol. Allà vam poder gaudir de la bastíssima quantitat d’obres d’art i objectes de ferro forjat que l’artista col·leccionava, vam parlar de les festes modernistes que es van celebrar a Sitges i vam apropar-nos una mica més a la figura de l’escriptor de L’auca del senyor Esteve.\nDes del Departament de Llengua Catalana, esperem que aquesta sortida hagi agradat als nostres alumnes i que els hagi ajudat a entendre una mica millor què va suposar el moviment modernista a Catalunya.\nNúria Ballester. Professora responsable de l'activitat.


Aquestes i altres preguntes són l’eix sobre el que treballa el grup de treball de participació i infància que, des de fa dos anys, lidera el servei de Participació Ciutadana, Bon Govern i Transparència de la Diputació de Girona amb l’objectiu de donar veu als infants i adolescents per millorar els pobles i ciutats. Hi participen tècnics i càrrecs electes d’ajuntaments gironins i representants de la Universitat de Girona, amb la col·laboració d’altres experts. Alguns municipis ja fa temps que han engegat experiències de participació i infància, i ara la Diputació les ha recollit en uns vídeos. Justament dijous va tenir lloc la quarta trobada d’aquest grup de treball, que per primera vegada es va fer de manera virtual a causa de la COVID-19.\nEls últims anys s’han impulsat una cinquantena d’experiències de participació infantil a les comarques gironines. El Grup de Treball Participació i Infància ha seleccionat una mostra representativa d’aquestes experiències -de diferents comarques i amb municipis amb un volum de població divers-: els consells d’infants de Figueres, Mieres i Riells i Viabrea. Aquests són òrgans consultius en què participen escolars dels municipis i que, entre altres coses, han estat decisius a l’hora de dissenyar activitats lúdiques o de la festa major; elaborar materials per a zones verdes; generar debat sobre temes socials, i millorar el civisme. El mateix grup també ha seleccionat dos processos participatius amb nens i nenes: a Cornellà del Terri per dissenyar un parc infantil, i a la Bisbal d’Empordà per traçar camins escolars segurs.


Curs d'Entrenador Personal i Fitness a distància per CEAC - educaweb.cat\nDóna-li un impuls a la teva passió i amplia els teus coneixements.\nEl curs de CEAC d'Entrenador Personal i Fitness t'ofereix la formació necessària per desenvolupar-te en l'àrea de l'fitness i l'activitat física, gràcies a el coneixement de el cos humà i l'habilitat per organitzar classes dirigides.\nConverteix-te en un expert de l'fitness i accedeix a un sector que s'ajusti a les teves objectius. Demostra els teus coneixements i aconsegueix el que sempre has volgut.\nAmb la col·laboració de la Federació Espanyola de Fitness (FEF)\nMòdul 1. Cos i moviment\n• U1. Anatomia de el moviment\n• U2. Anatomia de l'aparell locomotor\n• U3. Anàlisi de el moviment\n• U4. Descripció de el moviment\n• U5. l'equilibri\n• U6. L'expressió corporal\nMòdul 2. Activitat física i salut\n• U1. L'exercici físic i la salut\n• U2. L'exercici físic com a prevenció i teràpia en diferents patologies (I)\n• U3. L'exercici físic com a prevenció i teràpia en diferents patologies (II)\n• U4. Els models de centre esportiu i l'ètica de l'entrenador personal\nMòdul 3. Entrenament de les capacitats físiques\n• U1. Entrenament de la resistència\n• U2. Entrenament de la força\n• U3. Entrenament de la flexibilitat\nMòdul 4. Planificació i teoria de l'entrenament\n• U1. Els factors clau de la planificació\n• U2. Les capacitats físiques bàsiques\n• U3. La planificació de l'entrenament\n• U4. Valoració de força, resistència i flexibilitat\n• U5. Factors coadjuvants en la planificació\nMòdul 5. Teoria de l'educació per a l'activitat física\n• U1. La planificació de l'activitat física\n• U2. La sessió d'entrenament\n• U3. Psicologia esportiva\n• U4. Metodologia i recursos didàctics\n• U5. l'avaluació\nMòdul 6. Metodologia de l'entrenador personal\n• U1. La figura de l'entrenador personal\n• U2. Màrqueting aplicat a l'entrenament personal\n• U4. Els ajuts durant l'entrenament\nMòdul 7. Mètodes i sistemes de l'activitat física\n• U1. metodologia docent\n• U2. La comunicació en les classes col·lectives\n• U3. Atenció i motivació\n• U4. activitats coreogràfiques\n• U5. Activitats dirigides amb càrregues\nMòdul 8. Classes dirigides\n• U1. Fonaments de la dansa modern\n• U2. Passos bàsics i noves tendències\n• U3. Tipus de sessions\n• U4. Cicle indoor (spinning)\n• U5. activitats aquàtiques\nMòdul 9. Gimnàstiques suaus i tècniques de relaxació\n• U1. Tècniques i mètodes de les gimnàstiques suaus\n• U2. El mètode Pilates\n• U3. Relaxació, tècniques i mètodes\n• U4. exercicis hipopressius\nMòdul addicional d'Alimentació Equilibrada al Esportista\nMòdul addicional de Primers Auxilis\nMòdul addicional de Sales de Fitness i Equipament\nEl curs et proporciona els coneixements per: Dissenyar programes d'entrenament o exercicis amb músculs concrets en funció de les necessitats de l'alumne i saber modificar-los i adaptar-los a la seva evolució. Dominar de forma exhaustiva el maneig de les màquines i els aparells existents en una sala de fitness, així com conèixer les normes d'ús i de seguretat per a transmetre-les als alumnes. Dissenyar classes dirigides de diferents tipus com a monitor de grup: aeròbic, balls llatins, steps, spinning i stretching, entre d'altres.\nA distància. Campus línia. Recursos multimèdia. Material de el curs en paper i digital. Projecte final de curs. Campus online amb videotutorials de balls llatins, spinning o ioga entre altres modalitats.\nLa superació amb èxit de el curs et garanteix l'obtenció del Diploma CEAC que acredita els coneixements que has adquirit en el món de l'fitness durant el curs. Demostra els teus coneixements i aconsegueix el que sempre has volgut. La realització d'aquest curs culmina amb l'obtenció d'un diploma expedit per la FEF, la Federació Espanyola de Fitness i ESREPS, Registre Espanyol de Professionals de l'Exercici. Hauràs de superar les proves d'avaluació de les unitats de el curs.\n93 / 5000 Resultados de traducción Pràctiques i exercici professional subjecte a la possessió d'una titulació prèvia habilitadora.\nTreballar en gimnasos i centres de fitness. Dedicar-se a la preparació d'esportistes de competició. Incorporar-se a un club esportiu per a ocupar-se de la preparació física dels jugadors. Establir-se per compte propi com a entrenador personal. Les pràctiques i l'accés a l'exercici professional poden estar condicionades a tenir una titulació prèvia habilitadora.\nCurs avalat per FEF: Curs avalat per la FEF, Federació Espanyola de Fitness, que inclou els alumnes en ESREPS, registre de professionals espanyol de fitness que garanteix la qualitat i bones pràctiques dels seus membres.\nDurant tot el teu curs, tindràs a la teva disposició un equip de professors experts que t'orientaran i resoldran els teus dubtes sempre que ho necessitis. Belén Rallo: Diplomada en Fisioteràpia a l'Escola Universitària Gimbernat (Universitat Autònoma de Barcelona). Ha realitzat diversos cursos d'especialització en rehabilitació i diferents teràpies relacionades. Disposa d'àmplia experiència com a fisioterapeuta en diferents centres de recuperació i de fisioteràpia. Siscu Méndez: Postgrau d'Entrenament Personal per la Salle Universities i Diplomat en Enginyeria Tècnica de Telecomunicacions a la UPC. Quiromassatgista, Servei de massatges Esportiu, Expert en musculació Esportiva i Productes sexe. Especialitzat en Recuperació Funcional, Propioceptiu i Lesions Esportives. Més de 15 anys d'experiència com a docent en diferents centres de formació com Preparador Físic d'Esportistes d'Elit i Proves d'accés per als cossos de seguretat de l'Estat.\n483 persones s'han interessat en aquest curs en els últims 3 mesos\n249 persones s'han interessat en aquest curs en els últims 3 mesos


Abans i Després: Canvi radical d’un apartament de platja en 15 dies\nBy Administrador\t29 març, 2016 gener 7th, 2020 No Comments\nQuedaven poques setmanes per què comencés l’estiu i els propietaris d’aquest petit apartament situat a primer línia de costa a Sant Pol de Mar ens van demanar transformar per complet els espais principals del seu refugi de vacances.\nAmb un pressupost molt assequible i només amb 15 dies vam canviar radicalment la imatge de la sala menjador i la del dormitori demostrant que és possible treure profit a 32 m2 sense realitzar una gran reforma i aportant solucions pràctiques i acollidores.\nResultat final de la sala menjador\nResultat final del dormitori\nDegut al poc temps del que disposàvem va ser molt important la planificació prèvia de tot el procés a l’estudi. Així, ens vam assegurar de disposar de tots els elements a temps, d’estalviar-nos imprevistos i incidències i de que tot encaixés a la perfecció aconseguint que l’apartament estigués llest per l’arribada de l’estiu.\nVam decidir apostar per un estil mediterrani on convisquessin, en tèxtils, mobiliari i decoració, tons gris pedra, blancs i blaus. Per la sala vam escollir un gran sofà raconer que convida a gaudir de les fantàstiques vistes al mar durant hores… Es va dissenyar un moble amb espai d’emmagatzematge per tancar la zona i, per guanyar confort, vam incorporar la fusta revestint la columna on vam ubicar el televisor.\nAquest és l’abans i el després de la zona d’estar:\nA la zona del menjador vam dissenyar a mida una taula de fusta, alta per mantenir la vista a l’alçada del mar, i es va combinar amb 4 tamborets rèplica del model Tòlix pintats en blau turquesa per l’ocasió.\nAls grans finestrals per on entra el sol directe durant tot el dia s’hi van incorporar screens tècnics de color negre, elegants i molt funcionals i totes les portes i finestres es van pintar de blanc guanyant així sensació d’amplitud.\nAbans i després de la zona del menjador:\nAl dormitori vam substituir el capçal antic per un de fusta envellida en tons grisos dissenyat i creat per al projecte. L’armari existent es va pintar de blanc i vam canviar-li els antics tiradors rodons per uns allargats. No diries que és el mateix, oi?\nEls canvis van proporcionar una atmosfera molt més lluminosa i moderna on tèxtils i decoració creen un conjunt plàcid i molt harmoniós:\nPots veure més imatges d’aquest projecte aquí.


Tancaments Terrasses a barcelona - Aluspai\nTancaments Terrasses a barcelona\nEn el terreny dels tancaments de terrasses a Barcelona posem en mans dels clients un servei professional i experimentat. Poques empreses que treballin en el nostre segment d’activitat poden presumir de portar més de 30 anys continuats treballant amb l’objectiu d’oferir al client un servei el més personalitzat possible. El segment d’activitat de la fusteria metàl·lica és extraordinàriament complex i competitiu, sempre plantejant nous reptes a les empreses que s’engloben en ell. En aquest sentit, la nostra empresa pot oferir als usuaris els millors productes en el món dels tancaments d’alumini i seguretat. Si necessita encarregar tancaments de terrassa d’hostaleria a Barcelona pot acudir a nosaltres. Estudiem el seu cas i li proposem solucions que s’emmotllen per complet al que precisa.\nI és que els nostres tancaments de terrasses a Barcelona proporcionen als clients una gran quantitat d’opcions: pèrgoles, baranes, terrasses amb coberta mòbil o fixa, portes corredisses… el nostre mètode de fabricació compta amb l’aval del certificat ISO de qualitat. Posseïm unes instal·lacions i tallers equipats amb les més modernes tecnologies disponibles en l’actualitat en el nostre segment d’activitat. Per això, precisament, podem adaptar-nos per complet al que necessiten els usuaris, independentment del pressupost o espai disponible. Demani’ns pressupost per a un tancament de terrassa i nosaltres ens adaptarem per complet al que necessita.\nEn el segment dels tancaments de terrassa a Barcelona confiï en nostres més de dues dècades i mitja d’experiència. Telefoni’ns al 93 205 10 21 o enviï’ns el seu missatges a través del nostre formulari de contacte


Camus: "mai no he vist morir ningú per l'argument ontològic".\nNo hi ha sinó un problema filosòfic vertaderament seriós: el suïcidi. Jutjar que la vida val o no val la pena de ser viscuda és respondre a la qüestió fonamental de la filosofia. La resta, si el món té tres dimensions, si l’esperit té nou o dotze categories, ve després. Es tracta de simples jocs. (...)\nMai no he vist morir ningú per l’argument ontològic. Galileu, que defensava una veritat científica d’importància, l’abjurà amb la major desimboltura quan va veure que posava en perill la seva vida. En un cert sentit, va fer ben fet. Aquella veritat no valia la foguera. Que la terra giri entorn el sol o al contrari, això és profundament indiferent. Per dir-ho sens embuts: és una qüestió fútil. En canvi, veig que molta gent mor perquè estima que la vida no val la pena de ser viscuda. En veig d’altra que, paradoxalment, es fa matar per les idees o o les il·lusions que li donen una raó per a viure (el que diríem una raó per a viure és, al mateix temps, una excel·lent raó per a morir) Crec, doncs, que el sentit de la vida és la qüestió més apressant. (...)\nMai no s’ha tractat el suïcidi sinó com d’un fenomen social. Ací, en canvi, plantejarem, per començar, les relacions entre el pensament individual i el suïcidi. Un gest com aquest es prepara en el silenci del cor, igual que una gran obra. El mateix home l’ignora. Un vespre, es dispara un tret o es llança a l’aigua. D’un administrador de finques que s’havia matat, van dir-me un dia que havia perdut la seva filla feia cinc anys, que havia canviat molt a partir d’aleshores i que aquella desgràcia “l’havia minat”. No podem desitjar una paraula més exacta. Començar a pensar és començar a ser minat. La societat té ben poca cosa a veure en aquests inicis. El cuc es troba en el cor de l’home. És aquí on cal buscar-lo. Aquest joc mortal, que mena de la lucidesa davant l’existència a l’evasió fora de la llum, és una cosa que cal indagar i comprendre.\nAlbert Camus, El mite de Sísif, edicions 62, Barna 1987 (traducció Joan Fuster i Josep Palàcios)


S’han lliurat 5 premis de diferents categories\nUn any més per aquestes dates, l’Ajuntament de Vacarisses va convocar el Concurs d’aparadors de Nadal per promoure el comerç local. Ahir es van donar a conèixer els guanyadors, en 5 categories diferents.\nEl premi popular, que ha sortit de les votacions que s’han pogut dipositar a les urnes dels comerços, ha estat per al bar-restaurant Camí de l’Obac, ja guardonat en anteriors convocatòries. Enguany, han creat un ninot de neu a partir de tres peixeres de mides diferents. La superior representa La Torrota, mentre que la resta acullen figures dels Reigs Mags i el pessebre. El ninot es complementa amb un arbre de Nadal fet amb rotlles de paper higiènic.\nEl premi del jurat ha estat per a la Farmàcia Yolanda España, que ha optat per una xemeneia de cartró, que sosté un llum de fusta, i un banc ple de productes de l’establiment.\nUna altra categoria ha valorat l’ús de materials ecològics i, en aquest cas, s’ha guardonat La Paradeta. La decoració consisteix en un trineu arrossegat per dos rens de cartró amb mascareta i que porten el Pare i la Mare Noel, fets amb ampolles de llet. A més, hi trobem galetes de la botiga penjant i més rens elaborats amb gots de cafè.\nEl premi original se l’ha endut El Casal de Vacarisses per l’aparador dels desitjos, que ha comptat amb la col·laboració de la clientela del bar. Es tracta d’uns plats vermells on hi ha escrits els seus desitjos.\nL’altre comerç guardonat ha estat la Cansaladeria La Siona, per la seva qualitat artística. L’aparador conté productes típics de Nadal, que podem trobar a la mateixa botiga i que pengen d’un pal decorat amb galets i el fragment "Ara ve Nadal, posarem el porc en sal..!”.\nEls establiments premiats han rebut entre 100 i 200 euros, segons la categoria.


Projecte Joan Baptista Basset (General dels Maulets).\nEl Projecte Joan Baptista Basset, general maulet, pretén recuperar la figura històrica per als pobles del Mediterrani. Junt al poema a Basset i el Corredor Basset, forma part d'una campanya social necessària per a no perdre trets d'identitat.\nPROJECTE JOAN BAPTISTA BASSET\nPoema a Basset.\nInterpretació del Poema a Basset.\n-Donar a conèixer la figura del General als pobles de la Mediterrània.\n-Aconseguir el Corredor Basset - Corredor Mediterrani-.\n-Fomentar la presència del nom en l’urbanisme.\n-Fomentar la presència del nom i de la seva vida als mitjans de comunicació, als centres educatius i Internet.\n-Introduir el debat social, fomentant activitats que ens recorden les guerres que ens han fet patir.\n-Aconseguir el Corredor Mediterrani -anomenat corredor Basset-.\n-Celebrar un acte anual de germanor.\n-Modificar el currículum escolar, introduint en els temaris o augmentant la informació sobre la Guerra de Successió.\nMetodologia: per comissions internautes.\nComissió de gestions socials:\n-Contactar amb polítics al capdavant de municipis i amb regidors de cultura i educació. Enviar informació bàsica del nostre projecte, demanant una entrevista o comentant la possibilitat de treballar-lo junts.\n-Comentar la possibilitat de realitzar activitats didàctiques per a la infància i la joventut.\n-Col·laborar amb la creació d'una xarxa de polítics que ens donen suport.\n-Introduir el nom del General en algun carrer, plaça...\nComissió d'educadors, mestres i professors:\n-Donar a conèixer projectes didàctics a la resta de docents.\n-Treballar per a la introducció al currículum escolar.\n-On es pot veure implicada l'escola, els ajuntaments, les associacions de veïns, les universitats, institucions, les entitats ciutadanes...\n-Es podrien fer festes locals i anuals, i una gran festa anual a qualsevol indret.\nComissió d'informació i recursos:\n-Informar a tots els participants del projecte de totes les tasques que estan realitzant-se a temps real.\n-Informar a la societat de les activitats: premsa, entitats, institucions...\n-Potenciar la figura de Basset a Internet amb diversos fòrums.\n-Fomentar l’intercanvi de materials i donar a conèixer tota mena d'obres sobre el General, per a què tota la xarxa puga accedir al seu coneixement.\n-Crear una xarxa amb autors i entitats culturals.\n-Treballar amb la comissió de festes un gran "fòrum" anual implicant universitats i fomentant l’intercanvi d'opinions i el coneixement del grup social.\nComissió de relacions amb Entitats:\n- Treball de coordinació amb tots els grups, Entitats i Projectes dedicats al General.\n- Participar i recolzar les activitats dels altres col·lectius.\nObjectiu: Corredor Basset.\n-Tots els que formem part del projecte ens volem implicar en millorar les condicions de vida que el centralisme ha empitjorat, per això, hem de definir com a col·lectiu estratègies que possibiliten millorar les comunicacions de tot el Mediterrani. A través de la nostra força social, hem d'arribar als polítics, empresaris, bancs, cambres de comerç, i junts accelerar la creació del corredor.\nCarolina Latorre Canet, Vicenç Salvador Torres Guerola i Josep Usó i Manyanós, amb força.\nPublicado por Vicenç Salvador Torres Guerola en 12:51\nInstitut Ramón Llull.


Convidats 2019 - LABdeseries\nÉs historietista, il·lustrador, animador i teòric de l’humor. Ha col·laborat amb mitjans com El País de las Tentaciones, La Vanguardia, Más Libros o Nosotros somos los muertos. Ha realitzat diversos curts d’animació com Vacaláctica, Elvis Christ o La hora de Hombre Cacto, entre d’altres, i és autor de diversos llibres com Monstruos modernos (Astiberri, 2008 Mis problemas con Amenábar (Glénat, 2009) o el més recent Disparen al humorista (Astiberri, 2017). A més és col·laborador de la revista El Jueves i, junt a Edu Galán, un dels fundadors de la revista Mongòlia, on escriu i dibuixa.\nHistoriadora i professora d’Història de l’Art a la Universitat de València. Ha sigut degana de la Facultat de Geografia i Història.\nEls seus temes d’investigació se centren en el patrimoni cultural, la museología i la museografia i les noves narratives en la història de l’art, especialment des de la perspectiva de gènere i les humanitats digitals, la qual cosa li ha portat a impartir conferències i cursos en diversos centres i institucions nacionals i internacionals i a la publicació de nombrosos articles en revistes i llibres col·lectius. Ha dirigit projectes com a “Mujeres que representan, mujeres representadas: el caso español” (2013-2015) i “La\nConquista de la subjetividad femenina de la Ilustración a las Vanguardias (2015-2017)” i en l’actualitat és membre investigador del projecte I+D+i “Las artistas en España (1804-1939)”.\nPeriodista i crític de cinema i televisió. Membre del consell de redacció i crític de la revista Caimán Cuadernos de Cine, és també col·laborador de Cinemanía i A punt Ràdio, entre altres mitjans. El seu blog “En plan serie”, del cultural d’El Mundo, s’ha convertit en un referent de la crítica de sèries\na Espanya. Ha sigut programador del IBAFF i actualment ho és de la Mostra de València. Cinema del Mediterrani.\nEs directora i productora de ‘Skam España’, versió de la sèrie original noruega amb el mateix nom. Ha treballat en la producció executiva d’altres títols com a ‘Águila Roja’, ‘Los Serrano’ o ‘Periodistas’ i ha dirigit episodis de ‘Benvinguts a la familia’, ‘B&B’ o ‘Periodistas’.\nGestora cultural, historiadora de l’art, conferenciant, escriptora i fanzinera. Creadora de la plataforma cultural feminista QuiénCoñoEs, ha col·laborat amb mitjans com a Diagonal o Tentaciones, centres com el CAAM de Las Palmas, el MuVIM o la galeria madrilenya Nunca Nadie Nada No, i comissariat exposicions com Muerte a los grandes relatos o Apropiacionismo, disidencia y sabotaje a la Sala Juana Francés de Saragossa. És coautora del llibre Herstory (Lumen) i autora del llibre Historia de España contada a las niñas (La Casa Encendida y Fulgencio Pimentel) obra guanyadora del Puchi Award 2018 i del Premi de la Crítica Valenciana en l’apartat de narrativa.\nPeriodista cultural, dirigeix i presenta El cinema en la Ser. Copresenta amb María Guerra ‘La Script’ en Movistar, on aborda l’actualitat cinematogràfica i seriéfila. Ha participat en altres espais com Pool Fiction, també en Movistar.\nÉs guionista, director i productor. Als 24 anys va ser nominat als Premis Goya pel seu curtmetratge La primera vez (2001) i en 2005 va optar alsOscars en la categoria de Millor Curtmetratge per Éramos pocos (2005). El seu primer llargmetratge com a guionista va ser La màquina de bailar (2006) i ha signat guions per a obres tan conegudes com Ocho apellidos vascos (2014) o Superlópez (2018). En 2009 va estrenar la seua primera obra com a director: Pagafantas (2009) per la qual va ser nominat als Premis Goya en la secció de Millor Director Novel; després d’aquesta va arrivar No controles (2010), Negociador (2014) o la més recent Fe de etarras (2017). El seu últim treball com a director és la sèrie Justo antes de Cristo (Movistar, 2019).\nPeriodista, ha treballat per a diaris com a Levante i televisions com a Canal 9 i TVE. És col·laboradora de radios com Cadena Ser o RNE. Ha publicat diversos llibres sobre el món de la televisió i també, en col·laboració amb Marce Rodríguez, el llibre ‘Mis padres no lo saben’.\nGuionista i productor anglés. Guanyador d’un Emmy, entre molts altres premis, per la comèdia política Veep. Va ser un dels guionistes de The thick of it (2005-2012), un de les fites de la sàtira política en televisió. És un dels col·laboradors habituals d’Armant Lannucci. Des de 1995 desenvolupa el seu treball com a guionista televisiu de comèdia. Ha col·laborat en programes de sketchs, sèries, minisèries i tv movies. Entre els seus treballs, a més dels ja citats, destaquen The 11 O’Clock Show (1998-2000), el late-night satíric de Channel 4 on va formar equip amb Ricky Gervais, Sacha Baron-Cohen o Stephen Merchant, Time Trumpet (2006), The Impressionable Jon Culshaw (2004), Moving Wallpaper (2008-2009) i Mites urbans (Urban Myths, 2017-2019), actualment en emissió.\nCriminòleg, psicòleg i escriptor. És un dels pioners i de les autoritats més reconegudes en l’àmbit de la criminologia violenta. Ha sigut consultor de Nacions Unides per a la prevenció de la delinqüència a Llatinoamèrica i ha assessorat en diferents casos a la Policia i a l’Administració de Justícia. Professor de la Universitat de València, destaquen els seus estudis sobre la figura del delinqüent sexual, el delinqüent psicòpata i el delinqüent drogoaddicte des del punt de vista psicològic. Ha dirigit nombroses investigacions sobre àmbits molt diversos de la criminologia, de la psicologia de la delinqüència i de l’educació correccional. Entre els seus llibres destaquen El rastro del asesino, Cara a cara con el Psicópata, Los hijos tiranos i Perfiles criminales. És col·laborador habitual de ràdio i televisió i de mitjans escrits.\nEscriptora. La seua primera novel·la, La escala de los mapas (1993) aconsegueix el Premi Tigre Juan i un gran reconeixement crític i de públic. Van seguir, entre altres títols, Tocarnos la cara (1995), La conquista del aire (1998), portada al cinema per Gerardo Herrero amb el títol Las razones de mis amigos (2000), Lo real (2001), El lado frío de la almohada (2004), El padre de Blancanieves (2007) y Deseo de ser punk (2009). Tant Acceso no autorizado (2011) còm Quédate este día y esta noche conmigo (2017) se centren en l’ús de la tecnologia digital, les xarxes socials i els sistemes d’informació. És autora dels guions cinematogràfics de La suerte dormida (2003), amb Ángeles González-Sinde i El principio de Arquímedes (Gerardo Herrero, 2004).\nCrítica cultural. Especialitzada en l’anàlisi de gènere de la imatgeria de la literatura i el cinema fantàstic. Els seus estudis s’han centrat en temes mitològics i de religions comparades, en el sexisme present en les imatges dels missatges medials de la contemporaneïtat, en l’estudi de la relació entre l’art, el ritual i el sagrat i en les representacions monstruoses del femení en la cultura. Ha publicat treballs sobre el gènere del terror, la Nova Carn, les imatges del mal, Poe, Cronenberg, Catherine Breillat, la dona vegetal, les bruixes o el dimoni al cinema.\nÉs guionista i productor executiu de ‘Élite’, la sèrie que es desenvolupa en un exclusiu institut en el qual són admesos tres alumnes de classe baixa. Ha treballat en altres sèries com ‘Vivir sin permiso’, ‘Acusados’, ‘Los protegidos’ o ‘Vive cantando’.\nÉs guionista de cinema i televisió. Entre els seus treballs destaquen les sèries Plutón B.R.B. Nero, Camera Café i Plaza de España, o el llargmetratge Los del túnel (2016). El seu últim treball com a guionista és la sèrie Justo antes de Cristo (Movistar, 2019).\nEs periodista i divulgador científic. Ha treballat com a editor de ciència en diferents mitjans de premsa, ràdio i televisió, i és responsable d’alguns dels projectes digitals de divulgació més reeixits en espanyol, com Naukas i Fogonazos. Va participar durant dues temporades com a col·laborador del programa Òrbita Laika (TVE), és autor dels llibres El ojo desnudo (Crítica, 2016), ¿Qué ven los astronautas cuando cierran los ojos? i Papá, ¿dónde se enchufa el sol? (Crítica, 2018) i director del documental El mal del cerebro. El seu treball ha merescut nombrosos premis en l’àmbit del periodisme científic i la divulgació.\nÉs guionista i director de cinema i televisió. Ha codirigit Los Megasónicos, Premi Goya al Millor Llargmetratge d’Animació. Dedicat fonamentalment a l’escriptura sols ha tornat a dirigir ocasionalment: l’obra de teatre Dos hombres sin destino, produïda per Alex de la Iglesia, la sèrie de televisió José Ramón i, sobretot, el llargmetratge Los del túnel (2016). Entre els seus treballs com a guionista destaca la sèrie Camera Café. El seu últim treball com a guionista i director és la sèrie Justo antes de Cristo (Movistar, 2019).\nEs especialista en seguretat, privacitat i drets en Internet. Ha estat adjunta a la direcció de El Diario.es. i cap de Cultura en ADN. És Co-fundadora de HackHackers Berlin i Cryptoparty Berlin, també és responsable del seu manual, The Cryptoparty Handbook. Ha publicat diversos llibres sobre autòmates, sistemes de notació i futurisme tecnològic. L’últim, , El pequeño libro rojo del activista en Red (Roca Editorial, 2015), és una introducció a la criptografia per a periodistes, fonts i mitjans de comunicació i és el primer llibre prologat per Edward Snowden. Peirano escriu també sobre tecnologia, art digital i vigilància en altres mitjans de comunicació. El vídeo de la seua participació en TEDx parlant sobre privacitat ha superat ja els dos milions de visites.\nLlicenciada en Ciències Polítiques imparteix classes de Sociologia de la Desigualtat. Ha realitzat diverses investigacions sobre gènere i feminisme en el marc del seu treball en l’Oficina d’Igualtat de Gènere de la UCM i l’Institut d’Investigacions Feministes de la mateixa universitat. Ha participat en publicacions com ‘Cuando las políticas votan’ o ‘La política y Juego de Tronos’\nHa estat productor executiu, guionista i director de sèries com ‘Compañeros’ i ‘Menudo es mi padre’, ‘Más que amigos’ o ‘Médico de familia’. Ha dirigit ‘No te fallaré’, llargmetratge inspirat en la sèrie ‘Compañeros’ ha treballat de director argumental de la sèrie de televisió ‘Sin identidad’. El 2017 publica la seua primera novel·la, ‘Círculos’.\nGuionista de cinema i televisió especialitzat en comèdia. S’ha consagrat en la xicoteta pantalla escrivint per a programes d’humor com Vaya semanita, El intermedio, Qué vida más triste o La noche de José Mota. En 2009 arriba la seua primera incursió al cinema amb Pagafantas, pel qual va rebre en el Festival de Màlaga el Premi al Millor Guió Novell, compartit amb Borja Cobeaga. També amb Cobeaga va escriure els guions de No controles (2010), de la reeixida Ocho apellidos vascos (2014) i de la seua seqüela Ocho apellidos catalanes (2015). També és autor del guió de Tenemos que hablar (2016) i de l’adaptació al cinema del còmic Superlópez dirigida per Javier Ruiz Caldera. El seu últim treball per a televisió és Vota Juan, creada juntament amb Juan Cavestany.\nPolitòleg, professor de ciències polítiques en la Universitat Carles III de Madrid i editor de Politikon. Doctor en Ciències Polítiques per la Universitat Pompeu Fabra, ha sigut investigador postdoctoral en la Universitat Lliure de Brussel·les. Els seus principals temes d’investigació des de la política comparada són els sistemes de partits, la competició electoral, les reformes electorals i la descentralització política. A més de les seues múltiples publicacions acadèmiques en revistes nacionals i internacionals també realitza diferents col·laboracions en premsa, ràdio i televisió.\nEs escriptor, periodista, director de cinema, guionista i actor. Com a escriptor, ha publicat cinc novel·les en l’editorial Anagrama; Tierra de campos (2017) és la més recent. Ha estat el guionista de pel·lícules com Two Much (1995), Perdita Durango (1997) o La niña de tus ojos (1998) i dirigit obres tan conegudes com La buena vida (1996), Soldados de Salamina (2003) o Vivir es fácil con los ojos cerrados (2013) que va rebre 6 Premis Goya i va estar seleccionada per representar a Espanya en els Oscar. En 2010 va fer la seua incursió en el terreny de les sèries de televisió creant i dirigint per a Canal + ¿Qué fue de de Jorge Sanz?


Troben a un home mort amb violència a Ontinyent | TV Digital Ontinyent\n24 gener 2021 - 13:25 h\nInici Destacat Troben a un home mort amb violència a Ontinyent\nAnit al voltant de les 23:45 va ser trobat mort amb diversos colps un home de 66 anys a Ontinyent.\nUn afí a la família va observar que la porta de l’habitatge on residia l’home estava oberta i va avisar als fills que, després de la troballa, van anar directament a la comissaria a comunicar el succeït.\nLa policia manté oberta la investigació i de moment no ha aportat més informació.\nArticle anteriorL’Orquestra Simfónica Caixa Ontinyent organitza el concert “Joves Virtuosos”\nArticle següentOntinyent millora les condicions de l’aparcament de l’antic Cinema Pere\nMés de 700 voluntaris i voluntàries de Creu Roja es donen...\nOntinyent acollirà la celebració provincial del Dia Mundial de la Creu Roja i de la Mitja Lluna Roja. Es tracta d'una cita a la...\nOntinyent prohibeix l’estacionament a l’accés al Pou Clar des de Galindo...\nTVDigitalOntinyent - Data modificada: 08/08/2013 0\nL’Ajuntament recorda que per accedir al Pou Clar hi ha una zona d’estacionament junt a la carretera CV-40 i que també es pot arribar...\nJulieta Paredes, una de les fundadores del moviment d’amèrica llatina “Mujeres Creando Comunidad”, impartirà demà dissabte a Ontinyent la xerrada titulada “feminisme comunitari, dones...


El Reus no té pietat del Calafell (7-0)\nEls reusencs celebren un gol\nEls reusencs, més vius que mai en la lluita per la quarta plaça; els calafellencs, resignats amb el descens\nActualitzada 30/04/2016 a les 22:58\nPartit sense complicacions del Reus Deportiu contra un voluntariós Calafell que, en cap moment, tot i l'avantatge del Reus, ha deixat de lluitar, tot i acabar caient per un abultat 7-0. El primer avís del Reus Deportiu el donaria Marc Coy al minut 2 rematant al pal de la porteria defensada per David Arellano.\nEl primer gol del Reus Deportiu ha arribat de la mà de Joan Salvat al minut 10, en una gran jugada de Raül Marín, que acabaria cedint per al reusenc, que des del punt de penal inaugurava el marcador. Fins al minut 24 no ha arribat el segon gol de la nit, obra de Raül Marín en un atac posicional molt ben orquestrat, que ha deixat el '9' del Reus sol davant Arellano, que no ha pogut evitar el 2-0.\nS'arribaria al descans amb 9 faltes per cada equip. El primer equip a disposar d'una falta directa ha estat el Calafell, però Vergés no ha estat capaç de batre Roger Molina. Qui sí que ha aconseguit anotar la falta directa ha estat Raül Marín al minut 30, situant així el 3-0 al marcador. Pocs instants després, Marc Coy no podria anotar un llançament de penal favorable, però s'ha redimit poc després amb un golàs fruit d'una gran jugada individual al minut 39. Pocs instants abans, Raül Marín no podria anotar una falta directa.\nAmb el 4-0, el Reus Deportiu ha gestionat el resultat, conscient que el Calafell no es donava per vençut. Amb la 15a falta dels visitants, Raül Marín ha aconseguit fer el cinquè del Reus al minut 44. I, tot just uns segons més tard, el mateix ha anotat el 6-0. El Calafell ha tingut una nova oportunitat d'estrenar el marcador, però Molina ha aconseguit frustrar la falta directa de Marc Vergès. En un contracop, Ollé encara ha tingut temps d'anotar el séptimo del Reus Deportiu a passe de Marín.


Pepe es guanya a pols l'enemistat de l'estadi (Toni Padilla)\nEl Comitè de Competició no el sanciona i juga de titular amb una actitud desafiant\nPepe es guanya a pols l'enemistat de l'estadi\nI, finalment, Pepe va jugar. Dur com sempre i sense avergonyir-se de res, va marxar del Camp Nou besant l'escut del Madrid i aplaudint irònicament un públic que el va xiular durant tot el partit.\nTONI PADILLA BARCELONA. 26/01/2012 00:00\n260x366 Pepe escalfant abans del partit que molts creien que no jugaria. / JOSEP LAGO / AFP Pepe escalfant abans del partit que molts creien que no jugaria. / JOSEP LAGO / AFP\nFaltaven 70 minuts per a l'inici del partit quan el bus del Reial Madrid va arribar al Camp Nou. Pepe va baixar-ne juntament amb Cristiano Ronaldo amb cara de nen que no ha trencat mai un plat. Amb una motxilla a l'esquena i uns auriculars grossos, semblava aquell noi un mica tímid i bon jan que els seus companys d'equip afirmen que és. Llavors el central internacional portuguès ja sabia que jugaria de titular, ja que el president del Comitè de Competició, Alfredo Flórez, havia decidit no actuar d'ofici i no sancionar-lo per la seva trepitjada a Messi en el partit d'anada.\nJust quan Pepe pujava a l'avió que el portaria a Barcelona, el senyor Flórez confirmava que no actuaria d'ofici al·legant que no existia denúncia del Barça. Quan, precisament, actuar d'ofici vol dir actuar sense existència de denúncia. Quan Pepe ja era a l'Hotel Don Juan Carlos I de Barcelona, el senyor Flórez, soci madridista, seguia parlant amb ràdios explicant que si el defensa portuguès li hagués trencat dos dits a Messi sí que hauria actuat. Al periodista de la SER Edu Polo li va arribar a dir que si s'hagués produït "amputació" de dits no hauria dubtat a actuar. Però en tractar-se d'una agressió sense lesió, va decidir fer com sempre i no actuar l'ofici. Com sol fer, ja que des del 2003 no ha actuat d'ofici mai contra un jugador. Només ho va fer contra Mourinho per aquella acció amb Tito Vilanova precisament a l'estadi on Pepe va arribar ahir amb posat seriós, quan el Sr. Flórez ja era a casa a punt per veure el partit.\nMourinho, doncs, li va dir al defensa brasiler amb passaport portuguès que jugaria tot i la pressió a què seria sotmès per un estadi que l'esperava amb ganes de xiular-lo. Quan va sortir a escalfar, Pepe ja va escoltar la primera xiulada i els primers càntics que el titllaven d'assassí. Però no hi havien gaires pancartes (una deia "Pepe, garjola número 3") i Pepe va ser xiulat només quan tocava la pilota. Situat com a central al costat de Sergio Ramos, Pepe no va tenir tant protagonisme com jugant al mig del camp, i a mesura que avançava el partit fins i tot va passar a ser un actor secundari, ja que els càntics, en to burleta, van escollir Mourinho com a protagonista.\nPerò Pepe sembla entossudit a ser protagonista. Al primer temps havia forçat una groga, coses de la vida, a Messi, i havia fet teatre en fer veure que Puyol i Piqué l'havien fet caure, tot i que havia caigut sol. Als 24 minuts de la segona part, Pepe va tornar a fer de les seves quan després de rebutjar la pilota, va deixar anar el braç per donar-li un cop a la cara a Cesc Fàbregas. Una acció que ja havia fet al Camp Nou abans amb Andrés Iniesta. Però com sol passar, l'àrbitre del partit no va veure aquesta acció i Pepe va seguir intimidant fins que es va guanyar la groga en l'últim minut de partit per una falta clara sobre Alves. Una falta que tant ell com la resta de l'equip van protestar. Com han fet durant tota l'eliminatòria.


Amb l'objectiu d'aprofundir en la realitat nàutica i de posar en comú la demanda de perfils professionals sorgida de les entrevistes realitzades en les últimes setmanes; les oficines de serveis generals de CREAMA acolliren el dijous 14 de juny de 2018 una reunió conjunta de representants del teixit empresarial nàutic comarcal i del sector formatiu (CDT, IES, CREAMA).\nDurant dues hores es va debatre la importància d'oferir a la ciutadania comarcal una formació adequada i estandarditzada tant a nivell de manteniment d'embarcacions com en tot allò referent als esports nàutics. També es va insistir en la formació transversal com per exemple l'atenció al client, els idiomes o el coneixement del territori. Tant a nivell de manteniment d'embarcacions com en tot allò referent als esports nàutics.\nPer part dels empresaris nàutics es van oferir col·laboració mitjançant la cessió de les instal·lacions per a alumnes de pràctiques. Per part del vessant educatiu, van impulsar a les empreses a contactar directament amb els centres de formació i exposar-los les necessitats formatives. Totes dues parts van coincidir en la necessària creació d'una figura de prospecció que aglutine als professionals nàutics i que estiga a l'abast de l'empresariat.\nEs va demanar també la implicació de l'administració local per a treballar conjuntament creant una nova visió cap a la nàutica, treballant per la qualitat del sector en tots el seus àmbits, potenciant el creixement de l'ocupació i en conseqüència de l'economia comarcal.


El curiós cas de les “restes humanes” a la badia de Roses...\nRafel Bruguera, en una imatge d'arxiu | Socialistes\nEl curiós cas de les “restes humanes” a la badia de Roses que va espantar un diputat del PSC\nUna confusió pels termes utilitzats obliga la consellera a aclarir per escrit al Parlament unes troballes marítimes\nper Quico Sallés Barcelona/Parlament. 29 de desembre de 2019 18:51\nUn verbívor com Màrius Serra hauria gaudit, i molt, amb aquest cas. Una confusió de conceptes marítims que va disparar les alarmes del diputat per Girona del PSC, Rafel Bruguera. Un cas que ha obligat a la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jordà, a presentar per escrit al Parlament una explicació, a la que ha tingugt accés El Món, acurada del que significa en llenguatge mariner "restes humanes".\nEl cas es remunta a l'estiu de l'any 2018, quan el departament de Jordà a través de la Direcció General de Pesca i Afers Marítims, va impulsar el que s'anomena una "cartografia bionòmica" de la Badia de Roses. L'estudi anava a adreçat a quantificar i constatar el nivell dels hàbitats de Cymodocea, Posidònies, les sorres fines infralitorals, les algues fotòfiles i els fons precoral·ligen.\nAra bé, més enllà d'aquest objectiu l'estudi també va identificar 84 elements dipositats al fons d'origen "antròpic". Elements com canonades, cables submarins, restes d'àncores, línia de boies, cadenes a més d'objectes que no es van poder identificar i que es van incloure en el treball. El 21 de març d'enguany, l'empresa responsable de l'estudi i el departament van presentar els resultats. Una presentació on es va utilitzar l'expressió "restes humanes".\nAmb aquesta expressió van saltar les alarmes. I d'aquí que el diputat del PSC, Rafel Bruguera, preguntés a través del Parlament sobre aquestes "restes humanes". La consellera ha trigat però ha contestat especificant que era "imprescindible aclarir el significat de la paraula mort en la terminologia marina". En aquest sentit, la consellera informa que l'Institut d'Estudis Catalans, a través del DIEC, defineix aquest terme com a "objecte pesant que es lliga a un ormeig de pesca, quan es deixa calat, o a una embarcació per tal que no es mogui".\n"És possible que la confusió generada pugui tenir el seu origen en una errada en el lèxic emprat durant la presentació dels resultats", explica Jordà. "Es va utilitzar l'expressió 'restes humanes' en detriment d'expressions més concretes com podrien haver estat 'elements d'origen humà' o 'restes d'origen antròpic'", remarca. Per solucionar-ho, la consellera detalla que "en conseqüència, els serveis tècnics de la Direcció General de Pesca i Afers Marítims tindran en compte aquesta errada en el lèxic per a futures campanyes de comunicació, amb l’objectiu d’evitar confusions o interpretacions desencertades derivades d’un ús poc acurat del llenguatge".\nA més, aclarit el malentès, Jordà també fa un incís assegurant que si a la Memòria Tècnica "Cartografia de les praderies fanerògames maries de la badia de Roses" s'haguessin localitzat restes humanes durant la prospecció "evidentment que s'hauria actuat d'acord amb els protocols establerts".