Cultura emprenedora a l'escola :: Les persones :: Ajuntament de Badalona\nNois i noies de cinquè i sisè de les escoles Badalonès i Miguel Hernández participen, aquest curs, en el Projecte de creació de cooperatives escolars. El divendres 28 de maig de 2021, sis cooperatives posaran a la venda, als encants de Montigalà i a les seves escoles, els productes que han elaborat. El 17 de març es va fer una presentació de les cooperatives a l'Ajuntament i van sol·licitar el permís per posar la parada als encants. El mes de juny es fa l'acte de cloenda del projecte.\nAquest projecte es va iniciar el curs 2011-12 a l’escola Planas i Casals de la nostra ciutat i a altres centres de diferents poblacions de la província de Barcelona. Promou la cultura de l’emprenedoria, en els seus valors, coneixements i habilitats entre l’alumnat de cicle superior de l’educació primària. El projecte està integrat en el Pla anual de cada centre, afavoreix el desenvolupament de les competències bàsiques del currículum escolar , i s’inicia amb la creació d’una cooperativa per part de cada grup classe. Continua amb el procés de determinació dels productes a elaborar i vendre, en un dia, en una parada als encants o a prop d’un mercat.\nMitjançant aquest projecte, els grups classe treballen l’adquisició de la competència emprenedora, potenciant els coneixements, destreses i actituds que els seran útils davant de qualsevol repte professional i personal, molt més enllà de voler aconseguir la germinació de vocacions empresarials. El projecte Cultura emprenedora a l’escola, promogut per la Diputació de Barcelona, es basa en el programa “Emprendre a la meva escola”, desenvolupat per la Ciutat Industrial del Valle del Nalón, SAO (Valnalón). Els continguts s’articulen a partir d’un treball real: la creació, organització, gestió i tancament d’una cooperativa de fabricació de productes, que comporta la sol·licitud d’un micro crèdit i la venda en una fira o mercat local. En aquest sentit, cada cooperativa ha de decidir, també, si destina com a bona pràctica de Responsabilitat Social Empresarial (RSE) un 10%, o més, dels seus possibles “beneficis” a un projecte de desenvolupament local o internacional a través d’una ONG.\nAquest projecte promou la utilització d’una metodologia basada en l’aprenentatge significatiu, l’aprenentatge cooperatiu i el treball en projectes. Com a treball pràctic, facilita l’adquisició de les competències bàsiques del currículum escolar següents: autonomia i iniciativa personal (esperit emprenedor), aprendre a aprendre, competència social i ciutadana, competència lingüística, competència matemàtica, tractament de la informació i competència digital, competència cultural i artística; i competència en el coneixement i la interacció amb el món físic.\n-Escoles Alexandre Galí, Badalonès, Itaca, Joan Coret, Llorens Artigas, Miguel Hernández i Pau Picasso (curs 19-20).\n-Ateneu Cooperatiu Barcelonès Nord, La Sargantana Cooperativa, Aberdeen, Escola d’Art i Superior de Disseny Pau Gargallo; Triodos Bank i Associació de Marxants de Badalona.\n-Ajuntament de Badalona: Servei d’Educació i IMPO, amb la col·laboració d’altres serveis municipals.\n-Diputació de Barcelona i municipis participants.\nLa inscripció d'escoles que vulguin formar part d'aquests projecte el curs 21-22, ja és oberta. Més informació:\nServei d’Educació Tel. 93 483 27 75 serveieducacio@badalona.cat\nIMPO Tel. 93 460 52 00 ufe@badalona.cat\nblog de 5è de l'Escola Llorens Artigas\nTVBadalona. Minut 4.10\nVídeo projecte CEE 12-13 DIBA\nProjecte de cooperatives escolars (vídeo 2019)\nEncants i bizbcn CEE BDN 2013\nArticle cultura emprenedora a l'escola\nArticle CEE Badalona ITPB 2013\nMercat Cooperatives Escolars 2021


"Cal reviscolar el sentit crític entre els joves" | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\n>> Entrevista a Anna Pascual, presidenta de Reviscola\n‘Reviscola’ és el nom d’una nova entitat nascuda al País Valencià de la mà de diferents joves amb moltes ganes de treballar per la llengua i la cultura del nostre país. El col·lectiu, que des del primer moment es va federar a Escola Valenciana, està endinsat en projectes de gran abast com la Gira 09, que està portant als municipis de totes les comarques la música en valencià que tanta censura pateix als àmbits institucionals. Precisament de l’èxit d’aquesta iniciativa i de tots els objectius que es marca aquest col·lectiu recentment batejat, hem parlat amb la presidenta Anna Pascual.\nQuina és la feina que voleu portar endavant amb el vostre projecte?\nReviscola era una idea fins a l’estiu passat, des de feia temps que joves de les comarques valencianes que ens coneixíem, teníem ganes de crear una entitat cívica, cent per cent , per dir la nostra sobre temes que ens afecten als joves però sobretot per iniciar una tasca seriosa entre el jovent en matèria de promoció lingüística del català, de servir de plataforma cultural en el marc del País Valencià i, en definitiva, d’iniciar accions que dignifiquen el nostre poble en el marc dels Països Catalans.\nA l’agost de 2008 la idea es va posar sobre paper en forma d’estatuts i iniciarem tota la paperassa per a donar vida a aquest moviment jove que es diu Reviscola, un moviment que pretén reviscolar, revolucionar, reil·lusionar, refer un sentiment de defensa, de denuncia, de construcció positiva dels nostres drets lingüístics, socials i culturals com a joves valencians i valencianes.\nEn aquest sentit vam veure que podia ser molt positiu formar part d’Escola Valenciana i actuar en consonància amb l’entitat cívica més important del País Valencià. Per això ens federàrem a les 23 entitats i coordinadores que formen la Federació d’Associacions per la Llengua. Formar part d’Escola Valenciana ens obri moltes portes d’actuació, però al mateix temps ens deixa mantenir una absoluta autonomia de decisió i actuació com a Reviscola, ja que tenim molt d’interès a sumar, a participar en iniciatives d’altres moviments de joves, siguen polítics, sindicals o cívics que tinguen objectius comuns als nostres.\nLa presentació de Reviscola la férem el 17 de març en la primer concert de la Gira 09, el concert de Falles, davant de 3.000 persones i tal com diguem al nostre vídeo de presentació, que es pot veure a www.reviscola.cat, la nostra aposta és que Llengua, més País, més Tu dóna vida a Reviscola.\nQuè cal reviscolar al nostre país?\nAl nostre país cal reviscolar el sentit crític entre els joves respecte a temes com la corrupció del molt honorable Francisco Camps i el seu Consell, com el Pla Bolonya, com l’accés a l’habitatge, com els desgavells als quals ens té acostumats la Conferència Episcopal en matèria sexual.\nCreiem també que cal que els joves reviscolen en matèria lingüística, que coneguen de primera mà les restriccions existents ara mateix per a viure en valencià, és a dir, per a veure pel·lícules en català, per veure videoclips de música en valencià a TVV, per comprar aliments etiquetats en la nostra llengua, perquè no haguem de denunciar les “forces de l’ordre” perquè hem tingut problemes amb un guàrdia civil o un policia nacional per raons lingüístiques, que ens atenguen, o almenys ens comprenguen, quan parlem en valencià a la recepció d’un hotel de Benidorm, que hi haja oferta d’ensenyament de la nostra llengua als instituts i a les universitats i un llarg etcètera.\nCom valoreu la implicació del jovent en la difusió de la nostra cultura i en el voluntariat pel valencià?\nQuan s’organitzen activitats en aquest sentit, la gent hi participa i molt. Un exemple és la Gira, el festival itinerant de música en valencià, que enguany superarà els 20.000 assistents. Pel que fa al Voluntariat pel Valencià, a Reviscola tenim clar que a la gent jove li agrada aquesta iniciativa, de fet un 20% de les persones que hi participen en aquest programa tenen entre 18 i 30 anys i el Voluntariat pel Valencià té més de 1.300 amics al Facebook, la majoria joves.\nAmb la Gira, la música en valencià ha aconseguit un espai d’identitat pròpia des de fa uns anys. Quins números està deixant la Gira d’enguany (assistents, grups, concerts…)?\nAquesta és la quarta edició d’aquest festival que va nàixer per sumar-se a l’oferta de festivals i concerts que són plataforma de la música en català. Aquest és el primer any que Reviscola s’estableix com a una de les entitats organitzadores, junt a Escola Valenciana. El fet d’haver organitzat 30 concert, amb la participació de més de 40 grups i que estem organitzant un final de Gira, el Feslloch, amb la voluntat d’oferir un cartell de primera divisió ens motiva moltíssim.\nEnguany la nostra aposta del Feslloch és la de pegar un salt qualitatiu i arribar al major nombre de gent d’arreu dels Països Catalans, amb un preu molt assequible per a 2 dies i, on a part de la música de quasi 20 grups i cantants de la talla de la Gossa Sorda, Gertrudis, Sva-ters o Joan Miquel Oliver, tindrem un munt d’activitats durant el dia per a la gent que assistesca als concerts, actuacions com la de Xavi Castillo, tallers, piscina…\nQuin paper penseu que té el jovent en la construcció d’una alternativa (política, cultural, social…) a casa nostra?\nUn paper fonamental, nosaltres som el present i el futur, a nosaltres ens toca intentar canviar el que no ens agrada, som els qui hem de reviscolar, els qui hem de despertar i donar empenta a un canvia valencià real. A Reviscola ho tenim molt clar i per això, en el marc del Feslloch, hem preparat la ” I Trobada d’Entitats Joves: Joventut i Participació al s XXI”. Serà el dia 11 de juliol i hem convidat els representants dels joves d’altres entitats cíviques, associacions, sindicats i partits polítics amb els quals cal cohesionar un moviment jove i nacionalista que tinga una veu potent. Volem que tots i totes desenvolupen en el marc d’aquestes jornades les seues propostes concretes i els mecanismes de participació i difusió de les mateixes.\nCom es presenta el futur més immediat? Com encareu els reptes i les lluites que ja s’estan movent dins el món de l’educació i de la cultura al País Valencià (retallada de les línies en valencià, agressions al valencià, normativa europea de l’ús de pirotècnia, silenciament institucional de la música en valencià…)?\nEls nostres mecanismes d’actuació són la denúncia de les incongruències polítiques d’aquest País a través de la difusió mediàtica i l’organització de tot tipus d’activitats per a potenciar el que per a nosaltres és important. Reviscola està treballant per a fer-se visible, perquè la gent se sume a la nostra aposta, perquè la veu dels joves nacionalistes del País Valencià tinga presència.\nCategoria: L'Entrevista Visualitzacions: 1438


Vall d’Hebron participa en un document de consens pioner a l’Estat sobre crisis epilèptiques urgents | Vall d'Hebron Barcelona Hospital Campus\nVall d’Hebron participa en un document de consens pioner a l’Estat sobre crisis epilèptiques urgents\nEntre els principals promotors de la iniciativa es troben els doctors Manuel Toledo i Estevo Santamarina, de la Unitat d’Epilèpsia de Vall d’Hebron. El document és fruit del treball d’un equip multidisciplinari de professionals d’urgències, neurologia i neuropediatria de tres societats científiques: la Societat Espanyola d'Epilèpsia (SEEP), la Societat Espanyola d'Urgències i Emergències (SEMES) i la Societat Espanyola de Neurologia (SEN).\nL'epilèpsia és una malaltia que afecta unes 350.000 persones a Espanya i uns 50 milions a tot el món. A més de l'elevada prevalença, és una malaltia que comporta una alta morbiditat, deteriorament en la qualitat de vida i, encara avui, un estigma social. El “Documento de consenso para el tratamiento del paciente con crisis epiléptica urgente” ha estat desenvolupat per optimitzar el tractament de pacients amb crisis epilèptiques en els àmbits d'urgències prehospitalari i hospitalari. Aquest document ha estat possible gràcies al treball d’un equip multidisciplinari format per professionals d’urgències, neurologia i neuropediatria de tres societats científiques, la Societat Espanyola d'Epilèpsia (SEEP), la Societat Espanyola d'Urgències i Emergències (SEMES) i la Societat Espanyola de Neurologia (SEN). Els doctors Manuel Toledo i Estevo Santamarina, de la Unitat d’Epilèpsia de Vall d’Hebron, han tingut un paper rellevant en la redacció d’aquesta innovadora guia.\nFins ara, les crisis epilèptiques urgents s’atenien seguint protocols diversos que dificultaven una atenció amb criteris únics i ben definits. Per millorar l’assistència a aquests pacients, calia doncs un sol document que integrés l’abordatge ràpid i coordinat a diferents nivells, amb unes mesures d’actuació comunes. Segons el Dr. Manuel Toledo, coordinador de la Unitat d’Epilèpsia de l’Hospital Universitari Vall d’Hebron i investigador del grup de recerca de l'estat epilèptic i crisis agudes del Vall d’Hebron Institut de Recerca (VHIR), estem davant d’un document “únic a l’Estat”, fruit del consens de tres societats de professionals que tracten diferents aspectes d’aquesta patologia. “Aquesta guia esdevindrà un document de referència perquè no només proposa com tractar de manera clara els pacients en cada tipus de crisi i depenent del moment en el qual es dona (domicili, ambulància, hospital...), sinó també és prou flexible per poder adaptar-se a la realitat de cada tipus de centre i regió sanitària. No oblidem que estem davant d’una patologia molt freqüent i que pot tenir conseqüències greus en les persones que la pateixen”.\nEl document de consens és fruit de la feina conjunta de cinc anys i s’ha publicat a la revista Emergencias. El Dr. Estevo Santamarina, metge de la Unitat d’Epilèpsia de Vall d’Hebron y coordinador del grup de recerca de l'estat epilèptic i crisis agudes del VHIR, destaca la importància del document “per a la coordinació en el maneig dels pacients entre emergències extrahospitalàries i hospitalàries i professionals de neurologia. Un dels principals valors d’aquest guia és que defineix clarament les situacions que requereixen d’aquesta coordinació. Esperem també que aquest treball sigui la llavor per desenvolupar un ‘Codi Crisi’ que permeti actuar anticipadament i de manera eficaç davant de crisis greus”. L’epilèpsia és la segona emergència neurològica més freqüent a les urgències, després de l’ictus, per la qual cosa representa una càrrega assistencial important pels hospitals. En aquest sentit, s'han revisat conceptes i definicions prèvies i s'ha proposat una nova definició del concepte de “crisis epilèptiques urgents”, que afecten a pacients que requereixen atenció prioritària, i com s’ha de dur a terme el seu maneig, establint que, degut al riscos greus pels pacients que suposen aquestes crisis, sempre han de ser traslladats a urgències. A més, el document inclou per a la valoració l’escala ADAN, una eina nova molt útil a nivell prehospitalari per identificar el pacient en risc. Aquesta escala s’ha definit i desenvolupat a Vall d’Hebron per poder diferenciar les crisis d’alt risc.


L'ARA convoca la segona edició del Premi de Còmic en Català\nNorma publicarà el 25 de juny 'Vinyetari', un recull d'historietes de la primera edició del guardó\nPortada de Pep Brocal per a 'Vinyetari', l'antologia del Premi ARA de Còmic en Català. Pep Brocal\nBarcelonaDesprés de l'extraordinària acollida de la primera edició, torna el Premi ARA de Còmic en Català. El diari obre la convocatòria de la segona edició del concurs a autors de qualsevol nacionalitat majors de 18 anys que fins al 30 de setembre podran presentar historietes curtes de no-ficció que optaran a un premi de 10.000 euros per a l'obra guanyadora i un premi de 1.500 euros per a l'obra finalista. La iniciativa tornarà a comptar amb el suport de la direcció general de Política Lingüística del departament de Cultura de la Generalitat i la col·laboració de Norma Editorial. Pel que fa a les bases i el calendari de la convocatòria, es poden consultar a la web premicomic.ara.cat.\n162 obres es van presentar a la primera edició del concurs, una resposta per damunt de les previsions que deixa constància de la vitalitat del còmic com a mitjà d'expressió a casa nostra i l'interès pels nous gèneres de no-ficció. El 29 d'octubre es va anunciar en un acte a la Fundació Miró l'obra guanyadora, Caritat del Río, de Pep Brocal, que traça la biografia d'una de les figures catalanes més apassionants del segle XX, lluitadora revolucionària, espia soviètica i mare de l'assassí de Trotski, Ramon Mercader. El mateix jurat presidit per Manel Fontdevila que va atorgar el premi a Brocal va triar també com a finalistes les historietes Força, de Ferran Vidal, i Paral·lel, de Berta Cusó.\nLa segona edició manté intacte l'objectiu del concurs: contribuir a la normalització del català en l'àmbit del còmic adult i la novel·la gràfica, on el català té encara una presència minoritària. Com va dir la directora general de Política Lingüística, Ester Franquesa, en l'acte de lliurament del premi, “la vitalitat d'una llengua depèn de molts factors i un de molt clar és que amb ella s'hi pugui dir tot i expressar de tot en tots els àmbits”. El còmic ha sigut i segueix sent una de les prioritats de l'ARA a través dels seus diaris il·lustrats per al Saló del Còmic i de seccions de còmic periodístic o d'avantguarda gràfica. Cada setmana, a més, publica una pàgina d'historieta al suplement Diumenge per on han anat passant autors com Albert Monteys, Max, Miguel Gallardo o el mateix Pep Brocal.\nArriba 'Vinyetari', la primera antologia de no-ficció\nEl 25 de juny Norma publicarà una selecció de les historietes presentades de la primera edició del Premi ARA de Còmic en Català. Vinyetari, així es dirà el volum, inclourà per descomptat l'obra guanyadora i les dues finalistes, però també 15 historietes més seleccionades conjuntament per Norma i l'ARA amb l'objectiu de donar visibilitat a la qualitat i diversitat dels treballs rebuts. La portada és obra del guanyador del concurs, Pep Brocal, que també obrirà el llibre amb Caritat del Río, seguida de la immersió en la realitat d'un centre de rehabilitació per a drogodependents que documenta Ferran Vidal a Força i l'explosió de vida i llibertat de la Barcelona canalla dels anys 40 i 50 recreada per Berta Cusó a Paral·lel.\nImatges de les obres finalistes del Premi ARA de Còmic en Català. Pep Brocal, Berta Cusó i Ferran Vidal\nUn dels eixos de Vinyetari serà el reporterisme gràfic de treballs com Una opció de vida, de Raúl Deamo, que indaga en el dia a dia d'un grup de joves que han abandonat la ciutat per formar una “tribu o família” no convencional en una masia sostenible del Ripollès. Els periodistes P.J. Armengou i Guillermo Altarriba viatgen a l'Àfrica per explicar una història esfereïdora sobre les ferides obertes del genocidi ruandès i el dibuixant Pablo Ríos, nominat el 2012 com a autor revelació al Saló del Còmic per Azul y pálido, explora l'impacte de la pandèmia en el sector editorial amb l'ajuda d'editors, traductors, llibreters i autors com Javier Pérez de Andújar i Elizabeth Duval. El Líban és el destí de Lluc Silvestre, que aprofita el seu viatge a una fira musical per pintar des de l'estranyesa i la curiositat, un fresc empàtic de la vida multicultural de Beirut amb els dibuixos d'Ed Carosia.\nPàgina de la historieta 'Beirut, més enllà de la música', d'Ed Carosia i Lluc Silvestre. Norma\nEls testimonis en primera persona també vertebren historietes com Què serà?, on l'escriptora i activista Bel Olid –amb les il·lustracions de Glòria Vives Xiol– comparteix els arguments i sensacions amb què ella i el seu company aborden el naixement de la criatura que parirà ell i a la qual no volen imposar cap “mandat de gènere”. Un altre nom del panorama literari català, la Maria Climent de Gina, firma amb el dibuixant Matías Tolsà una irònica reflexió sobre com l'angoixa pel pas del temps s'infiltra aviat en la nostra vida. I el dibuixant Arnau Ferrer deixa constància a I de sobte, (co)pares dels dubtes i pors que sent quan ell i el seu company, juntament amb una amiga, es decideixen per la coparentalitat com a opció per tenir fills.\nMemòria i llibertat\nLa memòria familiar és un altre de les eixos destacats de l'antologia. Glàfira Smith perfila amb humor i tendresa la figura de la seva mare a través de les receptes que va deixar als fills abans que el càncer se l'endugués. Raül Gesali, en canvi, recorda un episodi de la seva infància connectat amb una de les grans tragèdies de la història recent de Catalunya, i el dibuixant Arnau Sanz evoca les nits dormint sota el cel estrellat d'un besavi seu que es dedicava a la transhumància.\nPerò, al capdavall, la varietat és la gran protagonista de Vinyetari, on conviuen la poderosa poesia gràfica de Nadia Hafid, la recent guanyadora del Premi ACDCómic de la crítica, la memòria històrica sobre la poc coneguda faceta com a productor pornogràfic del rei Alfons XIII que recreen Sergio Colomino i Jordi Palomé, els casos de la peculiar advocada que retraten a Lola Julien Frey i Pep Domingo (Nadar) –el tàndem responsable de les novel·les gràfiques El cineasta i Justin–, el costumisme humorístic de Sergi Moreso com a vehicle per reflexionar sobre el daltonisme i l'autoficció sentimental amb lletra de cançó d'amor de Conxita Herrero, dibuixant nominada el 2017 com a autora revelació del Saló del Còmic i membre del duet musical Tronco.\ncòmic vinyetari vinyetes periodisme Premi ARA de Còmic en Català


Em pareix que tenim aigo. - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nEm pareix que tenim aigo.\nAutor:Villangómez i Llobet, Marià\nObra:L'any en estampes (p. 139-140)\nMunicipi:Sant Miquel de Balançat\n-Em pareix que tenim aigo.\nPlou. Alguns ho veuen a través del portal, per sobre els caps de la gernació refugiada, i per la finestra de la sagristia. Uns capellans guaiten per l'alt observatori. A penes es veu el port; les muntanyes són siluetes vagues; els arbres, a prop, brillen amb les gotes, cada cop més espesses. Es formen petits torrentons al peu de la finestra. El do llargament sospirat arriba a la fi, en moment poc oportú.\nMossènyer ho anuncia als feligresos. A causa del temps queda suspesa la processó. No sortiran les imatges ja preparades a les capelles laterals, els sants a la del costat de l'Evangeli, voltats pels fadrins portadors; les santes a la de l'Epístola, a càrrec de les donzelles de llarga falda i pit creuat d'or. S'ha enfosquit mes la llum darrere l'alt finestrell. La missa, ara, s'acaba ràpidament.\nDesert el pati de l'església, sota la pluja que hi bat; desert el camí que hi mor davant. En canvi el porxet és atapeït de poble; no s'hi pot dar una passa. Igualment plens els cafès i els porxos de les cases més veïnes. Els venedors ambulants han desertat dels seus llocs, amb les seves taules i mercaderies. Les tires de paper, de cantó a cantó, pengen lànguidament, apagadament; es rompen. El cim del puig ha pres un aspecte de desolació. El cel és una sola nuvolada, igual, grisa. Es veu com cauen els fils de la pluja davant les serres properes. Ragen abundantment les canals que recullen l'aigua dels terrats. Enguany s'acaba aquí la festa de sant Miquel.


La PAHC Bages demana la dimissió de Buch i Calvet pel desnonament de Manresa | NacióDigital\nLa PAHC Bages demana la dimissió de Buch i Calvet pel desnonament de Manresa\nLa plataforma denuncia que l'Ajuntament "no ha fet res" per solucionar els problemes d'habitatge de la gent que no té recursos a Manresa\nper Pere Fontanals, Manresa | 25 de març de 2019 a les 20:03 |\nLa manifestació contra el desnonament sortint de la Plaça Major | Pere Fontanals\nLa PAHC Bages ha demanat aquest dilluns al vespre la dimissió del regidor d'Habitatge, Joan Calmet, i la regidora de Serveis Socials, Àngels Santolària, perquè entenen que "no han fet res" en aquests últims quatre anys per resoldre el problema habitacional que pateix Manresa. La PAHC també demana la dimissió del conseller Miquel Buch per l'actuació dels Mossos, i del conseller Damià Calvet, per la "manca de polítiques d'habitatge que donin resposta a les necessitats dels més desfavorits".\nAquestes demandes arriben després del desallotjament "violent" que s'ha procuït al matí al barri de la Sagrada Família, amb l'actuació d'agents antiavalot dels Mossos d'Esquadra, que han retirat per la força els activistes que intentaven barrar-los el pas.\nUnes dues-centes persones s'han concentrat al vespre a la plaça Major per reclamar unes polítiques d'habitatge que donin resposta a aquestes necessitats i que evitin que episodis com el d'aquest dilluns es tornin a repetir. La manifestació ha transcorregut pel centre de la ciutat per mostrar el eu descontentament.\nEl membre de la PAHC Bages, Bernat Sorines, ho ha deixat clar: "hi ha un abans i un després d'avui. A Manresa hi havia hagut molt desallotjament invisible, però mai ens havíem trobat amb la violència que han exercit els Mossos aquest matí". "Els governs de Manresa i de la Generalitat són els mateixos. Aproven lleis i decrets per donar resposta als problemes d'habitatge, i després no les executen", ha continuat Sorinas. A Manresa "hi ha 1.500 famílies en situació de vulnerabilitat" i "molts habitatges buits per donar-hi resposta", però no s'hi inverteix, ha conclòs.\nAquest dilluns al matí, agents de l'ARRO dels Mossos d'Esquadra han actuat al carrer Lluís Argemí de Martí, número 5, per portar a terme el llançament d'una família formada per un matrimoni de gent gran i dos fills seus majors d'edat. Una seixantena d'activistes de la PAHC els esperaven a la porta, i una vintena d'ells s'han situat a les escales d'entrada al bloc. Els agents han intervingut traient amb força les primeres files i identificant-los posteriorment. Quan han arribat al pis, han canviat el pany i han bloquejat l'entrada.\nEl matrimoni que ha estat desnonat porta uns trenta anys vivint a Manresa i des de 2017 no pagaven el lloguer perquè els havien retirat una Pirmi que cobraven. El setembre de 2018 van entrar a la Taula d'Emergència de l'Agència Catalana d'Habitatge que va determinar que reunien els requisits per accedir a un habitatge. En paral·lel el jutjat havia ordenat quatre desnonaments que no es van acabar de portar a terme pels informes de mediació de Serveis Socials i per la pressió de la PAHC. Finalment, aquest dilluns d'ha executat el llançament definitiu.\nUn cop executat el desnonament, uns cinquanta membres de la PAHC han entrat al vestíbul de l'Ajuntament per exigir una resposta del consistori. De la reunió han aconseguit allotjament per a la família afectada per a una setmana. Després d'aquesta setmana, a dia d'avui, no hi ha alternativa.\nTerritorials, Societat, habitatge, desnonament, pahc bages


pau corcelles: EL TEO VA DE PUTES\nEL TEO VA DE PUTES\nAvui dimarts 2 d'Abril us proposo anar al Teatre de l'Aurora d'Igualada a veure la lectura dramatitzada del "TEO VA DE PUTES". Es farà a les set de la tarda i m'han garantit que a les vuit ja serem lliures per anar a veure la Champions...\nQui es vulgui animar, per assegurar-se la seva presència, pot reservar entrada (gratuïta) al mail teo@deparranda.cat\nTEO VA DE PUTES és la primera obra destinada per a adults del meu amic Joel Grau Llucià. La proposta sorgeix a partir del curs impartit per JORDI GALCERAN a l'Obrador de la Sala Beckett “Com millorar la teva obra”.\nTEO VA DE PUTES és l'enèsima versió de dos “ex” que es retroben... però amb uns punts particulars i determinants que la fan diferent a la resta, en aquest text amb escenes explícitament verbals, que duran a terme ANNA BERTRAN CASAS i JORDI CENTELLAS TORRES.\nTEO VA DE PUTES és una lectura dramatitzada, amb intenció de convertir-se en producció, que es farà tot ubicant el públic de manera poc convencional per crear més proximitat entre aquest i els actors.\nTEO VA DE PUTES proposa un nou tipus de mecenatge: PADRINS INFORMATIUS.\nNo es pretén sol-licitar ajuda econòmica, sinó que es recolliran idees i propostes sobre el text. Segons les noves aportacions dels espectadors a la dramatúrgia, (text, frases, accions, música, vestuari, llum, ubicació, escenografia...tot!), es crearia l'obra teatral de cara a finals d'any, o principis del 2014.... si\ns'aconsegueixen diners per fer-la!\nEl mateix dia s'entregarà un qüestionari amb una sèrie de preguntes i el correu electrònic teo@deparranda.cat , perquè tothom pugui enviar les seves valoracions. A la web www.deparranda.cat també es penjarà la informació. Així també, us demanem que tant els dies següents a l'obra com (tant de bo!) una futura estrena de la mateixa, en feu el màxim de difusió a les vostres xarxes socials, dient que l'obra està molt i molt bé, i que és la mar de mona...gràcies PADRINS!!!


Relat "Senyor X"\nInici > detall del relat: Senyor X\n- 1605 Lectures\nHola Senyor X'.\nAquesta és la última carta que et podré escriure degut a les circumstàncies en les que em trobo. Gaudeix-la tant com puguis perquè no n'hi haurà mai més cap.\nEn els quasi 16 anys de vida que he viscut he passat molts bons moments i he fet coses que realment m'han fet sentir viva tot i que també he passat mals moments que per sort han estat superats amb més o menys dificultats i que tampoc han estat tants.\nHe conegut persones fantàstiques que m'han estimat moltíssim. He après a fer un munt de coses i he vist com el món evolucionava. He après a estimar i a deixar que m'estimin. I sobretot he après a estimar-te. Cada segon que passava, cada minut, t'estimava més, i, a conseqüència d'això, he après a estimar-te com em sembla que ha estat millor: en silenci.\nEl millor que m'ha passat ha estat trobar-me amb tu. I, encara que hagi patit molt, ha valgut tant la pena.\nNomés volia dir-te que t'estimo. Que d'alguna manera ha estat com si t'hagués estimat sempre. I que sé que t'estimaré sempre, perquè quan una persona ha estimat, per molt que estimi a una altra persona, sempre hi quedarà alguna cosa.\nAbans d'adormir-me, vull que sàpigues que seràs la última persona en la que pensaré. I, si algun dia em desperto, tingues per segur que seràs la primera persona en la que pensaré.\nPerquè l'amor és això... No poder viure sense algú, i jo no puc viure sense tu...


Us presentem ‘Forma’: l’Espai de formació de l’Arxiu Comarcal de l’Urgell | Grup d'Arxivers de Lleida\n19 febrer 2013 by gruparxiverslleida\nUs presentem ‘Forma’: l’Espai de formació de l’Arxiu Comarcal de l’Urgell\nArxius, Difusió, eines 2.0, Formació, Grup d'Arxivers de Lleida\nUna de les línies estratègiques dins de l’àmbit de l’acció cultural de l’Arxiu Comarcal de l’Urgell és la formació. L’any passat es va crear el programa de formació de l’arxiu anomenat acur_for. Amb aquest programa es pretén establir una oferta formativa, més o menys estable, des d’aquest centre.\nEl programa forma de l’Arxiu Comarcal de l’Urgell vol donar resposta a un doble objectiu. En primer lloc, aportar elements i instruments per als professionals que han de tractar de forma quotidiana amb documentació. I en segon lloc aportar coneixements, recursos, eines de treball i reflexió al conjunt de la societat.\nI en aquesta direcció una de les potes que articula aquest programa de formació és l’Aula d’Aprenentatge Virtual de l’ACUR\nAquest espai formatiu virtual és una part del projecte que ens ha de permetre arribar a més persones. Poder donar més servei. És una nova eina de l’ACUR que ha de poder portar una de les funcions de l’arxiu molt més enllà del que ens permet l’estricte àmbit de la presencialitat.\nCurs sobre els documents notarials a l’ACUR\n‘Autenticant la història. El document notarial com a font per a l’estudi del passat’\nA partir del dia 18 de febrer us podeu preinscriure al curs ‘Autenticant la història. El document notarial com a font per a l’estudi del passat’, dedicat a la documentació notarial. Aquesta activitat està orientada a investigadors/es i persones interessades en la recerca històrica.\nEls continguts que es pretenen assolir són:\nIdentificar l’estructura dels documents notarials\nConèixer les seves potencialitats per al seu aprofitament en la recerca històrica\nComplementat amb una visió de la història del notariat, els notaris i els seus instruments\nEl curs es farà del dia 2 al 28 d’abril a l’Aula d’Aprenentatge virtual de l’Arxiu Comarcal de l’Urgell , i constarà d’una càrrega de docència de 10 hores\nDates: del 2 al 28 d’abril de 2013\nDocent: Vicenç Ruiz. Arxiver de l’Arxiu Històric de Protocols de Barcelona\nPreinscripcions: del 18 de febrer a l’1 de març de 2013\n← Previous Post Restauració de tres llibres antics del fons documental de l’Ajuntament de Tremp\nNext Post → La butlla pontifícia del papa Silvestre II, una aproximació a la seva història


80 grams | Comunicació literària: Novetat :: Totes les cançons parlen de tu\nNovetat :: Totes les cançons parlen de tu\nPrimera novel·la de Xavi Sardà, cantant del grup Obrint Pas, i primer títol de la nova editorial Sembra.\nSINOPSI: Quan l'Ivan torna a València per enfrontar-se a les seues ombres, recorda els dies d'aquell 1992 que li van canviar la vida. Els blocs de pisos entre descampats, recreatius i alqueries abandonades. Els amics del abrii marcats per les fustracions de les seues biografies. L'estètica i el llenguatge que usaven com a cuirassa. Les cançons gravades en cassets on es refugiaven. L'espiral de violència que els arrossegava cap a un oceà d'incerteses. Les famílies que patien els seu propis naufragis. El fràgil equilibri que es va trencar amb la mort inesperada.\nDesprés de la gran acollida d'Històries del paradís, Xavi Sarrià ens submergeix en la València dels anys noranta, una època en què es van viure les batalles socials, culturals i politiques que en bona part expliquen la societat d'avui. Amb aquest teló de fons, Totes les cançons parlen de tu, s'endinsa en les ferides que s'obren durant la vereda iniciàtica. Una novel·la emotiva que ens atrapa en la teranyina afectiva dels seus protagonistes per parlar-nos de les vivències i absències que ens han fet qui som. a


Apartment Podlicak Budva Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPodlicak Bb, Pržno, Budva, Montenegro, 85315 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Podlicak\nConvenientment situat a Sveti Stefan, Apartment Podlicak és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sveti Stefan. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Podlicak.


7 postres amb carbassa delicioses\nINICI > RECEPTARIS > 7 postres delicioses amb carbassa\n7 postres delicioses amb carbassa\nFeu servir aquest fruit en les vostres postres i venceu les pors de les tradicions d'aquesta època!\nLa carabassa no només s'utilitza per fer cabell d'àngel, a la rebosteria hi té molt a dir. Si no us ho creieu, us en deixem set receptes que ho proven.\nLa Gemma Clofent us proposa un gelat amb gust de tardor! La recepta és molt simple i només fan falta 2 ingredients. Sí, ho heu llegit bé, només 2: carbassa i llet condensada. Us aconsellem que tasteu aquestes postres, perquè tot i ser un gelat el gust de la carbassa hi és ben present!\nNomés de veure la foto segur que us cau la bava... Els dolços enamoren tothom, des de petits fins a grans, i què millor que preparar un pastís pe animar-vos el dia? Tasteu aquest pastís de carbassa amb vainilla vegà i sigueu feliços per sempre més. La crema està feta amb carbassa i anacards, i la base, amb dàtils, cacau i nous.\nEls flams són una elaboració tradicional de la cuina catalana a base d'ous, llet i sucre. Hi ha infinitat de receptes disponibles a la xarxa, però nosaltres us en portem una de ben diferent! Incorporant la carbassa al flam obtindreu unes postres de temporada ben diferents!\nCrema cremada de carbassa\nUnes altres postres típiques són la crema catalana, però de ben segur que no heu tastat massa versions que se surtin de la norma. Aquí tenim la vostra solució! Proveu de fer aquesta recepta, és facilíssima i el resultat us sorprendrà: obtindreu una crema finíssima, que recorda més a la crème brûlée francesa que no pas a la nostra crema catalana.\nNo us podreu resistir a aquestes galetes de carbassa, avellanes i xocolata sense sucre! Aprofitant la mateixa dolçor de la carbassa, aquestes postres o berenar resulten una menja exquisida apta per a diabètics i que alhora farà les delícies de tothom, tant si poden menjar sucre com si no.\nEls bunyols de carbassa són uns dolços tradicionals que es fan en època de falles a València. Encara que quedi molt per a aquesta festa, aprofiteu les carbasses de temporada i prepareu-ne un bon plat! El més difícil de tot és agafar la pràctica per donar la forma típica del bunyol amb el forat al mig, però amb pràctica —i un bol d'aigua per mullar-se els dits— segur que us queden molt bé!\nUn pastisset sempre ve de gust, i encara més si està fet amb productes de temporada. Tasteu aquesta recepta llaminera apta per a tothom, ja que no conté gluten ni lactosa! De ben segur que en qualsevol botiga especialitzada podreu trobar farina d'ametlla i farina d'arròs integral per fer el pastisset de carbassa amb pipes.


2017, l'any que vam viure en perill (d'anar presos per una piulada)\nDurant els últims dotze mesos l'Estat ha augmentat la repressió, persecució i criminalització de periodistes, activistes, artistes i tuiters.\ndilluns 1 de gener de 2018| edició del dia\nVam començar l’any 2017 amb el judici als encausats de Gamonal, una causa que hem seguit des Izquierda Diario amb corresponsals en directe durant tot l’any.\nAl març, denunciavem que Andrés Bódalo portava un any pres per una protesta de jornalers. També vam recordar que es complien dos anys des de l’aprovació de la Llei mordassa. Com a Redacció de Izquierda Diario, ens vam adherir al manifest publicat per CTXT en solidaritat amb Cassandra Vera, condemnada a un any de presó per publicar diversos tuits sobre l’atemptat contra Carrero Blanco.\nA mitjans d’any, en el mes de juny, informavem que es complien dos anys de l’empresonament d’Alfon, privat de la llibertat per un “delicte” de ser un lluitador i participar en una vaga general.\nAl llarg de tot l’any, seguim amb indignació el muntatge judicial contra els joves d’Alsasua, pels qui l’Audiència Nacional demana 375 anys de presó, atribuint-los delictes de “terrorisme” per una baralla en un bar. Muntatges i mentides per criminalitzar a la joventut basca.\nA diverses ciutats de l’Estat espanyol va haver-hi manifestacions en suport al reclam per l’aparició amb vida del jove argentí Santiago Maldonado, assassinat enmig de la repressió del Govern de Macri sobre el poble mapuche. La repressió no té fronteres, però la solidaritat tampoc.\nL’ofensiva de l’Estat espanyol contra el moviment democràtic català i contra el reclam d’independència va significar un salt qualitatiu en el nivell de repressió. Les càrregues de l’1-0, apallissant a milers de persones que volien votar, la persecució als activistes i professors, l’empresonament dels Jordis, primer, i la destitució i empresonament dels membres del govern, amb l’aplicació de l’article 155, van ser alguns dels fets més destacats d’aquesta escalada.\nDos regidors de la CUP detinguts, el 155 no es pren dies de festa\nI mentre, a Múrcia seguia la lluita i la repressió.\nPer anar arribant a finals d’any, a principis de novembre se celebrava el judici a l’Audiència Nacional cap 12 rapers que integren el grup La Insurrección.\nDies després cobríem en directe des de l’Audiència Nacional el judici a Boro, acusat d’“enaltiment del terrorisme”. Impunitat i doble vara de mesurar de la justícia que condemna la llibertat d’expressió.\nTancàvem l’any denunciant que està en curs una ofensiva judicial sense precedents en les últimes dècades contra el dret d’expressió. La llibertat d’expressió i d’opinió completament vulnerada.\nI per acomiadar l’any, el Ministeri de l’interior es llançava amb aquesta piulada, i no, no era una inocentada del 28 de desembre.\n— Ministerio Interior (@interiorgob) 28 de diciembre de 2017\nEn Català / Persecución política / Libertad de expresión / Política Estado Español / Persecución / Ley mordaza / Represión policial / Represión


Obertes les inscripcions a la marxa Borges-Riu Set, que es farà el 25 de març - Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nObertes les inscripcions a la marxa Borges-Riu Set, que es farà el 25 de març\nTambé es pot inscriure ja a les caminades populars que el Centre Excursionista Borges Garrigues ha organitzat pel mateix dia, de 26 i 15 quilòmetres\nJa estan obertes les inscripcions de la segona edició de la Marxa de Resistència Borges-Riu Set que enguany, com a novetat, serà puntuable per al Circuit Català de Caminades de Resistència. Aquesta és una marxa organitzada pel Centre Excursionista Borges-Garrigues pel diumenge, 25 de març, que des de l'any passat substitueix la que s'havia estat celebrant els últims vuit anys a l'agost, la travessa Borges-Montblanc. Les inscripcions es poden tramitar ja aquí.\nLa marxa Borges-Riu Set és una prova per a esportistes mínimament entrenats, en què s'ha de completar el recorregut de 55 quilòmetres en un temps d'entre 5 i 12 hores, amb 1.900 metres de desnivell acumulat, aproximadament. El recorregut transcorre en un 90% per pistes, camins i corriols d'alguns dels punts més emblemàtics del nord i el centre de les Garrigues i que concretament passa per cinc termes municipals (les Borges Blanques, Juneda, Castelldans, Cervià i l'Albi).\nLa travessa Borges-Montblanc era l'activitat de més renom i envergadura del Centre, però les dificultats logístiques, l'itinerari i la data han portat l'entitat a repensar el format, que passa a tenir un itinerari circular, amb sortida i arribada a les Borges, facilitant així tant la logística de l'organització com la dels mateixos participants i amb un itinerari íntegrament garriguenc. Ho explica un dels membres de l'organització, Miquel Andreu, que també recorda que just el dia de la caminada s'haurà canviat l'hora, tal com ja va succeir l'any passat:\nDurant la jornada es pot optar per un dels tres circuits diferents: un de llarg (55 km), un de mitjà (26 km) i un de curt (15 km), per poder atreure també participants més novells i fer de la caminada una cita de caire més popular. El circuit mitjà rep el nom de Marxa Popular dels Bessons i el curt s'anomena Marxa Popular de l'Aranyó. Ambdues tenen obertes també les inscripcions, però aquest any, l'hora de sortida serà a les 8.30 hores i no a les 7 hores (que és quan es donarà el tret de sortida a la Borges-Riu Set). A més, els preus per apuntar-se a les marxes populars, són més econòmics que en l'anterior edició.\nAltres novetats d'enguany, segons informen des del Centre Excursionista, és que es reforçaran tots els avituallaments i que els participants a les caminades disposaran de servei de dutxes al pavelló Francesc Macià.\nLa marxa transcorrerà per diversos termes de la comarca (foto: CEBG).


A quina edat s'ha de deixar de conduir?\nCrec que més que l’edat la decisió final de deixar de conduir l’ha de prendre un mateix\nActualitzada 05/07/2019 a les 06:50\nAvui, excepcionalment, mirava el programa magazín Tot es mou, de TV3, i l’excel·lent periodista i conductora Elena Garcia Melero ha plantejat el tema de quan o a quina edat hom ha de deixar de conduir el cotxe. Hi ha participat una senyora de 89 anys que encara condueix i que tenia molt clar que vol seguir fent-ho. Ha dit que té les seves filles preocupades. L’única limitació que s’ha imposat era conduir de nit. El tema m’ha suggerit parlar-ne per al Diari d’Andorra i aquí teniu el que en penso.\nJo, ara mateix, ja tinc 82 anys i encara condueixo, i tinc molt clar i decidit que quan se m’acabi el carnet de conduir (cosa que succeirà a final d’any) deixaré de portar cotxe. Soc conscient que tinc unes limitacions físiques a la vista que m’han fet decidir. Des de fa cert temps, per exemple, procuro no conduir de nit.\nCrec que més que l’edat la decisió final de deixar de conduir l’ha de prendre un mateix. Pot ser que hom tingui 50, 60 o 70 anys i no ser apte i un perill per circular per la carretera. O ser més gran d’aquesta edat i veure’s capaç de decidir quan s’ha de deixar de portar cotxe. Per tu mateix, però també pels altres. Hom ha de tenir clar –crec– abans de ser un perill quan ha deixar el cotxe aparcat per sempre més. Sé que si vaig a examinar-me em donaran, com a mínim, un any més. Però ja he decidit no tornar-hi. La darrera vegada ja vaig veure que les meves facultats i reflexos ja no són els que eren. Els llocs on fan els exàmens solen ser tolerants. Alguns massa. Diuen que pagant Sant Pere canta. I és veritat.\nEm sabrà greu perdre la independència que et dona anar on i quan vols. La qüestió, penso, no és exclusivament per l’edat, sinó quan es creu que per les limitacions que hom va adquirint per raons de salut, per manca de reflexos, hem de tenir clar no ser un destorb i un perill.\nFaré servir el transport públic per anar allà on vulgui o cregui convenient. Les meves filles i algun net ja se m’han ofert per portar-me allà on els digui. Però això passarà alguna vegada puntualment, ja que jo soc el primer de no voler obligar ningú a fer de xofer.\nNo tothom és apte per conduir. Tenia un cosí, en Joan, amb qui ens aveníem molt, que mai va ser capaç de dominar aquesta màquina meravellosa que ens ha donat llibertat de moviments i ens ha permès gaudir de la natura i conèixer pobles, indrets que d’altra manera no hauríem descobert. El meu cosí era molt sensible i era incapaç de controlar-se. Hauria estat un perill per a ell i per als altres. Conduïa la seva dona, la Rosa, que el portava on fes falta. Amb ells hem passat vacances inoblidables a la vall de Núria fent excursions.\nDes de l’any 1979 que condueixo i crec que no ho faig del tot malament. I a més m’agrada conduir. Soc dels que no volen conduir en excés ni fer-ho massa hores seguides. Quan he hagut de fer viatges llargs m’agrada fer parades i descansar. El cotxe m’ha portat per mig Europa i, no cal dir-ho, a molts llocs del meu país, Catalunya, a Andorra, i a la resta de la península, incloent-hi Portugal.\nTinc un amic que és més gran que jo que ha aconseguit tenir carnet durant cinc anys més. Quan li caduqui en tindrà més de 90. El felicito sincerament pels bons reflexos que encara té. Però el seu exemple a mi no em serveix. Cadascú és diferent.\nJo quan vaig tenir carnet i cotxe ja en tenia quasi 30 i he fet, com he dit, milers de quilòmetres amb el cotxe, principalment pels Pirineus catalans.\nEnyoraré deixar de conduir? Probablement, sí. Segur que sí. M’agrada fer-ho, com també he dit. Però el sentit comú em diu que tot té un límit. I el meu m’ha arribat. Mirem la part positiva: deixar de pagar impostos, d’omplir el dipòsit, el taller de reparacions, el pàrquing, etcètera.\nQuan se m’esgoti el carnet a final d’aquest any diré adeu al cotxe. I m’hauré d’adaptar a anar en transport públic: en autobús, en tren, o que em porti alguna filla o net, alguna vegada. No vull ser una càrrega ni una obligació.\nPerdoneu que avui us hagi parlat d’una decisió personal que he pres. Ho faig perquè tots siguem conscients que hi ha moments a la vida que cal prendre decisions per un mateix i pels altres. No s’acaba el món. Només cal readaptar-se a les noves circumstàncies.\nA la seva bona reflexió, només puntualitzar que es tracta més de condicions físiques i psíquiques, que d'edat cronològica, tant per a l'inici com per a la retirada. Per tant hi ha molta variabilitat. Aquí hi té un paper clau el metge, que ha de saber dir no quan toca per damunt de qualsevol altra consideració


Condemnat un xofer de la banda de lladres silenciosos que van cometre 25 robatoris - El Gerió Digital\nSe li ha imposat una pena de 1 any, 9 mesos i 16 dies\nDijous, 4 de juliol de 2019 08:30h\nL'Audiència de Girona ha condemnat a 1 any, 9 mesos i 16 dies de presó un dels xofers del grup criminal que va perpetrar fins a 25 robatoris silenciosos a les comarques gironines entre el juny del 2012 i el mateix any del 2013.\nLa mateixa Audiència ja va jutjar i condemnar fa tres anys sis integrants de la banda a penes d'entre 3 anys i mig i 7 anys de presó però, aleshores, no van poder jutjar aquest acusat perquè l'havien expulsat del país. La sentència conclou que va ser "cooperador necessari" perquè els capitostos del grup cometessin tres assalts a habitatges de Calonge però l'absol del quart robatori pel qual l'acusava la fiscalia. El tribunal el condemna com a autor d'un delicte continuat de furt en concurs medial amb violació de domicili i pertinença a grup criminal.\n"L'acusat es va posar d'acord amb dos dels condemnats per recollir-los en un vehicle al seu domicili de Llagostera, traslladar-los a les immediacions d'urbanitzacions properes i deixar-los allà perquè poguessin entrar a habitatges i sostreure objectes", considera provat el tribunal de la secció tercera de l'Audiència de Girona. De la mateixa manera, hores després "els anava a recollir i els acompanyava de tornada al domicili". Com a compensació, van pactar que li donarien una part dels objectes robats.\nD'aquesta manera, continua exposant la sentència, va fer de xofer perquè dos dels tres capitostos del grup criminal cometessin tres assalts a Calonge a principis de febrer del 2013.\nEn concret, la nit del 7 al 8, els va portar fins a lloc proper a la urbanització Mas Ambrós on, ja de matinada, els lladres van entrar a dues cases d'on es van endur diners en efectiu, joies, rellotges o un ordinador portàtil. Segons recull la sentència, els assaltants no van forçar els accessos als habitatges.\nL'endemà a la nit, considera provat el tribunal, el processat va tornar a agafar el cotxe per traslladar els mateixos lladres fins a la urbanització Vescomptat de Cabanyes del mateix municipi on van entrar a una casa d'on es van endur com a botí 700 euros, 40 lliures esterlines, joies i roba.\nSegons el tribunal, l'acusat va tenir una aportació "transcendent i rellevant" perquè els líders de la banda cometessin els assalts, sobretot perquè "els autors materials no tenien vehicle propi i, estant els llocs on cometien els delictes allunyats dels centres urbans, necessitaven un mitjà de transport". A més, també subratllen que els lladres necessitaven "no cridar l'atenció" a les urbanitzacions i, per això, comptar amb xofers ajudava a que els robatoris quedessin "impunes" perquè dificultava que els descobrissin.\nL'Audiència també apunta que els líders del grup criminal van comptar amb diferents xofers i aquest acusat ho va ser només durant el mes de febrer del 2013. Durant aquest període, els lladres van entrar a robar en una casa de la urbanització Llagostera Residencial forçant l'entrada. "Van fer tres forats al marc de fusta de la finestra per introduir un filferro amb l'objectiu d'accionar el mecanisme d'obertura de la porta i accedir a l'interior", exposa la sentència que conclou, però, que no ha quedat acreditat que aquest conductor fos els que traslladés els lladres per cometre aquest robatori.\nPer això, l'Audiència condemna el xofer per un delicte continuat de furt en concurs medial amb violació de domicili i un delicte de pertinença a grup criminal però l'absol del delicte de robatori amb força en casa habitada pel qual l'acusava la fiscalia. L'acusat s'enfrontava inicialment a 7 anys i mig de presó per finalment li imposen una condemna d'1 any, 9 mesos i 16 dies. També haurà de pagar, solidàriament amb els dos lladres amb qui va actuar, 2.086,39 euros d'indemnització.\nL'advocat de la defensa va sol·licitar que, en cas de condemna, li rebaixessin la pena per dilacions indegudes pel temps que han trigat a jutjar-lo. El tribunal ho descarta i sosté que el retard "no és imputable als òrgans judicials" sinó a que havien expulsat l'acusat del país el setembre del 2013 "després d'haver trencat la prohibició d'entrada" que li havia imposat el jutjat penal 3 de Girona. De fet, l'Audiència exposa que el motiu pel qual l'han pogut jutjar ara és perquè es va tornar a saltar la prohibició de tornar al país, vigent fins al 2023.


9 begudes de sidra calenta que heu de fer - Cultura | Juliol 2020\nHi ha uns quants sabors que, sens dubte, pertanyen a la caiguda. La carbassa s’esperimenta i es posa a tots els dolços imaginables, especialment les begudes. Però potser cap beguda és tan establerta a la tardor com la sidra calenta. És lleuger i saborós, però es pot condimentar (o picar) per a qualsevol ocasió, omplint la tassa amb sabors festius i deliciosos. Consulteu aquestes versions i prepareu-vos per a una tardor plena de sabor.\n1. Sidra de poma mullada\nSidra calenta arrebossada | iStock.com/Lauren King\nQuan es tracta de sidra clàssica, no és millor que aquesta versió de The Woman Pioneer. Els grans de terra, els palets de canyella i les baies de fruites picants es llencen a una olla per condimentar la sidra, juntament amb el xarop d'auró per obtenir un toc de dolçor natural i suc de poma fresc. (Tot i que l’ús de la sidra comprada a la botiga també funciona bé.) Les pells de taronja i llimona afegeixen els tons cítrics perfectes a la beguda, que s’encendrà a la cuina de sobre per combinar tots els sabors. Bàsicament, cau en una tassa. La beguda és deliciosa per si sola, però també podeu afegir una mica de rom per a una trobada només per a adults.\n4 pals de canyella sencera\n⅛ grans de culleradeta\n8 baies senceres\nPela de taronja d'una taronja\nPela de llimona a partir d’una llimona\n6 tasses sense filtrar (espremta fresca és genial) de suc de poma\n½ tassa de rom fosc (opcional)\nDirigiu-vos a The Woman Pioneer per obtenir la recepta completa.\nCalent petit | iStock.com/bhofack2\nApple Cider serveix com a edulcorant en aquesta beguda càlida. El blogger que hi ha al darrere de Cookie i Kate proporciona aquesta recepta i destaca que els ingredients d'alta qualitat portaran aquest còctel càlid a la perfecció. Utilitzar sidra de poma sense filtrar és la vostra millor aposta aquí, juntament amb el teu te negre o verd favorit. El whisky dóna a aquesta beguda un cop de peu i un rajolí de llimona equilibra els sabors. També hi ha una adaptació per a un còctel fresc que imita els mateixos sabors si encara és torrat on vius.\n1 bossa de te verd o de te negre\n1/1 unces de whisky de sègol o bourbon\n1 unça de sidra de poma real\n½ llimona petita\nAnís estrella sencera\nDirigiu-vos a Cookie i Kate per obtenir la recepta completa.\n3. Cibón i sidra de mantega calenta\nSidra amb canyella i bourbon | iStock.com/5PH\nEl rom mantecat calent és una base popular per a còctels càlids a l’hivern, i el rom tindrà la seva oportunitat en els focus d’aquí a un minut. Però aquesta recepta burboneta emmanillada d’Epicurius promet ser deliciosa i vellutada, melosa a la vostra llengua. El bourbon, el sucre moreno, les espècies i la mantega es combinaran per tal d’aplicar la seva sidra amb els més suaus sabors, convertint-la en la cura perfecta per a qualsevol blau del clima fred.\n3 cullerades (envasades) de sucre marró daurat\n3 cullerades de mantega sense sal refrigerada\n¾ copa bourbon\n2½ cullerades de suc de llimona fresca\n4. Cider Slow Apple Cranberry Apple\nSidra de poma de nabiu | iStock.com/Ezhukov\nSi teniu prou mantega als vostres postres, aquesta beguda lleugera de sidra promet ser refrescant i potser fins i tot saludable per a vosaltres i la vostra família. La recepta requereix sucs de poma, taronja i nabiu dolços, que obtindrà deliciós afegint espècies i el seu edulcorant natural. Aquesta beguda de The Recipe Rebel és sens dubte més saludable que algunes alternatives, però té tots els sabors de la temporada que desitgeu. A més, s'elabora en una cuina cuita lenta, cosa que significa que podeu començar aquesta beguda abans d'hora i deixar-la a punt per a tota la vostra festa.\n1 litre de suc de poma, pur sense sucre\n2 tasses de suc de taronja, sense sucre pur\n1 litre de suc de nabiu, sense sucre\n½ tassa de sucre, stevia, mel o un altre edulcorant (a gust)\n3 pals de canyella, sencers\nDirigiu-vos a la Recepta Rebel·la per obtenir la recepta completa.\n5. Sidra de poma calenta amb rom\nSidra de poma amb pal de canyella i rom iStock.com/pilipphoto\nPer a aquells que us agradi compartir la temporada de tardor amb el capità Morgan, aquesta variació de sidra de Food Network és per a vosaltres. La sidra de poma és la vostra base, però també afegirà una poma fresca arrebossada amb grans per afegir espècies i un toc de sabor fresc. Afegiu el rom just abans de servir.\n1 taronja, a rodanxes fines\n½ tassa de sucre moreno clar\nPessic nou moscada ratllada\nPalets de canyella, guarnir\n6. Sidra de gingebre pebrot\nSidra amb gingebre i espècies | iStock.com/hanieriani\nJa havíeu tingut la sidra amb canyella i anís estrella mil vegades abans. Però, què passa amb la barreja amb el gingebre afegit per donar un cop més? Serious Eats combina aquesta recepta amb licor de gingebre i pebre negre esquerdat per obtenir un sabor sofisticat. No és diferent a qualsevol altra sidra que tingueu i us agradarà el vostre paladar interessat quan un excés de canyella hagi trobat el camí a la tassa.\n8 unces de sidra de poma\n4 unces de bourbon\nLicor de gingebre de 3 unces, com el Domaine de Canton\n4 cireres Luxardo\nDirigiu-vos a Serious Eats per obtenir la recepta completa.\n7. Sidra picant amb calor\nSidra de poma calenta | iStock.com\npatrick stewart ho fa així\nEl cafè és bo per a més que la teva cervesa matinal. Aquesta recepta és típica de la majoria de les begudes de sidra, però el mètode de la cocció és una mica únic, i és perfecte per als estudiants universitaris o per a la persona que només odia fer les estris brutes més del necessari. Aquesta versió d'Allrecipes.com us permet preparar la barreja de sidra al cafè, posant les espècies al filtre i la sidra on sol anar l'aigua. Tot el que necessiteu fer després és fer servir el cafè a través del cicle estàndard de neteja i ja teniu configurat.\n½ culleradeta tot picant\n1 taronja gran, quartada amb pela\n2 quarts (8 tasses) de sidra de poma\n8. Sidra càlida de vainilla\nSidra de poma | iStock.com/Sarsmis\nAmb la crema batuda i les nous amb mel, has aconseguit el teu postre en forma de beguda amb aquesta recepta de sidra de Martha Stewart. La mongeta de vainilla sencera afegeix la dolçor que desitges a les begudes càlides de tardor. La recepta requereix bourbon, tot i que també ho podeu ometre si serveix nens també. Afegireu la sidra amb nous de mel que són senzills de fer, i és probable que us quedi massa per deixar-vos beure.\n6 tasses de sidra fresca de poma\n2 llavors senceres de nou moscada\n1 mongeta vainilla (dividida i ratllada)\n6 unces (¾ copa) bourbon, si es vol\n1 tassa de nous fines picades\nPessic de sal gruixuda\nDirigiu-vos al lloc web de Martha Stewart per obtenir la recepta completa.\n9. Vi calent\nVi calat | iStock.com/AlexPro9500\nAquesta beguda càlida no té sidra al nom, però es troba a la llista d’ingredients com a edulcorant natural per a la beguda, que també utilitza Merlot i port. Si tu i els teus amics prefereixes el gust del vi al suc de poma glorificat, segueix endavant i prova aquesta recepta de Bon Appétit. La millor notícia és que aquesta recepta en fa 12 porcions, de manera que tindreu molt per a una festa (o algunes sobres per a vosaltres mateixos). El millor és que aquesta beguda et porti directament durant la temporada de vacances.\n20 grans sencers\n2 mandarines, clementines o taronges petites\n2 ampolles (750 mil·lilitres) de merlot\n3 tasses de sidra fresca de poma\n8 pomes Lady (opcional)\n2 pals de canyella més 8 per a guarnició (guarnició opcional)\n2 beines de cardamom verd, esquerdat\n2 tasses de tawny Port


bloc d´en Jaume Solé: Benvingut@!\nAquest és el meu bloc, un espai on hi trobareu algunes reflexions que faig en veu alta i aquells temes que, per algun motiu o altre, he volgut compartir.\nFa temps que ho volia fer. No us passa que de vegades teniu ganes de dir la vostra i no sabeu on fer-ho? Per aquest motiu he decidit obrir un bloc, on dir la meva.\nRecordo converses inacabables, sobre tot amb el meu pare, on després “d’arreglar el món” sempre em quedava el buit de no fer res per portar a la pràctica totes les solucions que havíem comentat. Quan alguna cosa no ens agrada, és de dret queixar-nos, però també de fer-nos escoltar, que les paraules no se les emporti el vent.\nEl meu compromís és opinar, buscar solucions constructives i fer-ho saber als altres.\nGràcies a tots per la vostra visita. Aquells que ho trobeu interessant, us agrairé que hi torneu; als altres ja sé sap, de gustos n’hi ha de tots colors.


BASES A CEL OBERT\nPATIS CONVOCATÒRIA 2017\nLA CONVOCATÒRIA 2017 ESTÀ TANCADA\nL’Ajuntament de Tortosa convoca la quarta edició d’A Cel Obert, festival d’intervencions efímeres amb la finalitat de mostrar espais emblemàtics de la ciutat de Tortosa a través de projectes d’art efímer.\nPoden acollir-se a aquestes bases tots els creadors (persones o col·lectius) dels diferents àmbits de l’art, del disseny i de l’arquitectura.\nEls col·lectius hauran d’indicar la totalitat dels seus membres i designar necessàriament a un d’ells perquè actuï com a representant.\nA Cel Obert tindrà lloc els dies 6, 7 i 8 d’octubre de 2017.\nEl festival té l’objectiu de realitzar intervencions efímeres en espais emblemàtics de la ciutat de Tortosa. Els escenaris escollits, amb les imatges, els plànols, les dades històriques, etc. es faran públics a la pàgina web del festival (www.acelobertfestival.cat).\nEls participants hauran d’escollir un dels espais proposats per projectar la seva obra, que haurà de complir els següents requisits:\nque s’adeqüi al tema proposat\nque sigui realitzable tècnicament (els autors seran els encarregats de l’execució del seu projecte)\nque sigui viable econòmicament (el premi finança l’execució del projecte)\nque no danyi l’estructura de l’espai\nque respecti la temporalitat de l’execució\nEl jurat es reserva el dret de reemplaçar les obres a un altre espai si ho estima convenient. En aquest cas s’avisarà amb antelació perquè es pugui adaptar la proposta.\nL’Ajuntament de Tortosa es farà càrrec de la conservació i vigilància de les obres durant el muntatge i el temps que estiguin exposades. Una vegada finalitzat aquest període, l’autor haurà de retirar l’obra exposada.\nEls patis escollits per aquesta edició són:\nClaustre de Sant Jordi i Sant Domènec (EOI)\nClaustre de Sant Jaume i Sant Maties (Arxiu comarcal del Baix Ebre)\nClaustre del Convent de Sant Joan de Jerusalem (Casal Tortosí)\nPati del Reial Monestir de la Puríssima Concepció Victòria\nPati del Palau Montagut (Casa de les Aigües)\nTEMÀTICA DEL FESTIVAL\nAmb l’objectiu d’establir una coherència i vinculació entre totes les intervencions s’establirà un tema vehicular. El tema d’aquesta edició és: Perspectiva.\nINSCRIPCIONS, DOCUMENTACIÓ I TERMINI\nPer participar els interessats hauran d’inscriure’s a la pàgina web del festival (www.acelobertfestival.cat/inscripcions) i enviar per correu electrònic la següent documentació:\n1_ PDF 1: Projecte. Les propostes es presentaran emplaçades en un dels 5 patis escollits per a aquesta edició.El format de lliurament serà d’un màxim de 2 din A3 horitzontals en format pdf, on s’inclourà tota la documentació gràfica per explicar l’obra. En els panells haurà de constar també una breu memòria descriptiva del projecte. Cada panell din A3 haurà de contenir el lema de la intervenció i en cap moment figurarà el nom dels participants.\n2_ PDF 2: Breu descripció del CV dels participants (entre 100-150 paraules per artista).\n3_ PDF 3: Còpia digital del DNI de tots els participants.\nTota la documentació s’haurà d’enviar sota el concepte “Participació A Cel Obert 2017” a l’adreça info@acelobertfestival.cat fins el dia 28 de maig de 2017 a les 24:00 h, en format PDF (que no ocupi més de 10 MB). El nom dels arxius serà el nom del lema de la proposta. S’aconsella que els textos estiguin escrits en català, castellà o anglès.\nD’entre tots els projectes el jurat seleccionarà els finalistes, 3 com a màxim per a cada espai en funció de la qualitat, la innovació, originalitat i la viabilitat econòmica i tècnica d’aquests. El nom dels projectes finalistes es faran públics a la web del festival la setmana del 5 de juny.\nEls finalistes disposaran fins al 25 de juny del 2017 a les 24:00h per preparar un din A3 en el que presentar la seva proposta més detallada, a mode de projecte executiu.\nLa setmana de l’1 de juliol es coneixeran els 5 projectes escollits d’entre els finalistes. L’elecció del jurat es farà pública a la pàgina web del festival. La materialització del projecte es realitzarà del 2 al 6 d’octubre.\nCadascun dels 5 projectes seleccionats rebrà una dotació econòmica de 1.000 € per poder executar l’obra (la qual estarà subjecta a la retenció d’impostos corresponent).\nEn finalitzar el festival el jurat lliurarà una menció al millor projecte executat. L’autor (o autors) serà convidat a realitzar un projecte d’art efímer en un altre festival, amb un pressupost subvencionat per la Xarxa Transversal.\nTambé hi haurà una menció del públic que es decidirà per votació popular durant els dies que duri el festival.\nRegidora de Cultura de l’Ajuntament de Tortosa\nLaura Sangrà, periodista cultural\nPau de Solà-Morales Serra, arquitecte\nNúria Gil, historiadora de l’art i gestora cultural\nMaria Bernad, dissenyadora\n1_ L’Ajuntament de Tortosa es reserva el dret d’utilitzar els projectes finalistes per a la difusió del festival. En aquest cas, se sol·licitarà als artistes seleccionats que cedeixin, per escrit, els drets de reproducció en qualsevol format de la seva obra.\n2_ El dret a la dotació econòmica de 1000€ pot extingir-se en el cas de la no execució del projecte en el termini contingut o per la modificació del projecte.\n3_ El fet de participar en la convocatòria implica l’acceptació íntegra d’aquestes bases.\nQualsevol consulta relativa a la convocatòria podrà dirigir-se a l’adreça electrònica info@acelobertfestival.cat i museudetortosa@tortosa.cat, via facebook a www.facebook.com/acelobertfestival o al telèfon 977510144\nBases per a descarregar\nEnllaç al BOPT\nFestival d'intervencions efímeres en patis emblemàtics de la ciutat de Tortosa


El gendre de Trump serà el seu conseller principal\nL’oficina de transició americana ha confirmat que el president electe, Donald Trump, té intenció de convertir el seu gendre, Jared Kushner, en conseller principal de la Casa Blanca.\nEn un comunicat, Trump ha reivindicat el paper de Kushner en la seva futura administració i que treballarà molt lligat al cap de gabinet, Reince Priebus. “Serà un membre inavaluable del meu equip quan aquest comenci a funcionar”, ha reblat el president electe.\nKushner tenia previst tornar als negocis immobiliaris durant el mes de novembre, sector on treballa com a director general de Kushner Companies, companyia centrada en immobles a Nova York i Nova Jersey.\nTanmateix, Trump podria vulnerar una llei federal de l’any 1967 amb aquest nomenament per nepotisme i conflicte d’interessos. I és que aquesta norma prohibeix als funcionaris públics nomenar “un civil en la institució en què està servint”. Segons han apuntat mitjans americans, Kushner potser arribaria al càrrec sense cobrar cap sou públic, per tal d'“evitar” aquesta prohibició.\nKushner està casat amb Ivanka Trump, és jueu ortodox i ha assessorat sovint el president electe en temes d’Orient Pròxim. En cas de confirmar-se el nomenament –aquest càrrec no requereix ratificació del Senat– es convertiria en un dels estrets i màxims col·laboradors de Donald Trump.


Ningú pot negar que les noves tecnologies han canviat en major o menor mesura la nostra vida, en general per a bé. Però també sabem que l’ús excessiu de la mateixes pot comportar conseqüències negatives per a la vida familiar i per a les relacions amb els altres.\nCom ja vaig comentar en el meu article ¿mi hijo es adicto a las nuevas tecnologías? encara que existeixen alguns nens i adolescents les característiques fa que siguin més susceptibles de caure en un mal ús de les TIC, podem fer algunes coses que ens permetin regular el seu ús i que a poc a poc siguin ells mateixos els que s’autoregulen.\n“Com més petits són, més necessitat de control en l’ús de les TIC”.\nEvitar que comencin abans d’hora. Sobretot, en el cas del mòbil. Tot i que els nens cada vegada comencen més d’hora (ja a primària) a demanar-argumentant que tots els nens de la classe ja el tenen, la veritat és que la majoria de pares estan en la mateixa tessitura, cedir o no cedir per por de que el seu fill / a quedi marginat.\nLes TIC no són cangurs. És contraproduent utilitzar-les com a mètode habitual perquè els nostres fills es distreguin i nosaltres puguem quedar lliures.\nPautar un horari de connexió i ús. Si des de l’inici vam marcar límits serà més fàcil que ells s’auto regulen a mesura que van creixent. En el cas del mòbil és imprescindible que els pares puguin ser un model ja que si estem demanant, per exemple, que no es tingui el mòbil a la taula mentre estem sopant i els adults som els primers que fem cas omís, el límit es torna inconsistent i aviat ens veurem embolicats en discussions, regatejos, obrint la porta a excepcions constants. És aconsellable que es pauti un horari per a la connexió a internet i que es determini el temps durant el qual es poden utilitzar les TICs amb fins lúdics.\nControlar l’accés. Quan comencen a utilitzar aplicacions que requereixen accés privat (correu electrònic, xats, facebook) és important condicionar l’ús al fet que els pares coneguin la contrasenya. És l’única manera en què es podrà comprovar si els nens fan un ús adequat de l’aplicació.\nPotenciar les activitats en família que no estiguin lligades a les TIC. La millor fórmula per reduir el temps d’ús en les TIC és dedicar temps als fills. Jugar amb ells, passejar, etc. Generar un clima de confiança en el que sigui fàcil comunicar-se i puguin expressar qualsevol inquietud o malestar (incloent, per descomptat, les que puguin ocasionar les pròpies TIC).\nL’ús de les noves tecnologies per part dels nens és inevitable i, avui dia, podríem dir que imprescindible, però cal vetllar perquè es faci de forma sana (és a dir, que no impliqui cap risc per al seu desenvolupament psíquic, ni físic) i realment enriquidora per a ells.\nFinalment us incloc “textual” el decàleg de bons usos i hàbits saludables tecnològics que apareix en aquest interessant llibre. “Adicciones tecnológicas, qué son y cómo tratarlas”:\nCrear espais de diàleg i crítica sobre l’ús i el consum tecnològic en l’àmbit personal i familiar.\nEstablir un clima de confiança perquè els nens i adolescents percebin que sempre li poden tenir a mà i que la seva estima per ells és incondicional.\nInteressar-se pel que els seus nens i adolescents consumeixen mediàticament..\nJugar i navegar amb els nens i adolescents.\nPactar horaris i usos i ser coherents amb els acords presos. L’autoritat moral (l’exemple dels adults davant l’ús tecnològic) és també clau per exigir responsabilitats i compromisos.\nEn la mesura del possible, col·locar els aparells tecnològics en llocs visibles i en espais comuns de pas.\nIntentar combinar altres activitats de lleure a les purament dedicades a l’oci tecnològic.\nTransmetre que la tecnologia és capaç de generar una realitat virtual que té les seves pròpies regles de joc i on cada individu té la possibilitat de disposar d’una identitat digital diferent a la del món real.\nFer que s’ho pensin dues vegades abans de publicar, enviar missatges o donar les seves dades personals a través d’aparells tecnològics.\nProtegir el seu ordinador amb un tallafocs i un antivirus actualitzat per navegar de forma segura per internet.\nTrobareu més informació sobre aquest tema a http://blog.pantallasamigas.net/\nPots llegir més sobre nens, adolescents i les TIC en el meu article “Enredado con las redes”.


Ajuntament de Ròtova Mesures adicionals i complementàries per a la prevenció i control de la Covid-19 en el sector agrari\nInici > Notícies Agricultura > Notícies Sanitat > Mesures adicionals i complementàries per a la prevenció i control de la Covid-19 en el sector agrari\n4 de Setembre de 2020 | Notícies Agricultura, Notícies Sanitat\n[Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública. Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica] – Document.\nA.Protecció de la salut de les persones que treballen en el sector agrari contra la Covid-19. Recomanacions i garanties establides per a la persona empleada\n– Ha de rebre informació en relació amb els riscos derivats del coronavirus i les mesures preventives, a través de l’empresa i que es garantisca l’accés a màscares i als materials necessaris per a la correcta higiene de mans.\n– Mantinga la distància entre persones d’aproximadament 1,5 metres i utilitze màscara per a desplaçar-se al treball i durant aquest. Si comparteix el vehicle amb altres persones, ha d’extremar les mesures de neteja i desinfecció d’aquest.\n– Extreme les mesures d’higiene personal, especialment la rentada de mans amb aigua i sabó abans de beure, menjar o fumar, es prohibeix fumar si no es manté una distància de dos metres amb altres persones. Evitar tocar-se la cara, el nas i els ulls o altres objectes com el telèfon mòbil. Cobrisca’s la boca en tossir o esternudar amb el colze o amb un mocador d’un sol ús i tire’l després del seu ús.\n– En les zones en les quals no siga possible llavar-se les mans utilitze gel amb solució hidro-alcohòlica o tovalloletes desinfectants o sabonoses.\n– Ha de conéixer que entre els principals símptomes de la malaltia estan la febre, tos i dificultat respiratòria. En cas de tindre símptomes en el seu domicili no ha d’acudir al centre de treball. Ha d’aïllar-se de manera immediata, contactar amb el telèfon d’informació de Coronavirus 900 300 555, o amb el seu centre d’atenció primària o bé telefonant al 112 i seguir les seues instruccions. Després ha d’avisar a l’empresa.\n– Li interessa saber que si està malalt o necessita aïllament preventiu per ser contacte estret d’un cas té dret a baixa laboral per incapacitat temporal (IT), que li expediran en el centre de salut que li corresponga i li servirà per a aconseguir una prestació econòmica pels dies que no puga treballar. En aqueix temps estarà obligat a seguir les indicacions d’aïllament, per a evitar contagiar a altres persones.\n– Ha de saber que si els símptomes s’inicien en el treball ha d’informar ràpidament el seu responsable directe, evitant el contacte amb altres treballadors. La persona amb símptomes utilitzarà una màscara, i informarà sobre els treballadors amb els quals haja estat en contacte. 8. Ha de col·laborar en les activitats preventives, incloses evitar en la mesura del possible coincidir amb altres persones en espais xicotets i les de manteniment de la neteja i desinfecció d’instal·lacions, equips i vehicles, prestant especial atenció a les superfícies de contacte.\n– Autoritze la recollida de dades que seran emmagatzemats i, en cas de necessitat, traslladats a les autoritats competents per a ser utilitzats per a permetre la traçabilitat del brot i facilitar l’estudi de casos i/o contactes.\nB. Les persones titulars de les explotacions del sector agrari o persones o entitats en les quals aquestes deleguen, quan contracten treballadors i treballadores temporals, consolidats o no consolidats, deuran:\n1. – Entregar a cada persona contractada, en el moment de la contractació, informació sobre les mesures preventives específiques per a reduir el risc de contagi contra el coronavirus i informació que les seues dades de caràcter personal necessaris per a garantir la traçabilitat seran emmagatzemats. La informació ve referida en l’annex I, i serà traduïda a l’idioma que puga entendre la persona contractada.\n2. – Recollir diàriament les dades referides en l’annex II: la relació de les persones temporals agràries que treballen cada explotació de la seua propietat o ús, juntament amb la informació que permeta la traçabilitat en cas de brot i facilite així l’estudi de casos i/o contactes i les mesures preventives necessàries. Les relacions diàries de les persones temporals contractades estaran a la disposició de les autoritats municipals, autonòmiques i estatals, almenys fins a un mes després de finalitzada la campanya corresponent.\nTérminos Relacionados: 2020, agricultura, covid19, ròtova, sanitat, sector agrari


L'exposició 'Llibres prohibits' s'atura una setmana a Argelaguer - Ràdio Olot\namb Ràdio Olot 0:19\nL'exposició ‘Llibres prohibits' s'atura una setmana a Argelaguer\nDes d’avui i durant una setmana a Argelaguer es podrà visitar l’exposició ‘Llibres prohibits’. Una oportunitat per descobrir totes aquelles obres que estaven amagades. La mostra provoca una reflexió sobre fins a quin punt és lògic controlar el que llegeix la societat. A més, els espectadors que la visitin també podran conèixer la nova sala de lectura d’Argelaguer.\nUna imatge de l’exposició itinerant sobre llibres prohibits (clam.cat)\nL’exposició ‘Llibres prohibits’ va néixer a la fira batejada amb el mateix nom i a partir d’aquest moment va començar a rodar per diferents localitats catalanes. El seu èxit ha provocat que sigui una mostra amb molta demanda i per això només estarà una setmana a Argelaguer. És una exposició que tendeix a sorprendre a tot aquell que la visita perquè acaben descobrint molts llibres que, sense raó aparent, estaven censurats i fins i tot alguns és sorprenent, com és el cas de la Bíblia. Per tal que el públic entengui el per què han estat censurats hi ha tota una sèrie d’explicacions que ho contextualitzen i expliquen detalladament.\nNo només la Bíblia, també hi ha llibres infantils i fins i tot un de Mercè Rodoreda. Rius convida al públic a reflexionar sobre temes que han estat històricament molt perseguits, com és el cas de la sexualitat i, en canvi, hi ha hagut d’altres realment greus que no havien patit la censura.\nUna sala de lectura en creixement\n‘Llibres prohibits’ es la primera mostra que es farà a la sala de lectura d’Argelaguer un cop ha estat renovada. Des de fa pocs mesos que està inclosa dins de la Xarxa de Biblioteques de Girona. Això comporta que la sala gaudirà de novetats, com per exemple incorporacions tecnològiques que permetran als usuaris demanar llibres a altres biblioteques de la xarxa.\n223 queries in 0,429 seconds.


PREMI PER A TREBALLS DE MÀSTER D’HISTÒRIA DE LA CIÈNCIA AMB UNA ORIENTACIÓ ACADÈMICA – Societat Catalana d'Història de la Ciència i de la Tècnica\nPREMI PER A TREBALLS DE MÀSTER D’HISTÒRIA DE LA CIÈNCIA AMB UNA ORIENTACIÓ ACADÈMICA\n3a convocatoria 2018\nPremi instituït l’any 2015.\nEls objectius del premi són donar suport als estudiants de postgrau d’història de la ciència, de la tècnica i de la medicina, que en el futur constituiran el col·lectiu professional d’aquesta disciplina, i fomentar la participació dels estudiants que compaginen la investigació històrica de qualitat amb activitats i projectes de comunicació científica en el món del periodisme, la comunicació, la museologia o el turisme.\nEls premiats hauran de publicar una versió adaptada de la seva recerca, d’un màxim de 5.000 paraules, a la revista Actes d’Història de la Ciència i de la Tècnica. El treball haurà de seguir les normes de publicació de la revista, publicades al web de la SCHCT.\nOfert a treballs de fi de màster d’història de la ciència en els àmbits de la història de la ciència, de la medicina i de la tecnologia, estretament relacionats amb el periodisme científic, els museus, el patrimoni científic i altres formes de comunicació.\nEls treballs han d’ésser inèdits.\nPer a optar al premi cal haver superat durant els tres darrers anys un dels màsters següents: «Història de la ciència: ciència, història i societat» (Universitat Autònoma de Barcelona – Universitat de Barcelona) i Màster interuniversitari en història de la ciència i comunicació científica (Universitat Miguel Hernández d’Elx – Universitat de València – Universitat d’Alacant).\nLes candidatures s’han de tramitar telemàticament per mitjà del formulari disponible al web de l’IEC, en el qual caldrà adjuntar un escrit breu (títol i resum de no més de 4 pàgines) redactat en català, el PDF del treball original, un certificat acadèmic personal, un breu currículum acadèmic i un breu escrit sobre les motivacions en l’elecció del tema de treball. El comprovant de la tramitació telemàtica s’ha d’enviar signat a premis@iec.cat.\nLa Societat Catalana d’Història de la Ciència i de la Tècnica nomenarà, per mitjà de la Junta Directiva, la comissió avaluadora d’aquest premi, que farà pública al web de la Societat, i procurarà, si escau, la participació i la col·laboració màxima dels equips de coordinació dels màsters implicats en les diverses fases d’aquest premi.\nLa dotació és de mil sis-cents euros (1.600 €) i es repartirà en dos premis de vuit-cents euros cadascun (800 €). Les persones premiades rebran un diploma acreditatiu.\nEls premis poden restar deserts o no éssers adjudicats.\nEl pagament de l’import del premi prescriu el dia 19 de juliol de 2019.\nTermini d’admissió de candidatures: 30 de novembre de 2018, a les 20 hores\nActe públic de lliurament: al voltant de Sant Jordi de 2019 en un acte organitzat per l’IEC.


S’aprova una moció per demanar la prohibició de caçar al Mas Duran ·\nS’aprova una moció per demanar la prohibició de caçar al Mas Duran\nRedacció 30 Juliol 2019 1 min read\nPresentada per Ciutadans i amb el vistiplau de tots els grups el ple va aprovar a la sessió de juliol demanar a la Generalitat que prohibeixi la caça als terrenys de Mas Duran i reclamar als agents forestals que mentre es fa efectiva la prohibició extremin la vigilància a la zona. Tots els partits van votar a favor a excepció d’ERC, que es va abstenir. Els republicans havien demanat a Ciutadans que retirés la moció per tal de poder comentar-la primer amb l’Ajuntament de Montcada. Des de Ciutadans van exposar la perillositat que suposa que hi hagi caçadors en una zona molt utilitzada per veïns, a tocar de la zona residencial i van insistir en la urgència d’alçar la veu ja perquè aquest mes d’agost s’obre el període de mitja veda. En concret a l’àrea de Barcelona els dies hàbils de caça seran el 25 i 28 d’agost i els dies 1 i 8 de setembre. Es podran caçar guatlles, tórtores, coloms i estornells, entre d’altres.\nMés enllà de la caça permesa al Mas Duran també s’ha registrat la presència de caçadors furtius. El dia abans del ple, per exemple, l’Ajuntament de Montcada informava als agents forestals de la presència de dos furtis caçant ocells amb xarxa japonesa.\nTags: caça Cs Mas Duran ple\nPrevious: Nova crida al ple pel compliment de la llei de memòria històrica\nNext: Consens al ple per posar punt i final als tres patronats municipals


El cant de la sirena: 1 a 0. La batalla continua\n1 a 0. La batalla continua\nEl món està fet un desastre. Misèria, desigualtats, corrupció, violència, etc. El front de lluita és tant ampli que vegades es fa difícil saber cap on s’ha d’avançar. Els obstacles són tant grans, que ni que es tingui clar, es fa difícil també avançar. Tot plegat fa que sigui fàcil caure en el desànim i la resignació. Aquests són els millors aliats de l’status quo. I són els primers que s’han de combatre.\nAl Penedès, des de principis d’estiu vam començar a lliurar una batalla al voltant dels Escàndols de Caixa Penedès. Sincerament, en moltes ocasions jo també pensava que era una causa perduda, noble, però que fàcilment acabaria naufragant.\nPerò hem persistit, hem anat sumant suports i el que semblava impossible és avui una realitat. Els dos màxims directius de Caixa Penedès s’han vist forçats a dimitir. És una gran victòria. Però no es pot caure en l’autocomplaença.\nDe moment han nomenat president a l’Albert Vancells i Nogué. Ell juntament amb en Magí Casulleres Canela i en Josep Colomer Ràfols formaven part de la Comissió de Retribucions que és l’òrgan que aprovava aquestes remuneracions i fons de pensions escandalosos. Caixa Penedès ha sortit del foc per caure a les brases.\nQuè passa amb els diners que han cobrat els alts directius de l’entitat al llarg dels darrers anys? Els han de tornar? Això és el que van plantejar ICV i la CUP al Ple del Juliol on varen quedar sols. Han canviat d’opinió els grups de CiU, PSC, PP i ERC? Tant de bo.\nS’ha d’investigar la mala gestió de Caixa Penedès. S’ha de discernir si es poden emprendre mesures judicials contra els gestors de l’entitat que l’han portat a la ruïna mentre s’enriquien sense pudor.\nS’han de passar comptes, perquè és de justícia. Però sobretot perquè s’ha d’enviar un senyal clar i nítid de cara al futur: els mals comportaments es paguen cars. Tot amb la voluntat que situacions similars no es tornin a repetir.\nPerò també s’ha de mirar al futur. I el futur està en el Manifest en defensa de la vinculació social i territorial de Caixa Penedès. Aquest manifest acordat per un grup d’entitats de la comarca, al que ja s’han adherit diversos Ajuntaments, el CCAP i un nombre creixent de particulars marca les línies mestres de com s’hauria de gestionar Caixa Penedès en el futur: amb rigor, professionalitat i transparència. I marca també els objectius que ha de perseguir: l’arrelament al territori i l’enfortiment de l’obra social.\nPer aconseguir-ho s’hauran de vèncer altra vegada les resistències de l’status quo. Per això necessitem del suport de tota la ciutadania. Adheriu-vos al manifest. Acosteu-vos als partits polítics i alceu la veu. Escriviu a la premsa. Sortiu al carrer. Expresseu la indignació.\nMarquem el rumb correcte.\nPublicat per jordi guilera a 0:51\nEl cinsime de l'Alcalde Regull\nEl darrer escàndol al voltant de Caixa Penedès\nEls tecnòcrates i la Democràcia.\nQui està pagant la crisi? Qui l'hauria de continua...


Actualitzada 28/12/2021 a les 14:30\nL'ocupació al sector de la gran distribució comercial ha crescut un 48,1% a les comarques de Ponent, segons l'Anuari de la Distribució Comercial del sector quotidià en règim d'autoservei, que elabora bianualment la Direcció General de Comerç, del Departament d'Empresa i Treball. La comparativa es fa en relació al 2017-2018 i en aquest mateix període, a l'Alt Pirineu i Aran l'ocupació al sector s'ha incrementat un 38,9%. A Ponent, el nombre d'establiments ha augmentat un 2,46%, la superfície comercial un 4,51% i la densitat un 2,72%. Al Pirineu, aquest creixement ha estat del 9,84%, el 12,43% i l'11,38% respectivament.\nSegons l'Anuari, el sector de la gran distribució a les comarques lleidatanes va créixer en el bienni 2019-2020 en ocupació, superfície comercial, nombre d'establiments i densitat comercial, respecte el bienni 2017-2018.\nAnalitzant el vessant laboral, l'ocupació al sector va incrementar-se a les comarques de Ponent un 48,1% (de 2.551 a 3.777 persones), per sobre de la mitjana catalana, que va pujar un 5,78% en aquest mateix període.\nLa resta d'indicadors analitzats també han evolucionat amb signe positiu a la demarcació. Pel que fa a la superfície de venda, ha crescut un 4,51% a la zona de Ponent respecte el bienni 2017-2018, i actualment se situa en els 121.414 metres quadrats. De la seva banda, a l'Alt Pirineu i l'Aran, la superfície de venda ha incrementat un 12,43% i actualment registra 24.459 metres quadrats d'espai comercial de gran distribució.\nAixí mateix, el nombre d'establiments també ha experimentat un augment a les comarques lleidatanes: a Ponent ha crescut un 2,46% (de 277 a 284) i a l'Alt Pirineu un9,84% (de 55 a 61 establiments).\nEn relació a la densitat comercial – metratge comercial per cada 1.000 habitants – ha pujat un 2,72% a la zona de Ponent (fins als 334 metres quadrats / 1.000 habitants), mentre que a l'Alt Pirineu i Aran el creixement ha estat de l'11,38% (fins al 339 metres quadrats / 1.000 habitants).\nDesglossat per comarques, a Ponent la que mostra una major densitat comercial és el Segrià (341 metres quadrats / 1.000 habitants). En xifres absolutes és també la que aglutina major superfície de venda (71.108 metres quadrats) i gairebé la meitat dels establiments comercials totals de Ponent i l'Alt Pirineu i Aran (165).\nA l'àmbit territorial de l'Alt Pirineu i Aran, la comarca del Pallars Sobirà és la que mostra una major densitat comercial (478 metres quadrats / 1.000 habitants). Tanmateix, en xifres absolutes, la Cerdanya és la comarca que aglutina major superfície de venda (5.125 metres quadrats), mentre la que compta amb més establiments comercials és el Pallars Jussà (15).\nPel que fa a la rendibilitat econòmica del sector gran distribució, es va situar en els 5.758 euros per metre quadrats a Ponent, la rendibilitat més alta de tot Catalunya. També destaca positivament el rendiment registrat a la zona de l'Alt Pirineu i Aran amb una ràtio – 5.706 euros metre quadrat – superior a la mitjana catalana i una de les dades més altes de tot el territori.


Les comunitats autònomes tornen als mercats\nEl nivell de deute de les Administracions públiques acumula cinc anys ancorat al voltant del 100% del PIB, i, ara com ara, la recuperació de l’activitat econòmica no ha estat suficient perquè l’Administració pública surti dels números vermells. Tot i que la major part del deute públic és de l’Administració central, el deute que mantenen les comunitats autònomes (CA) no és gens menyspreable: representa el 25% del PIB espanyol,1 molt per damunt del 16% que representava només cinc anys enrere. En particular, el deute autonòmic ha augmentat a totes les CA, malgrat que la distribució és molt heterogènia (vegeu el gràfic adjunt). En aquest article, ens centrarem a entendre els mecanismes de finançament del dèficit i en els venciments del deute de les CA.\nSegons la Llei Orgànica de Finançament a les Comunitats Autònomes (LOFCA), aprovada el 1980, les CA poden realitzar emissions de deute per fer front els venciments del deute o per finançar el dèficit permès pels principis d’estabilitat pressupostària. Fins al 2012, les CA realitzaven emissions directes als mercats, prèvia autorització de l’Estat. No obstant això, la crisi econòmica i financera va generar dificultats d’accés als mercats per part de les CA, i, davant aquesta situació, l’Estat va engegar diversos mecanismes per millorar-ne la capacitat financera. El més destacat va ser el Fons de Liquiditat Autonòmica (FLA), creat el 2012. Amb aquest mecanisme, passava a ser l’Administració central qui accedia als mercats per captar els fons, que després es canalitzaven a les CA per la via de préstecs a llarg termini.2\nNo obstant això, l’adhesió al FLA no va quedar exempta de compromisos: les CA adherides han d’elaborar un pla d’ajust que garanteixi el compliment dels objectius de dèficit i de deute i també han de compartir mensualment la informació sobre l’evolució de l’execució pressupostària.\nEl 2015, el FLA va quedar integrat en l’anomenat Fons de Finançament Autonòmic (FFA),3 que tenia com a objectiu, d’una banda, mantenir el suport a les CA amb problemes de liquiditat i, de l’altra, permetre que les CA sense problemes de liquiditat també poguessin aprofitar els menors costos de finançament dels quals gaudia l’Administració central. D’aquesta manera el fons es va dividir en: i) la continuació del FLA, d’adhesió obligatòria per a les CA que no compleixen els objectius d’estabilitat, i ii) la Facilitat Financera, per a les CA que compleixen els objectius d’estabilitat.4\nCom d’intensiu ha estat l’ús del FLA?\nLes dificultats per accedir als mercats a uns costos similars als quals hi podia accedir l’Estat5 han comportat un ús intensiu d’aquests mecanismes, fins al punt que l’Estat s’ha convertit en el seu major prestador (el 56% del deute de les CA és enfront de l’Administració central). Aquest ús, però, ha estat molt desigual entre CA. De fet, el 70% del total del deute procedent de l’FFA i de l’antic FLA s’ha utilitzat per cobrir les necessitats de finançament de tres comunitats: Catalunya (el 33%), la Comunitat Valenciana (el 22%) i Andalusia (el 15%).\nMalgrat les condicions favorables que ofereixen els mecanismes de finançament, cal destacar que també generen rigideses a les CA. En particular, el finançament és molt estandarditzat en terminis i està subjecte a nombroses condicionalitats en l’àmbit pressupostari. En aquest sentit, en el marc d’uns tipus d’interès baixos i d’uns menors dèficits públics autonòmics, diverses CA reconsideren la seva estratègia de finançament i cada vegada són més les que acudeixen als mercats. El 2017, diverses CA van emetre al mercat, com Astúries, La Rioja i Castella i Lleó. De cara al 2018, la Comunitat de Madrid ja ha anunciat que prescindirà dels FFA i, de fet, al febrer, ja va emetre 1.000 milions d’euros en un bo a 10 anys amb un tipus d’interès 21 p. b. per damunt del bo de referència equivalent del Tresor espanyol. Atesos aquests costos relativament baixos, altres CA ja es plantegen tornar a acudir als mercats, com Andalusia i Aragó, i, molt probablement, la tendència anirà a l’alça.\n2. Reial decret-llei 21/2012.\n3. Article 21 de l’RDL 17/2014.\n4. Addicionalment, es va crear el Fons Social, destinat a pagar les obligacions de les CA amb les corporacions locals generades pels convenis en matèria de despesa social.\n5. S’estima que l’estalvi total acumulat de les CA entre el 2012 i el 2016 puja a 15.000 milions d’euros. Vegeu De la Fuente, Á. (2017), «Els mecanismes addicionals de finançament: quantitats desemborsades, subvencions als interessos i efectes sobre el finançament efectiu de les CA», FEDEA i IAE.


Redacció, Vilapicina i Torre Llobeta\t| Actualitzat el 24 abril 2018 a les 10:17\nEl SESE és el campió del grup 2 de Copa Catalunya masculina. Tot i que falten encara dues jornades per disputar-se, gràcies a la victòria del passat dissabte 21 a la pista del CB Santa Coloma (64-67), els de Carlos Espona tenen el primer premi després de la gran temporada que estan protagonitzant.\nEl conjunt blau tancarà la fase regular al Virrei Amat el pròxim dia 28 contra el CB Ciutat Vella, mentre que el darrer partit abans de la fase final serà el dia 5 del mes que ve a la pista de l’AD Torreforta.\nDesprés d’aquest desplaçament a Tarragona, els homes d’Espona tindran una setmana per preparar el primer partit dels quarts de final de la temporada, que es jugarà el diumenge 13 de maig a la pista del quart classificat del grup 1 (després de 24 jornades, i pel basket average, seria el Reus, però el rival del SESE també podria ser el Badalonès o el Martinenc). La tornada d’aquesta eliminatòria serà el 20 de maig al Virrei Amat.\nTret de sortida a la celebració del centenari de la Prosperitat\nEl 2019 serà un any important per a la Prosperitat. I és que el barri celebrarà el centenari [...]\nQuatre persones van quedar ferides, dues d’elles molt greus i una altra greu, al barri de Can [...]\nL'escola Antaviana i l'esplai Druida, Medalles d’Honor\nL’Ateneu Popular 9 Barris es torna a omplir del millor circ\nEl Circ d’Hivern de l’Ateneu Popular 9 Barris ja torna a ser aquí. El passat 15 de desembre [...]\nJosep Bou (PP) presenta la seva candidatura des de Nou Barris\nL’empresari barceloní del sector flequer Josep Bou, escollit recentment nou candidat del PP [...]


Disponibles els vídeos, ponències i fotografies de #MarketingArtes15 – Públics culturals. Connectant comunitats\n11 gener 2016 27 febrer 2017 xarxesDeixa un comentari\nEl passat 1 de desembre de 2015, Asimétrica comunicava la disposició dels vídeos, ponències i les fotografies de #MarketingArtes15: Cambio de mentalidad, 26-28 d’octubre.\nConegueu el Vídeo resum. O bé, accediu a les ponències del vostre interès.\nI recordeu que alguns dels seus ponents han participat també al programa ‘Canvi de mentalitat. Parlem amb el públic des de l’inici‘, celebrat a Barcelona el 29 d’octubre de 2015. Conegueu els continguts de l’edició 2015 i de l’edició de 2014.


Piscina de pilotes! – Mainada\nPiscina de pilotes!\nSom la classe dels Blancs i ja hem fet moltes activitats amb la Judit.\nVoleu saber quina activitat hem fet fa poc? Doncs la Judit ens va portar una súper piscina que estava plena de pilotes de colors!\nEstàvem molt contents i no paràvem de moure’ns i descobrir, ens encanta estar envoltats de pilotes, no volíem sortir.\nHa estat una experiència d’allò més divertida que segur repetirem!\nUs deixo unes fotos perquè podeu veure el bé que ens ho hem passat.\nEspero que us agradi i fins la propera!