Data del document 22/10/1998\nData de publicació 09/11/1998\nDEROGADA y MODIFICADA parcialment pel Decret 136/2009, d'1 de setembre, d'aprovació del programa d'actuació aplicable a les zones vulnerables en relació amb la contaminació de nitrats que procedeixen de fonts agràries i de gestió de les dejeccions ramaderes.\nEls problemes de contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries ha estat abordat per la Unió Europea en la seva Directiva 9/676/CEE, de 12 de desembre de 1991, transposada pel Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, al dret de l'Estat.\nEl sòl, a banda de les seves funcions de producció d'aliments, en qualitat i quantitat, té un paper clau en el filtrat de les aigües. L'aparició d'àrees amb aigües que contenen elevats continguts de nitrats procedents d'una contaminació difusa lligada a l'ús de fertilitzants, definits més endavant, planteja la necessitat de perfeccionar-ne la gestió mitjançant l'adopció d'un seguit de pràctiques agràries millorades.\nA l'article 5 del Reial decret 261/1996 s'estableix que les comunitats autònomes elaboraran un Codi de bones pràctiques agràries que els agricultors podran posar en pràctica de forma voluntària amb la finalitat de reduir la contaminació produïda per nitrats d'origen agrari. Aquest Codi serà d'obligat compliment en aquelles superfícies territorials que hagin estat designades com a zones vulnerables d'acord amb el Reial decret 261/1996.\nEl Codi de bones pràctiques agràries és un instrument clau per al desenvolupament d'una agricultura sostenible, respectuosa amb el medi, que permeti una adequada protecció dels recursos i complementa altra legislació sectorial sobre el tema.\nPer tot això i d'acord amb les atribucions que m'han estat conferides,\nS'aprova el Codi de bones pràctiques agràries que es publica annex a aquesta Ordre d'acord amb el que preveu la Directiva 9/676/CEE, de 12 de desembre de 1991, i el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.\nEl Codi de bones pràctiques agràries serà d'obligat compliment a les àrees designades com a zones vulnerables en aplicació de la Directiva 9/676/CEE, de 12 de desembre de 1991, i el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer.\nBarcelona, 22 d'octubre de 1998\nCodi de bones pràctiques agràries de Catalunya en relació amb el nitrogen\nAquest Codi de bones pràctiques agràries es refereix al nitrogen emprat en agricultura i es redacta per donar compliment al que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre la protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats, que és la transposició de la Directiva del Consell 91/676/CEE.\nEl nucli del Codi de bones pràctiques està constituït per un seguit de recomanacions per a la gestió adient de la fertilització nitrogenada. Atesa la naturalesa d'aquesta gestió, d'una extrema complexitat funcional, els diferents temes del Codi no es tracten d'una forma extensa i exhaustiva sinó que únicament es donen els aspectes bàsics.\nÉs per això que el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca edita un Manual de bones pràctiques agràries en relació amb el nitrogen, on aquests aspectes estan més extensament desenvolupats i que ha de servir de guia i complement per a l'aplicació d'aquest Codi.\nEl Codi de bones pràctiques en relació amb el nitrogen neix davant l'impacte que els fertilitzants nitrogenats tenen a les aigües. Aquestes bones pràctiques s'han de fonamentar, en gran part, en ajustar les disponibilitats de nitrogen al sòl amb les necessitats dels cultius. Per això cal considerar les característiques climàtiques, edàfiques i del sistema agrari de cada indret i, en molts casos, aplicar eines de càlcul que facilitin una estimació acurada del nitrogen disponible.\nAls efectes d'aquest Codi de bones pràctiques agràries i considerant igualment la terminologia recollida a la Directiva del Consell 91/676/CEE relativa a la protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats emprats en l'agricultura, s'entendrà per:\nAigües dolces: l'aigua que sorgeix de forma natural, amb baixa concentració de sals i que, amb freqüència, pot considerar-se apta per ser captada i tractada a fi de produir aigua potable.\nAigües subterrànies: totes les aigües que estan sota la superfície del sòl en la zona de saturació i en contacte amb el sòl o el subsòl.\nAplicació sobre el terreny: incorporació de substàncies al sòl, bé estenent-les sobre la superfície, injectant-les, introduint-les sota la superfície o barrejant-les amb les capes superficials del sòl.\nBestiar: tots els animals criats amb finalitat d'aprofitament o lucratius.\nCompost de residus sòlids urbans: material obtingut a partir del compostatge de la fracció orgànica de residus sòlids urbans.\nCompost nitrogenat: qualsevol substància que contingui nitrogen, excepte el nitrogen molecular gasós.\nContaminació: la introducció d'un compost nitrogenat d'origen agrari en el medi aquàtic, directament o indirectament, que tingui conseqüències que puguin posar en perill la salut humana, perjudicar els recursos vius i l'ecosistema aquàtic, causar danys als llocs d'esbarjo o ocasionar molèsties per altres utilitzacions legitimes de les aigües.\nEutrofització: l'augment de la concentració de compostos de nitrogen que provoca un creixement accelerat de les algues o de les plantes aquàtiques superiors, i que causa trastorns negatius en l'equilibri de les poblacions biològiques que hi ha al medi aquàtic i en la pròpia qualitat de l'aigua.\nFang de depuradora: fangs procedents de depuradores d'aigües residuals.\nFang de depuradora tractat: són els fangs de depuradora tractats mitjançant un procés biològic, químic, tèrmic, de compostatge o mitjançant un emmagatzematge a llarg termini o per qualsevol altre procediment apropiat, de manera que es redueixi de forma significativa el seu poder de fermentació i els inconvenients sanitaris de la seva utilització.\nFem: els excrements i residus excretats pel bestiar, sols o barrejats, encara que s'hagin transformat.\nFertilitzant: qualsevol substància que contingui un o diversos compostos nitrogenats i s'apliqui sobre el terreny per augmentar el creixement de la vegetació, inclosos el fem, el compost, els residus de les piscifactories i els fangs de depuradora.\nFertilitzant químic: qualsevol fertilitzant fabricat mitjançant un procés industrial.\nZona vulnerable: una superfície de terreny designada així en aplicació del Reial decret 261/1996.\n--3 Tipus de fertilitzants\nEls fertilitzants nitrogenats que contenen aquest element en forma orgànica es mineralitzen més o menys ràpidament. La relació C/N, relació existent entre les quantitats de carboni i nitrogen del fertilitzant, és un indicador de la velocitat de la mineralització.\nEls productes amb una relació C/N baixa, com per exemple les dejeccions sense llit, evolucionen ràpidament (per exemple: nitrificació del purí de porc en períodes de 3 a 5 setmanes) mentre que els que tenen una relació C/N alta, com les dejeccions amb llit, es mineralitzen menys ràpidament en funció de la forma dels materials carbonacis que poden ser més o menys degradables i de la naturalesa de la dejecció.\nPer a aquest Codi de bones pràctiques agràries els fertilitzants es classifiquen en:\nFertilitzants de tipus I: contenen nitrogen orgànic i una relació C/N alta (superior a 8), com per exemple les dejeccions amb llit.\nFertilitzants de tipus II: contenen nitrogen orgànic i una relació C/N baixa (inferior a 8), com les dejeccions sense llit. Certes associacions de productes com les dejeccions associades a matèries carbonàcies difícilment degradables malgrat tenir una relació C/N alta s'han de relacionar amb els fertilitzants de tipus II.\nFertilitzants de tipus III: són els fertilitzants minerals de síntesi.\nEls fangs de depuradores, composts, etc. figuren dins dels dos primers grups definits abans en funció de la seva relació C/N, corregida si escau per la forma del nitrogen. El coneixement d'aquesta informació és bàsica per a la gestió del fertilitzant.\nEls fertilitzants d'alliberació lenta per les seves característiques no es poden classificar dins del tipus III i mereixen un tractament apart; no estan inclosos en el que es digui d'ells d'aquí endavant.\nFinalment els anomenats inhibidors de nitrificació, que és un cas especial d'inhibició enzimàtica, modifiquen, ralentitzant-la, la transformació de l'amoni a nitrat. Aquests productes s'han aplicat a fertilitzants minerals, però també orgànics. En ambdós casos els fertilitzants tractats amb inhibidors de la nitrificació no es poden considerar que pertanyen a cap dels tipus definits anteriorment i els períodes d'aplicació no són els del llistat anterior.\n--4 Períodes en què no és convenient l'aplicació de fertilitzants a les terres\n4.1 Bases del Codi.\nQuan no hi ha al sòl una planta que absorbeixi els nitrats es pot produir el seu rentat. Aquest risc s'accentua en els períodes en què l'aigua de pluja o de reg percola més enllà de la zona d'arrels.\nÉs per això que cal evitar l'aplicació de fertilitzants en aquells períodes de l'any en què es donen aquestes situacions.\nPer afinar més aquest principi cal considerar la forma en què es troba el nitrogen en el fertilitzant i les transformacions que patirà al sòl; en aquest sentit és útil considerar els tipus de fertilitzants definits a l'apartat 3.\nD'altra banda, també cal considerar grans situacions o tipus de cultiu. Es pot distingir entre:\nSòls no cultivats: són aquells que no es destinen a una producció agrícola; s'inclouen les terres de guaret, siguin o no lligades a disposicions de la UE.\nCereals i farratges d'hivern: inclou bàsicament blat, ordi, civada, sègol, així com farratges que estan ja al camp a l'hivern. El període a considerar inclou la part de preparació del llit de sembra i altres operacions culturals, raó per la qual s'estén bastant més en el temps que el cicle estricte del cultiu.\nCultius de primavera (blat de moro, gira-sol, farratges): similar als d'hivern però en aquest cas quan el cicle s'inicia a finals d'hivern-primavera. Molts d'ells estan regats.\nCultius arboris (vinya, oliveres, fruita dolça, fruits secs, cítrics): inclou un gran nombre de cultius regats o no i amb unes necessitats de fertilització molt específiques, on sovint pesen més consideracions productives de qualitat que de quantitat. Els llargs cicles i les necessitats específiques de certs moments fan impossible d'establir una regla.\nCultius hortícoles: en aquest grup s'inclouen tots els cultius hortícoles, ja siguin per a consum en fresc o per a conserva. La varietat de formes de cultiu, el gran nombre d'espècies cultivades, les rotacions que es duen a terme impedeixen una sistematització i obliguen a baixar a consideracions locals.\n4.2 Recomanacions del Codi.\nPeríodes en els quals és menys recomanable l'aportació de fertilitzants:\nSòls no cultivats\nTipus de fertilitzant I: tot l'any.\nTipus de fertilitzant II: tot l'any.\nTipus de fertilitzant III: tot l'any.\nCereals i farratges d'hivern\nTipus de fertilitzant II: 15 de novembre a 15 de gener.\nTipus de fertilitzant III: 15 de novembre a 15 de gener.\nCultius de primavera (blat de moro, gira-sol, farratges)\nTipus de fertilitzant II: 1 d'agost a 15 de gener.\nTipus de fertilitzant III: 15 d'agost a 15 de febrer.\nCultius arboris (vinya, olivera, fruita dolça, fruits secs, cítrics). Hortícoles\nTipus de fertilitzant I: a precisar localment.\nTipus de fertilitzant II: a precisar localment.\nTipus de fertilitzant III: a precisar localment.\nDonada la gran variabilitat de condicions edàfiques, climàtiques i agronòmiques que hi ha a Catalunya és totalment impossible establir una periodicitat absoluta i el llistat anterior només ofereix una guia. Caldrà gairebé sempre una adaptació a les condicions locals.\nCom a regla general cal aproximar, al màxim en el temps, les disponibilitats del nitrogen aportat pel fertilitzant amb els moments de consum per part del cultiu; el límit a aquesta aproximació vindrà imposada per les tecnologies emprades i el tipus de cultiu. També com a norma general cal triar aquells moments d'aplicació en què el nitrogen s'aprofita més i no es produeixen danys al cultiu.\nMolts cultius tenen necessitats tan específiques que és impossible establir una regla. Entre aquests es trobarien les hortícoles, els cultius en hivernacles, les vinyes, etc.\nUna altra situació especial es dóna quan s'apliquen retardants o inhibidors de la nitrificació. En aquest cas no és d'aplicació el llistat anterior.\n--5 Aplicació de fertilitzants en terrenys amb fort pendent\n5.1 Bases del Codi.\nEl pendent d'una parcel·la augmenta el risc d'escolament superficial dels fertilitzants que s'hi apliquen i així la seva transferència ràpida i directa a les aigües superficials i/o a les subterrànies.\nEl risc d'escolament superficial no tan sols depèn del pendent sinó que influeixen altres factors com són:\nLa cobertora del sòl i el tipus de cobertora.\nEn cas de sòl nu la seva capacitat d'infiltració que depèn bàsicament de la textura i característiques estructurals.\nLa forma de la parcel·la.\nLes èpoques d'aplicació.\nEl tipus de fertilitzant emprat.\nLa maquinària d'aplicació del fertilitzant.\nEn el cas de cultius arboris el sentit en què estan implantats.\nAlguns dels factors apuntats no són modificables per l'agricultor (textura, clima, etc.). Altres poden ser modificables per les pràctiques agràries (cobertora del sòl i el tipus de cobertora, època d'aplicació de fertilitzants, pendent local, maquinària, etc.).\n5.2 Recomanacions del Codi.\nL'adopció d'aquelles mesures que afavoreixin la infiltració de l'aigua al sòl limitaran l'escolament superficial i per tant el risc de contaminació.\nEn el moment de realitzar aportacions de fertilitzants en terrenys amb fort pendent, caldrà prendre totes aquelles mesures que limitin la formació d'escolament.\nÉs recomanable mantenir en les parts baixes dels vessants i en els límits inferiors de les parcel·les una certa vegetació natural.\n--6 Aplicació de fertilitzants en terrenys inundables, entollats, gelats o coberts de neu\n6.1 Bases del Codi.\nEs tracta d'evitar que les aplicacions de fertilitzants fetes en aquestes condicions puguin provocar problemes de contaminació via infiltració, escolament superficial o contaminació directa del corrent d'aigua. També cal evitar la degradació de l'estructura del sòl.\n6.2 Recomanacions del Codi.\nLlevat d'aquells casos en què les característiques del cultiu ho facin inevitable (per exemple: arròs) es desaconsellen les aplicacions de fertilitzants en sòls entollats.\nEn el cas de sòls inundables es recomana evitar les aplicacions en èpoques de risc i incorporar els fertilitzants al sòl el més aviat possible.\nPel que fa als sòls gelats cal distingir dues situacions, segons es tracti de situacions de gels diaris o que el sòl estigui gelat llargs períodes de temps. En el primer cas no hi ha d'haver restriccions. En el segon cas el grau de restricció s'haurà d'avaluar en funció del tipus de fertilitzants i la situació local.\nEn el cas de sòls nevats, el risc és en la formació d'escolament al fondre's la neu. De manera general cal desaconsellar la seva aplicació per més que les excepcions s'han d'avaluar localment.\n--7 Condicions d'aplicació de fertilitzants a sòls propers a cursos d'aigua\n7.1 Bases del Codi.\nEn aquest cas el que es pretén evitar és que l'escolament superficial que es pugui generar immediatament després o al cap de poc temps d'una aplicació de fertilitzants pugui arribar a afectar directament els cursos d'aigua. En aquest cas no es consideren ni els riscos associats a la infiltració, ni els lligats a les zones inundables que es tracten en altres apartats del Codi.\nEls factors a considerar són els geomorfològics (pendent, distància a cursos d'aigua), edàfics (tipus de sòls i les seves característiques que puguin afavorir l'escolament), característiques de la riba (presència/absència de vegetació, tipus de vegetació), naturalesa i forma del fertilitzant (gotetes de fertilitzants líquids, grànuls de fertilitzants químics de poca massa) i les condicions meteorològiques (pluja i vent).\nUn altre aspecte a considerar són els punts d'aigua d'alimentació humana, especialment pous.\n7.2 Recomanacions del Codi.\nA més del que pugui preveure la legislació vigent es recomana que es respectin unes distàncies mínimes que són:\nPer als fems: 35 m a rius i grans masses d'aigua en general; 50 m si el pendent és més gran del 10%. Altres cursos d'aigua no canalitzats: 2-10 m.\nPer als fertilitzants inorgànics: 2-10 m en general.\nAl fixar aquestes distàncies cal considerar el risc d'accident lligat a l'aplicació i el seu possible impacte en el medi aquàtic. En aquest sentit és important tenir especial cura en la utilització d'aquelles tècniques que poden afavorir l'escolament superficial en cas de tractament (aplicadors de fertilitzants líquids, bota de purins) o que afavoreixen la seva projecció (adobadores centrífugues, aspersors, escampadores de fems).\nTambé es recomana tenir en compte a l'hora de realitzar aplicacions considerar les condicions atmosfèriques que augmenten el risc de deriva o escolament com són el vent i les pluges respectivament.\nPel que fa als animals que pasturen a les vores dels cursos d'aigua no sembla que tinguin massa efecte en els processos d'escolament o projecció aquí indicats. Pel que fa al fet d'abeurar el ramat directament en els corrents d'aigua s'ha d'evitar en la mesura del possible.\n--8 Capacitat i disseny dels dipòsits de fems i mesures per evitar la contaminació de l'aigua per escolament i filtració en aigües superficials o subterrànies de líquids que continguin fem i residus procedents de productes vegetals emmagatzemats com els ensitjats.\n8.1 Bases del Codi.\n8.1.1 La bona gestió de les dejeccions que es generen en les explotacions ramaderes és la base perquè se'n pugui fer una posterior aplicació agrícola correcta, en els períodes i en les quantitats adequades a les necessitats de les plantes, així com per evitar contaminacions al medi.\nPer tant, és molt important que en la construcció dels sistemes de recollida i d'emmagatzematge de dejeccions es previnguin les possibles emissions contaminants, s'utilitzin materials que garanteixin l'estanqueïtat i es dissenyin, amb una capacitat adequada, en funció del nombre d'animals i les possibilitats d'utilització agrícola a la zona.\n8.1.2 Els dipòsits d'emmagatzematge poden ser soterrats o elevats però, en tots dos casos, han de complir els requisits imprescindibles següents:\na) Capacitat d'emmagatzematge suficient per un període de temps adequat a les possibilitats d'utilització agrícola en períodes en què realment ho necessitin els cultius. Això evita haver de buidar el dipòsit en moments poc convenients.\nb) Estanqueïtat: construcció amb materials i formes que garanteixin l'estanqueïtat.\nS'ha d'evitar l'emmagatzematge de volums elevats, ja que això obliga a disposar de dipòsits amb una capacitat més elevada, a la vegada que disminueix la qualitat i per tant el valor fertilitzant de les dejeccions ramaderes.\nLa capacitat dels dipòsits s'ha d'adequar a les característiques de l'explotació, per tant s'ha de conèixer la composició dels productes que han de ser emmagatzemats. En el cas dels fems, purins, etc., aquesta depèn de molts factors, com són el tipus d'animals, composició de les dietes, existència i tipus de jaç i quantitat d'aigua que vagi a parar als dipòsits.\n8.1.3 El disseny i la construcció dels dipòsits assoleix la màxima importància ja que, si aquests estan mal construïts, poden ocasionar molts problemes en la gestió i el manteniment posteriors. Per tant s'ha d'evitar el següent:\na) Que es produeixin infiltracions cap a les capes subterrànies amb la consegüent contaminació del medi.\nb) Que es produeixin infiltracions cap a l'interior del sistema d'emmagatzematge, fet que fa que augmenti el volum de líquid, es redueixi la concentració dels elements fertilitzants, es dificulti el seu maneig i es produeixin vessaments del sistema.\nS'ha de garantir l'adequada resistència a les pressions laterals del líquid i a la pressió exterior del terra i de les aigües d'infiltració.\n8.2 Recomanacions del Codi.\n8.2.1 Per al càlcul de la capacitat dels dipòsits:\na) Estimar el volum que s'ha d'emmagatzemar:\nEl volum depèn de les dejeccions produïdes i de la gestió de l'aigua per la qual cosa s'ha de tenir en compte el següent:\na.1) Nombre d'animals màxim o nombre de places, en funció del temps que estiguin els animals presents a l'explotació.\na.2) Espècie i tipus d'animals.\na.3) Quantitat d'aigua que pugui anar a parar als dipòsits, procedent dels abeuradors, d'aigües de pluja, pel sistema de neteja utilitzat, o per l'existència de patis.\nb) Que la capacitat sigui suficient per emmagatzemar la producció de fems, purins o altres un període de temps entre 4 i 6 mesos, com a mínim, i sempre adequat a les possibilitats d'utilització agrícola.\n8.2.2 Per a la reducció de volum:\na) Controlar els abeuradors per evitar les fuites i el desaprofitament de l'aigua.\nb) Realitzar la neteja de les instal·lacions de manera que la quantitat d'aigua utilitzada i la freqüència permetin reduir la quantitat d'aigües que vagi a parar a la fossa.\nc) Reduir les superfícies de patis, zones de neteja i zones brutes de les instal·lacions d'allotjament dels animals i els seus annexes amb la finalitat de reduir el volum de líquids que vagin a parar a les fosses.\nd) Preveure un sistema separat de recollida de les aigües de pluja. Si el dipòsit està tancat, s'evitarà emmagatzemar aigua de pluja, tant si prové de les teulades, de vessament o si cau directament a sobre.\ne) Tipus d'alimentació. És preferible utilitzar el sistema d'alimentació seca, ja que els animals consumeixen menys quantitat d'aigua.\n8.2.3 Per a la durabilitat i l'estanqueïtat:\na) Tenir cura amb l'elecció del terreny.\nb) L'estructura ha de ser l'adequada per evitar esquerdes i les juntes i els angles, si n'hi ha, han d'estar reforçats i, en el seu cas, segellats amb material elàstic per evitar fissures en cas de moviments.\nc) La superfície de les parets ha de ser llisa, sense destorbs al desplaçament del producte contingut.\nd) Utilitzar material de recobriment interior impermeable. No s'han d'utilitzar materials porosos sense recobriment, ja que es poden produir filtracions.\n8.2.4 Per als sistemes d'emmagatzematge de productes sòlids:\na) El terra ha de ser impermeable i resistent per suportar el pes dels productes i, en el seu cas, el pas de vehicles.\nb) Preveure que els vehicles puguin realitzar la càrrega i descàrrega dels productes emmagatzemats.\nc) Que disposi de proteccions laterals de formes i dimensions que garanteixin que el producte no surti dels límits establerts i que s'impedeixi l'entrada de líquids, de materials, de persones o animals indesitjables.\nd) Que disposin d'un sistema de recollida dels líquids que traspua el propi material que hi ha emmagatzemat, de les aigües de pluja i aigües brutes en general. Aquest sistema de recollida de líquids ha de garantir l'estanqueïtat.\n8.2.5 Per als sistemes d'emmagatzematge de productes semisòlids o líquids:\nb) Resistència de les parets a les pressions laterals del líquid; construccions de formes cilíndriques reparteixen uniformement les forces. Si són quadrades s'han de reforçar en els angles.\nc) Resistència de les parets a la pressió exterior del terra i de les aigües d'infiltració. És important en dipòsits soterrats i quan estan buits.\nd) Materials de recobriment impermeables. Si són de làmina plàstica, cautxú, etc., s'ha de vigilar el període de garantia i durada del material i evitar les agressions mecàniques.\ne) El terra dels dipòsits, a més, ha de tenir un pendent del 5 al 10% cap a la porta de sortida o pou de bombeig.\n8.2.6 Qualsevol altre dipòsit que s'utilitzi per a l'emmagatzematge d'altres productes a l'explotació ha de complir les mateixes característiques de capacitat adequada i característiques adequades a la naturalesa del producte a emmagatzemar, que garanteixi la seguretat de les persones i l'absència d'emissions contaminants i, en el cas de líquids com per exemple els procedents d'ensitjaments, etc., hauran de ser estancs.\n--9 Procediments per a l'aplicació dels fertilitzants\nL'objectiu fonamental d'aquest Codi de bones pràctiques agràries és prevenir i corregir la contaminació per nitrats d'origen agrari de les aigües superficials i subterrànies i a la vegada compatibilitzar-ho amb un normal desenvolupament de l'activitat econòmica agrària i amb el reciclatge dels nutrients de les dejeccions ramaderes.\nUna premissa bàsica per a una correcta gestió del nitrogen és ajustar les quantitats de fertilitzants aplicades a les necessitats de les plantes en la quantitat, en el temps i en l'espai. Això vol dir que al realitzar la fertilització cal preveure quina quantitat de nutrients dels aportats seran disponibles, en quin moment i també quan i en quina quantitat els necessitaran les plantes. Per això és bo elaborar plans de fertilització o de gestió de nutrients.\nUna correcta gestió dels nutrients exigeix conèixer les entrades i sortides de l'explotació o la parcel·la. En el cas d'una determinada parcel·la agrícola aquestes quantitats han de tendir a equilibrar-se, a excepció de quan es desitgi, a curt o llarg termini, enriquir-la en un determinat nutrient. Per al nitrogen la situació no és diferent, amb l'excepció que els nitrats són molt solubles i no s'acumulen en el sòl i el seu cicle està tan fortament lligat al de la matèria orgànica del sòl ja que l'enriqueix que s'afecten fortament les disponibilitats de nitrogen.\n9.1 Dosis a aplicar.\n9.1.1 Bases del Codi.\nUna acurada determinació de la dosi de fertilitzant a aplicar en una parcel·la en funció de les necessitats del cultiu, contribueix a evitar les situacions de sobrefertilització i per consegüent el rentat de nitrats.\nEl nitrogen disponible ha de ser aproximadament igual a les necessitats del cultiu, considerant que l'eficiència no és mai completa i evitant les situacions que poden produir sobrefertilitzacions, com són:\nLa sobreestimació del rendiment és una de les principals causes de sobrefertilització. Cal ajustar els rendiments en funció de l'historial de la parcel·la i els condicionants propis de cada campanya.\nLa subestimació de les quantitats de nitrogen aportades per mitjà dels fertilitzants orgànics. En el cas dels adobs orgànics, és important conèixer no solament la composició i la quantitat aplicada, com també en el cas dels fertilitzants químics, sinó la sèrie històrica d'aportacions a la parcel·la, ja que si les aportacions són freqüents, l'efecte residual de les aportacions anteriors permeten que amb una menor dosi anual el cultiu disposi de la mateixa quantitat final d'elements nutritius.\nUn altre factor de sobrefertilització és la no-consideració de les aportacions d'altres fonts de nitrogen com són les aigües de reg, la matèria orgànica del sòl o bé el nitrogen fixat per les lleguminoses.\n9.1.2 Recomanacions del Codi.\nEs recomana ajustar les aportacions fertilitzants a l'equilibri entre les necessitats previsibles del cultiu i les aportacions per part del sòl. Aquestes últimes dependran del nitrogen residual del cultiu anterior i de la mineralització de la matèria orgànica al llarg del seu desenvolupament.\nEn aquelles situacions d'elevades aplicacions de fertilitzants minerals i/o orgànics, de retorn al sòl de gran quantitat de residus de collita, d'alt risc de rentat de nitrats i situacions similars, l'ús d'algun mètode de càlcul més complex (per exemple: balanç de nitrogen) o d'anàlisi de sòl o planta permet ajustar millor la quantitat de fertilitzant a aplicar.\n9.2 Periodicitat de les aplicacions.\n9.2.1 Bases del Codi.\nUn fraccionament de l'adobat permet, en general, un ús més eficient del fertilitzant aplicat.\nEl fraccionament de la dosi total en dosis més petites permet efectuar les aportacions en moments en què les necessitats en elements nutritius del cultiu són més grans. Amb això es redueix el risc de rentat de nitrats i, en conseqüència, l'impacte negatiu sobre les aigües per una menor sortida de nutrients cap a elles.\n9.2.2 Recomanacions del Codi.\nCom a recomanació general cal doncs fraccionar les aportacions, ja que això a més permet ajustar, a l'alta o a la baixa, les dosis a aplicar d'acord amb l'evolució del cultiu i a possibles desviacions dels objectius de rendiment inicialment previstos.\nEn el cas d'una fertilització basada en materials orgànics aquest principi també s'ha d'aplicar en el cas d'altes o molt altes produccions (per l'entorn edafoclimàtic considerat) cal considerar una estratègia mixta organicaquímica si les cobertores no es poden fer amb materials orgànics. Els adobs minerals són especialment indicats per a intervencions puntuals i tardanes, que possibiliten elevades produccions.\nEn el cas de conreus hortícoles caracteritzats per la seva baixa eficiència en l'ús del nitrogen cal especialment fraccionar les aplicacions i considerar les aportacions dels residus de collita.\n9.3 Uniformitat de l'aplicació.\n9.3.1 Bases del Codi.\nL'aplicació ha d'assegurar una correcta distribució dels fertilitzants, amb una uniformitat de distribució adequada: si no és així hi ha àrees de la parcel·la on hi ha excés de nitrats que es poden rentar, mentre que en altres parts hi ha falta de N i la collita és molt inferior a la òptima. S'han de distingir dos processos: la distribució i la incorporació al sòl; alguna de les tècniques disponibles donen resposta a les dues necessitats alhora.\nBàsicament es poden considerar dos sistemes: fertirrigació i aplicació directa al sòl. Segons la forma d'aplicació del fertilitzant al sòl varia la seva eficiència, fet que ha s'ha de tenir en compte en calcular les dosis de fertilitzants.\nLa incorporació del fertilitzant al sòl augmenta, especialment en el cas d'adobs orgànics, la seva eficiència i, en conseqüència, la quantitat de nitrogen disponible per a la planta.\n9.3.2 Recomanacions del Codi.\nCom a recomanació general cal vetllar per la uniformitat de les aplicacions dels fertilitzants, utilitzar la maquinària adient per a cada tipus de fertilitzant i fer un adequat manteniment i un correcte reglatge de la maquinària d'aplicació.\nEn tots aquells casos que els tipus de fertilitzants, cultius i altres pràctiques agronòmiques ho permetin es recomana la incorporació dels fertilitzants al sòl ja sigui per mètodes mecànics o per mitjà de l'aigua de reg.\nS'ha de buscar que la maquinària d'aplicació sigui l'adequada per al tipus de producte que es pretén aplicar. Això vol dir disposar de mecanismes que permetin ajustar la dosi a aplicar, assegurant una distribució uniforme del fertilitzant.\nS'ha de disposar, si s'escau, de maquinària que sigui capaç d'aplicar amb uniformitat i precisió dosis baixes de fertilitzant quan aquestes siguin les més adients.\n--10 Rotacions de cultius\nLes rotacions que cobreixen el sòl la major part o tot l'any s'han d'afavorir sempre que sigui possible atès que s'incrementa l'aprofitament del nitrogen quan aquest està disponible per a la planta.\nAixò és especialment important en aquelles situacions en què es gestionen elevades quantitats de nitrogen procedent de fertilitzants orgànics i la base territorial disponible és relativament reduïda.\nCal tenir present que, en molts casos, la possibilitat de portar a terme aquest tipus de rotacions té com a factor limitant l'aigua.\n--11 Establiment de plans de fertilització adaptats a la situació particular de cada explotació i la consignació en registre de l'ús de fertilitzants\n11.1 Bases del Codi.\nÉs molt convenient establir plans de fertilització que ajudin a una correcta gestió del nitrogen. Els plans de fertilització seran tant més necessaris quan les quantitats totals de nitrogen manejades siguin molt elevades o també en el cas que ho siguin per unitat de superfície fertilitzable. Aquests plans tindran en compte els nutrients disponibles, la seva forma i cost, les necessitats de nutrients dels cultius, les característiques dels sòls i el clima, i les especificitats del maneig (treball del sòl, reg, etc.).\nEn aquest sentit un primer pas i fonamental és un balanç del nitrogen a nivell d'explotació i de parcel·la.\nUna estratègia bàsica per a la planificació de la fertilització a nivell d'explotació podria consistir en:\na) Calcular les disponibilitats de nitrogen procedents de fonts pròpies de l'explotació, principalment fems i purins. A falta de dades més precises usar les del llistat d'equivalències en nitrogen que s'especifica al final d'aquest Codi.\nb) Calcular la superfície necessària per aplicar tot el nitrogen disponible en l'explotació, especialment el procedent dels fertilitzants orgànics.\nc) Calcular la superfície disponible en l'explotació, descomptant i delimitant aquelles àrees on no es poden aplicar fertilitzants orgànics en cap època de l'any.\nd) Delimitar les àrees on els fertilitzants han de ser aplicats amb restriccions de temps, espai o quantitat.\ne) Calcular si hi ha dèficit o excés de nitrogen en l'explotació. En el cas de dèficit es decidirà la quantitat i el tipus de fertilitzant que s'haurà d'adquirir per mantenir un adequat subministrament de N al cultiu. En aquest sentit és important precisar que els fertilitzants orgànics constitueixen en la majoria dels casos la millor solució econòmica i mediambiental. En el cas de superàvit s'haurà de decidir quin destí se li dóna.\nf) Calcular la màxima quantitat de fertilitzants orgànics que s'han d'emmagatzemar.\n11.2 Recomanacions del Codi.\nLa racionalització de la fertilització de forma globalitzada en l'àmbit de l'explotació no és del tot satisfactòria per la diversitat de situacions que es poden donar en el si de l'explotació (tipus de sòl, cultius, etc.) entre les diferents parcel·les que conformen l'explotació. Per aquest motiu és recomanable elaborar plans de fertilització per a les parcel·les i portar quaderns de gestió de l'adobat a escala d'explotació.\nCal disposar de la superfície ocupada per cada cultiu, les dades d'aportació dels adobs, el volum i la quantitat aplicades de nitrogen de tots els orígens (fertilitzants orgànics i minerals) i els rendiments obtinguts per tal de facilitar l'elaboració de plans de fertilització i l'establiment de balanços de nitrogen.\n--12 Fertilització en zones de regadiu\n12.1 Bases del Codi.\nEl reg és un element clau en una agricultura com la catalana, ara bé aplicacions inadequades d'aigua comporten un risc de rentat de nitrats. Els riscos de percolació són induïts per aportacions d'aigua superiors a la capacitat de retenció d'aigua en la fondària del sòl explorada per les arrels i per aportacions superiors a la demanda dels cultius.\nUn correcte disseny i maneig del reg és fonamental per evitar el rentat de nitrats. S'ha de disposar d'un adequat disseny que asseguri una bona eficiència i uniformitat en l'aplicació de l'aigua, un programa de manteniment de les instal·lacions de reg que asseguri un correcte funcionament en el temps i emprar algun sistema de programació de regs que subministri les aportacions d'aigua a les necessitats del cultiu i a les disponibilitats del sòl.\nUna adequada alimentació hídrica dels cultius en permet un millor desenvolupament i una major productivitat, fets que asseguren un adequat reciclat del nitrogen. Cal també considerar el fet que la sostenibilitat del reg no es pot assegurar si no es renten adequadament les sals del sòl. Per això cal aprofitar les aigües de pluja o aplicar una fracció de rentat. Cal considerar aquest fet al realitzar la programació de regs.\n12.2 Recomanacions del Codi.\nPel que fa al reg es recomana:\nAssegurar una bona eficiència d'aplicació. Així en reg per gravetat ajustar el disseny del reg als mòduls d'aigua disponible, a les característiques dels sòls i dels cultius regats.\nEn reg per aspersió una bona uniformitat.\nEn reg localitzat una bona uniformitat.\nSeguir algun mètode de programació de regs, prenent en compte les recomanacions sobre necessitats d'aigua dels cultius.\nPel que fa a la fertirrigació:\nFraccionar les dosis.\nTriar tipus de fertilitzants adequats.\nPeríode d'injecció del fertilitzant menor que el temps de reg.\nEquivalències de l'excreció nitrogenada de les diferents produccions ramaderes en funció del tipus de bestiar, la quantitat d'excrements i el contingut de N d'aquests, expressada en kg de N per plaça o per gàbia de conilla i el seu equivalent fem (EF), prenent com a referència una plaça de vaquí de llet (1 EF = 73 kg N/plaça o per gàbia de conilla)\nVaquí de llet.\nQuantitat de nitrogen produït: 73,00 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 1,00 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 1,00 plaça/EF.\nQuantitat de nitrogen produït: 51,10 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,70 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 1,43 places/EF.\nVedelles de reposició.\nQuantitat de nitrogen produït: 36,50 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,5000 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 2,00 places/EF.\nCria de boví (animals d'1 a 4 mesos en 3 cicles/any plaça).\nQuantitat de nitrogen produït: 7,70 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,105 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 9,50 places/EF.\nEngreix de vedells/lles (1,2 cicles/any plaça. Pes mitjà de 200 kg als 6 mesos).\nQuantitat de nitrogen produït: 21,90 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,30 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 3,33 places/EF.\nProducció porquina (per plaça de reproductor, mascle o femella, inclosos els garrins lactants. S'exclou la recria i l'engreix).\nQuantitat de nitrogen produït: 17,50 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,2397 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 4,17 places/EF.\nPorcí transició (5,5 cicles/any/plaça. Interval de pes de 6-20 kg).\nQuantitat de nitrogen produït: 2,87 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0527 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 18,96 places/EF.\nPorcí engreix (2,2 cicles/any plaça. Interval de pes de 20-100 kg).\nQuantitat de nitrogen produït: 8,40 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,1151 kg N/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 8,69 places/EF.\nAvicultura de posta (per plaça de gallina ponedora, comercial o selecta).\nQuantitat de nitrogen produït: 0,50 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0068 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 146,00 places/EF.\nPolletes de recria (2,5 cicles/any/plaça. Animals de 100 dies fins a 1,4 kg).\nQuantitat de nitrogen produït: 0,08 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0010 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent: 1.000,00 places/EF.\nEngreix de pollastres (5 cicles/any/plaça. Durada d'engreix de 48-50 dies).\nQuantitat de nitrogen produït: 0,22 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0032 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 312,00 places/EF.\nEngreix d'ànecs (3,5 cicles/any/plaça).\nQuantitat de nitrogen produït: 0,24 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0033 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 304,17 places/EF.\nProducció de conill (inclou les mares, la reposició, els mascles i l'engreix, amb una productivitat estimada de 40 llodrigons/gàbia/any).\nQuantitat de nitrogen produït: 4,30 kg N/gàbia conilla reproductora.\nNombre d'equivalent fem: 0,0589 EF/gàbia de conilla.\nNombre de gàbies de conilla per equivalent fem: 16,98 gàbies/EF.\nQuantitat de nitrogen produït: 63,80 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem per plaça: 0,8739 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 1,14 places/EF.\nOvelles de reproducció.\nQuantitat de nitrogen produït: 9,00 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem per plaça: 0,1233 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 8,11 places/EF.\nOví d'engreix (2,0 cicles/any/plaça. Conjunt xais/xaies).\nQuantitat de nitrogen produït: 3,00 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0411 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 24,33 places/EF.\nOvelles de reposició.\nQuantitat de nitrogen produït: 4,50 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0616 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 16,22 places/EF.\nCabrum reproducció (amb o sense producció lletera).\nQuantitat de nitrogen produït: 7,20 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0986 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 10,14 places/EF.\nCabrum de reposició.\nQuantitat de nitrogen produït: 3,60 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0493 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 20,28 places/EF.\nQuantitat de nitrogen produït: 2,40 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0329 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 30,42 places/EF.\nEngreix de guatlles (8 cicles/any plaça. Animals de 200 g/final).\nQuantitat de nitrogen produït: 0,03 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0004 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 2.500,00 places/EF.\nEngreix de perdius (4 cicles/any plaça. Animals de 800 g/final).\nQuantitat de nitrogen produït: 0,07 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,00096 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 1.041,60 places/EF.\nEngreix de paó (3 cicles/any plaça. Animals d'aproximadament 7 kg/final).\nQuantitat de nitrogen produït: 0,46 kg N/plaça.\nNombre d'equivalent fem: 0,0063 EF/plaça.\nNombre de places per equivalent fem: 158,70 places/EF.


Plana personal del Dr. Alberto Ruda Gonzalez\nDr. Alberto Ruda Gonzalez\nInstitut: Institut de Dret Privat Europeu i Comparat\nGrup de recerca: Dret Privat Europeu\nÉs professor agregat de Dret civil d'aquesta Facultat, on hi va cursar anteriorment la llicenciatura i el doctorat en Dret (amb menció europea). La seva recerca se centra principalment en el Dret de la responsabilitat civil o extracontractual, el Dret de contractes i el Dret comparat. És autor d'unes 60 publicacions nacionals i internacionals, incloent dos llibres: "El contrato de cesión de suelo por obra" (Tirant lo blanch, 2002) i "El daño ecológico puro" (Thomson Aranzadi, 2008). Aquest últim volum, fruït de la seva tesi doctoral, va rebre el Premio Sancho Rebullida a la millor tesi de Dret civil d'Espanya (2006), el Premio Protección civil de Espanya a la millor tesi sobre protecció civil (Ministeri d'Interior, 2006), i el Premi extraordinari de doctorat de la UdG (2008).\nÉs un dels dos Investigadors principals del Projecte de recerca "Modernización y armonización del derecho de daños: fronteras de la responsabilidad, daño resarcible y su valoración (II)", finançat pel Ministerio de Economía y Competitividad (2016-2019), junt amb el prof. Miquel Martín Casals, així com membre del Grup de recerca consolidat (GRC) "Grup de Dret Privat Comparat: Fonaments i Anàlisi”, coordinat pel mateix (2014-2016) i reconegut per la Generalitat de Catalunya.\nÉs "Member" del European Centre for Tort and Insurance Law (ECTIL), amb seu a Viena (Àustria), i "Research Fellow" del Utrecht Centre for Accountability and Liability Law (UCALL), amb seu a Utrecht (Holanda). Actualment col·labora amb el govern català en l'elaboració i actualització del Dret civil de Catalunya, en la seva condició de membre de la Secció d'Harmonització de la Comissió de Codificació de Catalunya, pertanyent a l'Observatori de Dret privat de la Generalitat de Catalunya. També és membre fundador del Spanish Hub del European Law Institute, membre del Council d'aquest Institut i coordinador del Special Interest Group (SIG) on Civil Law (General). Participa en diversos grups i xarxes internacionals, com el Groupe de recherche européen sur la responsabilité civile et les assurances (GRERCA) (Sorbona, París, i Université Catholique de Louvain, Bèlgica) o l'European Group on Tort Law (Tilburg-Viena). És membre del "Centre de droit Economique et de développement - Centre de Droit de la concurence (CDED CDC)" de la Université de Perpignan. Ha fet estades de recerca a les Universitats de Cambridge i Tilburg, a l'ECTIL de Viena, i a l'Institut Suís de Dret comparat (ISDC), del qual va ser becari "van Calker" (1999). És també àrbitre de la Junta Arbitral de Catalunya (Agència Catalana de Consum). A més, és membre del Grup de Justícia - Comissió d’Organismes i Serveis per al Foment de la Llengua Catalana de Girona.\nDes de la seva creació el 2015, és membre del Comitè d'ètica i bioseguretat de la recerca de la UdG. Amb anterioritat ha estat vicedegà (2013-2016) i secretari (2010-2012) de la Facultat de Dret. També va ser secretari de l'Institut de Dret privat europeu i comparat de la UdG (2011-2013).\nSempre ha tingut un gran interès per la millora de la docència. Ha estat coordinador durant quatre anys de la Xarxa d'Interès sobre aprenentatge cooperatiu de la UdG (2009-1013), en el marc de la qual ha coordinat dos llibres i múltiples comunicacions a congressos, i actualment forma part de la Xarxa sobre joc i aprenentatge. Va completar el Postgrau interuniversitari en Docència universitària (URV-UdL-UdG, 2010). És membre del comitè científic del congrés Univest des de 2009.


Vila-real accelera les ajudes per la covid-19, que eliminen de manera excepcional el requisit d'estar al corrent de pagament - Ajuntament de Vila-real\nL'alcalde de Vila-real, José Benlloch, ha convocat demà una Junta de Govern extraordinària per a aprovar les bases de les ajudes al sector de l'oci i a les activitats més afectades per la pandèmia incloses en el Pla Resistir, com l'hostaleria i la restauració. Les dues línies d'ajudes incorporaran una novetat important: de manera extraordinària, es retira dels requisits per a sol·licitar-les l'obligació d'estar al corrent de pagament amb les administracions.\n"Hem fet un esforç important per a poder eliminar aquest requisit, de manera excepcional i ateses les circumstàncies extraordinàries imposades per la pandèmia. No ha sigut gens fàcil, però vivim moments extremadament difícils, sobretot en sectors com l'hostaleria o l'oci, que justifiquen aquesta mesura excepcional", assenyala l'alcalde, que recorda que en circumstàncies normals l'obligatorietat d'estar al corrent de pagament és imprescindible per a optar a subvencions. "No obstant això, entenem que la pandèmia ha tingut efectes devastadors en alguns sectors, que poden haver fet que negocis que fins ara han tingut un comportament exemplar en les seues obligacions no puguen complir-les ara, a conseqüència precisament de la covid-19", detalla.\nPer aquest motiu, l'alcalde i el regidor d'Economia, Xus Madrigal, han treballat amb els tècnics en una modificació "contrarellotge" del primer esborrany de les ajudes per a eliminar aquest requisit del document definitiu, que s'aprovarà demà. "Ens vam comprometre a accelerar al màxim els terminis i així ho estem fent, sense deixar en cap cas de complir totes les exigències i garanties que una administració pública està obligada a donar", agrega Benlloch, que ha volgut agrair especialment als tècnics municipals el treball per a agilitar els tràmits.\nDesprés de l'aprovació en la Junta de Govern Local convocada demà de manera extraordinària, les bases de totes dues línies d'ajudes -subvencions municipals per als establiments d'oci i ajudes Parèntesis del Pla Resistir de la Generalitat- es publicaran dissabte en el Butlletí Oficial de la Província, amb la qual cosa podran començar a tramitar-se les ajudes dilluns que ve. Per a facilitar al màxim la tramitació, l'àrea d'Atenció i Tràmits destinarà una persona dedicada específicament al registre de les sol·licituds durant tot el temps que dure el procés. A més, s'ha habilitat també un mecanisme de cita prèvia específic per a aquesta gestió.\nD'aquesta manera, els qui vulguen sol·licitar alguna d'aquestes ajudes, hauran d'accedir al web citaprevia.vila-real.es, seleccionar el servei Pla Resisitir/Ajudes oci nocturn i se'ls assignarà un torn. Quan arriben a l'Ajuntament, no hauran de guardar la cua general, sinó dirigir-se a la taula destinada específicament a tramitar les ajudes. També es podran gestionar via telemàtica i, per a resoldre qualsevol dubte o consulta, poden dirigir-se a l'oficina d'informació creada per Economia a la BUC. "Estem posant tots els mitjans al nostre abast perquè la gestió siga el més àgil i senzilla per als beneficiaris, amb l'objectiu que puguen rebre els imports de les ajudes al més prompte possible i que aquestes subvencions puguen servir-los, si no de solució, almenys sí d'alleujament a les greus dificultats econòmiques que els ha provocat la covid-19", detalla Madrigal.


Una estratègia per impulsar la reputació i el posicionament internacional de la ciutat | Info Barcelona | Ajuntament de Barcelona\nLa mesura de govern de l’estratègia internacional de la promoció econòmica de Barcelona aposta també per promoure els sectors econòmics estratègics per captar inversions, millorar la connectivitat intercontinental aèria i atraure el talent internacional.\nAmb un pressupost total de 7,5 milions d’euros, la mesura s’emmarca en el full de ruta del Barcelona Green Deal i recull valors com la sostenibilitat ambiental, la inclusió, la justícia social, la diversificació productiva i la competitivitat. El Green Deal és l’agenda econòmica per a la ciutat amb l’horitzó del 2030 que identifica els sectors prioritaris per assolir un nou model de ciutat més competitiu, sostenible i equitatiu.\nSis línies d’actuació i moltes iniciatives en marxa o previstes\nEl pla es desglossa en sis línies d’actuació:\nLa reputació, el posicionament global i la marca. Es realitzaran campanyes publicitàries i de posicionament internacional. Entre d’altres mesures, es crearà una plataforma web i hi haurà una instal·lació itinerant interactiva que es portarà a les principals destinacions globals. També es crearan eines analítiques per mesurar, analitzar i gestionar la marca.\nPromoció i diplomàcia econòmica per a la captació d’inversions. Es facilitarà l’atracció de congressos i fires i la implantació d’activitats econòmiques i s’impulsarà l’atracció de talent internacional. També s’organitzaran missions de caràcter econòmic empresarial i accions de promoció exterior en mercats prioritaris, per donar suport a les empreses locals en el procés d’internacionalització.\nConnectivitat aèria intercontinental. El Comitè de Desenvolupament de Rutes Aèries desplegarà un nou pla estratègic basat en recuperar la connectivitat d’alt impacte, amb unes tretze destinacions a centres clau de l’Amèrica del Nord i del Sud, l’Àsia, el Pròxim Orient i l’Àfrica i s’enfocarà a recuperar la connectivitat anterior a la pandèmia.\nPromoció econòmica internacional sectorial. L’agenda de promoció econòmica internacional s’enfoca a sectors estratègics, com ara el tecnològic i digital, en què s’inclou la continuïtat del Mobile World Congress més enllà del 2024, el de projectes urbans, la logística, l’activitat científica i la innovació i les indústries creatives i el disseny.\nEl talent internacional. L’arribada de persones amb altes capacitats, formació i habilitats i l’escassetat de persones amb determinats perfils es potencia amb diverses iniciatives: el cercle 360º, que recull l’atracció, l’acollida, la dinamització i la fidelització del talent estranger; la Barcelona Digital Talent, que promou el talent digital; l’International Welcome Desk, amb tot de recursos d’acollida, i el Barcelona International Community Day, un espai que reuneix l’ecosistema expatriat de la ciutat.\nGestió de projectes d’impacte internacional i d’inversió estrangera. Per tal que la ciutat continuï mantenint el seu atractiu per a la inversió estrangera, s’ha impulsat l’agència publicoprivada Barcelona & Partners i la col·laboració amb Barcelona Regional, amb grans projectes com la reindustrialització del Besòs i la Zona Franca. Una altra nova eina serà l’Oficina 22@, que integra les capacitats municipals en matèria urbanística i de promoció econòmica d’aquesta zona.


Un quadre de Palau Ferré es podrà veure al Vitrum de Vimbodí i Poblet – Radio Montblanc\nUn quadre de Palau Ferré es podrà veure al Vitrum de Vimbodí i Poblet\nÉs una obra inèdita d'un particular que mai s'ha exposat al públic\nLa sisena edició de la festa del vidre artesà de Vimbodí i Poblet, Vitrum, exposarà una obra inèdita de l’artista montblanquí Matias Palau Ferré. «El pintor que cremava els seus quadres», va crear amb el seu pinzell coloristes paisatges, enigmàtiques dones de grans ulls ametllats i refrescants bodegons. Per sort, no tota la seva obra es va convertir en cendres: molts dels seus olis, tintes, ceres i escultures són avui en col·leccions particulars. La seva presentació pública en aquest context no és casual: l’obra en qüestió té una relació clara amb el vidre.\nEs tracta d’un oli de grans dimensions on hi apareixen ampolles i gerros de vidre de diferents colors, tots ells envoltats de fruites i d’una gegantina flor, elements característics en l’obra de Palau Ferré (Montblanc, 1921-2000). L’obra es podrà veure el dissabte 5 d’octubre, tot el dia, a la nova casa taller del Museu i Forn del Vidre, inaugurada fa unes setmanes pel president de la Generalitat, Quim Torra.\nAquesta exposició d’un sol dia en el marc de Vitrum és fruit d’una col·laboració entre l’organització de la festa (Associació Vitrum i Ajuntament de Vimbodí i Poblet) i la família del pintor. A més de mostrar aquesta obra, la casa taller acollirà, a la tarda, un acte públic a l’entorn del quadre i del pintor, amb la col·laboració de l’escriptor i historiador riudomenc Eugeni Perea Simon, qui ha elaborat una creació literària per a l’ocasió, i la presència dels besnebots de l’artista.


L’escoltisme des dels nostres ulls – Comunicació de Vertigen\nCultura Opinem Vida\nL’escoltisme des dels nostres ulls\n25 de febrer de 2021 3 de març de 2021 ruth.juan\nAvui en dia l’escoltisme és un conjunt de lleis (internacionals) que ofereix l’aventura als nois i noies de créixer i aprendre mitjançant el mètode escolta, que té com objectiu crear millors persones amb empatia i esperit crític. Així doncs que el treball en equip sigui la principal forma d’enfrontar-se als problemes i que es formin com a persones solidàries i compromeses amb la societat que els envolta.\nContradient l’opinió general que avui en dia els joves externs a l’escoltisme pensen, el Cau no té cap semblança amb el servei militar.\nL’escoltisme és un moviment d’abast mundial que va ser creat per Sir Robert Baden-Powell, general de l’exèrcit britànic al 1907, amb intenció de crear un espai educatiu per a gent jove, autogovernat, independent i no partidista, de base voluntària, obert a tothom sense distinció d’origen, nacionalitat, poble o creença.\nD’altra banda, tot i que en origen l’escoltisme era religiós, actualment el catolicisme ja no forma part de la base educativa de l’escoltisme, però segueix tenint l’esperit de la fe.\nUs preguntareu com és que anem vestits amb uniformes, fulards, adhesius, pals i anem cantant per tot arreu? Doncs ara preguntarem a diversos companys de classe, alguns són membres d’altres entitats educatives com l’esplai, o simplement no ho són, però en saben alguna cosa que han sentit de boca a boca, perquè ens donin la seva opinió:\nOona St Clair “esplai” “L’escoltisme és molt estricte, un exemple clar és que van amb corbata i uniforme que no deixa lloc a l’expressió personal. L’escoltisme ve dels militars i se’ls ha d’avaluar per poder pujar de nivell. Al cau s’aconsegueix disciplina, però no els ensenyen res sobre la vida, no fan xerrades sobre sexualitat, medi ambient, el que passa al món… el cau els distreu.”\nClara Turró “esplai” “ Diuen que l’escoltisme és educació, però després no fan res, no tenen personalitat i no té sentit anar a una activitat de lleure vestit amb uniforme. L’escoltisme aconsegueix ensenyar algun o altre valor, però si és molt estricte no es pot aconseguir res.”\nLaia Sanchez “escolta” “L’escoltisme és una manera de passar-s’ho bé i alhora aprendre, encara que ens costa portar l’uniforme crec que és genial, perquè és una manera de diferenciar-nos\nde la societat i a la vegada ser tots iguals. Amb l’escoltisme s’aprenen coses per sobreviure a la societat i millorar com a persona. Crec que és collonut el progrés personal que es treballa al cau i és una manera molt divertida de créixer. La idea de crear un impacte a la societat és important, però no per això ha de ser gran, el cau crea petites accions dia a dia”.\nMartina Tomey “esplai”“El cau és molt estricte, anar amb xapes i tal és de casa bona.\nAl cau s’aprenen valors i coses que al dia a dia són útils”\nAlba Nuñez “L’escoltisme en si està molt estereotipat, la majoria de gent relaciona el cau amb els “perroflautes”, tot i això els “polos” i les camises que porten són molt divertits, s’assembla a les pel·lícules americanes, però també ensenya llibertat que és molt important”.\nOna Hurtado “L’escoltisme és una forma de distreure’s, fer amics i conèixer a gent, tot i que a mi no és una de les activitats que més m’agraden respecto que hi hagi sent que sí. Sobre el seu vestuari no tinc res a dir, excepte que si van còmodes que segueixin estant-ho. El cau ajuda la gent, en situacions d’emergència, com sortir-se’n si et perds per la muntanya, ja que els ensenyen a trobar el camí, tècniques de supervivència, etc. Però jo no podria anar un cap de setmana on van els escoltes, però ho trobo curiós, ja que respecten la natura per sobre de tot”.\nNorah Gelabert “A través de l’escoltisme s’aprèn a conèixer llocs i a fer pinya entre els companys,\nno obstant, també a saber conviure amb la resta de la societat”.\nLaia Gutierrez “Sí que és veritat que van tots iguals i els ajuda a diferenciar-se de la resta de la societat; al cau es treballen temes de supervivència, violència, comprensió i acompanyament del col·lectiu LGTBIQ+, etc”.\nAina Prats “exescolta”“El cau ha sabut trobar l’equilibri entre l’educació i el lleure fent així que cada grup educatiu separat per edats (tres anys) tingui un color distintiu de camisa, per poder fer el creixement personal i veure’n l’evolució. Aprens tècniques, com aprendre a fer nusos en cas d’emergència o d’escalada per si et trobes en situació de risc; així vas guanyant insígnies per demostrar el progrés que es col·loquen a la camisa”.\nNúria Hernàndez“Els escoltes s’han fet seu el vestuari, tothom és capaç de reconèixer-los pel carrer. Amb l’escoltisme s’aconsegueix cooperació i treballar en equip, ja que ho fan tot junts. L’educació sobre la reflexió, la comprensió i l’acceptació és un dels seus punts forts a l’hora d’orientar els infants”.\nVeient el que els nostres companys han opinat sobre l’escoltisme i el vestuari escolta, citarem algunes de les lleis escoltes perquè us pugueu fer la idea del que s’aconsegueix cada dissabte de 16h a 19h de la tarda a cada Cau.\n→ Aprenem a estimar i a jugar net.\n→ Ens esforcem a merèixer confiança i fem confiança a tothom.\n→ Vivim la nostra fe i respectem les conviccions dels altres.\n→ Aprenem a ser útils i fer servei.\n→ Som germans de tothom i treballem per la pau.\n→ Som fidels al nostre país i ens sentim ciutadans del món.\n→ Defensem la natura i protegim la vida.\n→ Aprenem a viure en equip i tot ho fem entre tots.\n→ Som decidits i afrontem les dificultats sense por.\n→ Estimem el treball i volem fer bé les coses.\nTot i així han anat canviant depenent de la localització i del pas del temps. Si en voleu saber més sobre les lleis escoltes, aquí en tenim d’altres. ENLLAÇ.


Curs de fotografia digital de l'ECT Solleric. Els socis tenim un 20% de descompte! - dia a dia de l'aavib\nHome » »Unlabelled » Curs de fotografia digital de l'ECT Solleric. Els socis tenim un 20% de descompte!\nCurs de fotografia digital de l'ECT Solleric. Els socis tenim un 20% de descompte!\nTots els dissabtes des del 14 de setembre al 30 de novembre podeu assisitir al curs de fotografia digital de l'ECT Solleric. Els socis de l'AAVIB tenim un 20% de descompte en la matrícula


Neón-Trucacircus/CIRCAIRE 2021 - Entradium\nAuditori d'Alcúdia. 0, Plaça de la Porta de Mallorca, 07400 Alcúdia, Illes Balears. See map\nL'espectacle de Neón hem va decepcionar una mica, pq m'esperava més. Els primers 15 minuts no hem varen agradar i se me varen fer llargs. Després amb els colors i els aros va estar bé, però com ja he Read more it, m'esperava més.


El premi Vinagre, a la pitjor actitud empresarial de 2019, ha estat enguany per a Emaya "pels vessaments d'aigües fecals a la Platja de Palma"\n2 min. Palma 26/02/2020 20:14\n651x393 Guanyadors dels premis PIMEM. / PIMEM Guanyadors dels premis PIMEM. / PIMEM\nRata Corner, CineCiutat, bar Bosch, Gori de Muro, Fundación Rana, Forn de la Soca i Mallorca Film Comission han estat les empreses i la fundació que han guanyat els premis de la Federació de la Petita i Mitjana Empresa de Mallorca (PIMEM) gràcies a la feina que han fet durant l'any 2019, segons ha informat la federació en un comunicat.\nEmaya també ha rebut un premi de la federació però no per la seva bona gestió. L'empresa ha estat guardonat enguany amb el premi Vinagre, que s'atorga a la pitjor actitud empresarial i que el tria el mateix públic. Jordi Mora, el president de la federació, ha remarcat els problemes causats "pels vessaments d'aigües fecals a la Platja de Palma", un fet que ha suposat "greus pèrdues per als negocis i el malestar dels veïns".\nEl teatre Xesc Fortesa ha estat l'escenari d'aquesta entrega de premis, on hi ha hagut més de 500 assistents i diferents representants institucionals. Aina Calvo, la delegada del govern espanyol a les Illes; Rosario Sánchez, consellera d'Hisenda i Relacions Exteriors; Catalina Cladera, presidenta del Consell de Mallorca, i José Hila, el batle de Palma, han estat els encarregats de donar els premis.\nPrecisament, Catalina Cladera ha tancat l'acte i ha remarcat la dedicació de la seva administració pel continu creixement de les petites i mitjanes empreses. A més, ha volgut felicitar la federació per la seva feina i dedicació durant els darrers anys.\nEl Govern engega un sistema de cinc nivells d'alerta sanitària


Palace Motel (Adult Only) Fortaleza Brasil - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nFortaleza Love hotels\nAv. Rev Bolivar Pinto Bandeira, 125, Àrea Sud-Est, Fortaleza, Brasil, 60811-310\nSuperior Double Room with Privative Pool\nHabitació Doble Deluxe amb Banyera d'Hidromassatge (Deluxe Double Room with Spa Bath )\nHabitació Doble Superior amb Banyera d'Hidromassatge (Superior Double Room with Spa Bath)\nHabitació Doble Deluxe amb Vista sobre la Piscina (Deluxe Double Room with Pool)\nMés informació sobre Palace Motel (Adult Only)\nDissenyat tant per oci com per negoci, Palace Motel (Adult Only) està situat idealment a Àrea Sud-Est; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Parque Ecológico do Côco, Aeroport Internacional Pinto Martins, Praia do Futuro són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nEl Palace Motel (Adult Only), s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix recepció 24 hores, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, restaurant, bar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, mini bar, telèfon per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Palace Motel (Adult Only) és una selecció idònia per a la vostra estada a Fortaleza.


4) PARAULA DE PRESIDENT\nAnàlisi dels discursos parlamentaris de Jaume Matas i Francesc Antich\nAquest llibre no pretén analitzar qui compleix millor les seves promeses electorals, doncs això, en gran mesura, és una tasca que ens correspon a nosaltres, els ciutadans i ciutadanes. Per tant, aquestes pàgines només persegueixen analitzar les ...\n3) ELS ADOLESCENTS I L'ALCOHOL A BALEARS\nHàbits de consum. Factors de risc. Estratègies de prevenció.\nL'ús i abús de l'alcohol per part dels adolescents no és més que la part visible de l'iceberg, davant la problemàtica molt més seriosa que pateixen els nostres adolescents. Aquesta publicació, a partir d'una investigació damunt la rel...\n2) LOS ADOLESCENTES Y LAS DROGAS\nAquest és el segon número de la col lecció EL CARRER. Tal com es va indicar en la presentació d´aquesta nova iniciativa de la Fundació Gades, el seu objectiu és "proporcionar informació i reflexions sobre diferents àmbits relacionats amb la ...\n1) LA POBLACIÓ INFANTIL A MANACOR DE 0 A 10 ANYS\nAmb aquesta publicació, s´inicia una nova col•lecció de llibres anomenada “El carrer”. L'objectiu és proporcionar informació i reflexions sobre distints àmbits i situacions relacionats amb la nostra realitat més propera i quotidiana. P...


Tribuna Ganxona » Final de campanya espectacular de Junts pel Sí\nPortada » Portada » POLÍTICA » PARTITS » Final de campanya espectacular de Junts pel Sí\nQuercus tornen per aquesta ocasió especial.\nEl proper diumenge 27 de setembre tenim l’oportunitat de fer sentir la nostra veu a través de les urnes i desde la candidatura de Junts pel Sí a Sant Feliu de Guixols encoraatgen a tots els ganxons “a cridar ben alt, doncs volem que el clam sigui prou fort perquè ens sentin d’arreu d’Europa”.\nAixí mateix, aquest divendres dia 25 de setembre la formació convida a participar de l’acte final de campanya, per convertir-lo en una festa popular per a tothom i així agrair “l’esforç i empenta durant aquest procés cap a la construcció d’un nou país”.\nA partir de les 18h, al Passeig del Mar hi haurà activitats infantils, sardanes, un sopar popular on cal portar el menjar, havaneres i finalment l’última nit electoral acabarà amb el so de la música de Quercus, grup mític ganxó amb un tarannà reivindicatiu, molt adient en aquest moment històric que estem vivint.\nJunts pel Sí també cita tots els seus seguidors el proper 27 de setembre a partir de les 20h a la Casa Irla per fer el seguiment dels resultats electorals.\nSecció: PARTITS, ELECCIONS, POLÍTICA | Etiquetes: 27S, acte, activitats, final campanya, havaneres, quercus, sardanes, sopar


Negar un torrent\n12 maig 2021 10:53\nÉs prou sabut que els daltabaixos de la política poden arribar a l'absurd. Sovint els interessos a curt termini són capaços de negar les evidències. De vegades el blanc sembla negre, i viceversa. Però poques vegades s'havia arribat al punt de no voler veure la realitat com en el torrent que travessava la finca de Son Espases, i que ha estat esborrat del mapa per construir-hi damunt l'hospital de referència de les Balears.\nEl Pla Hidròlogic aprovat el 1999 ignora aquest torrent. La planificació de Palma sí que l'inclou, però, sorprenentment, l'Ajuntament presidit per Catalina Cirer atorgà llicència d'obra perquè es pogués fer la macroinfraestructura. Els polítics del PP esborraren el torrent i, més tard, el Govern del Pacte se sumà a l'exercici de negar l'evidència després de dos mesos d'estudis per tractar d'esbrinar si la finca de Son Espases era el lloc més adient per fer el gran centre sanitari. Però els fets són tossuts, sobretot quan es tracta d'una obra de la mare natura mantinguda i perfeccionada pels homes al llarg dels segles. El torrent existeix. Passa molt a prop de l'actual Conselleria d'Agricultura i desemboca al torrent de Na Bàrbara. Ho sabien perfectament els tècnics de la Conselleria d'Obres Públiques quan, en els anys vuitanta, feren la via de cintura. La mitjana d'aquesta infraestructura, des de l'altura de Son Pardo fins ben a prop del pont pròxim a Eusebi Estada, és una ampla canalització que desemboca a la part final del torrent que ja no existeix a Son Espases. Tant de bo si les tempestes, gota freda, el canvi climàtic i el peculiar clima mediterrani respecten Son Espases. Però mai ningú no podrà dir que els qui ara fan l'hospital allà no estaven avisats del que els seus ulls no volen veure.


El místic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl místic és un drama en quatre actes, original de Santiago Rusiñol, estrenat per primera vegada al teatre Romea de Barcelona, per la companyia del Teatre Català, al nit del 5 de desembre de 1903, sota la direcció del primer actor Enric Borràs.\nSe'n va fer una versió cinematogràfica el 1926, i una altra el 1950.\nMossèn Ramon, en el primer acte Ramon, 25 anys: Enric Borràs.\nFrancisca, mare de Mossèn Ramon, 55 anys: Maria Morera.\nMossèn Joan, germà de la Francisca i oncle de Mossèn Ramon, 60 anys: Jaume Virgili.\nMarta, neboda de la Francisca i de Mossèn Joan, 22 anys: Dolors Delhom.\nSenyor Bisbe, 60 anys: Iscle Soler.\nJordi de Pous, poeta catòlic, 30 anys: Victorià Oliver.\nSenyor Andreu, diputat provincial, 40 anys: Vicent Daroqui.\nSariol, esnob, 30 anys: Joan Domènech.\nMiquel, obrer, 34 anys: Sr. Viñas.\nSecretari del bisbe, capellà pulcre i elegant, 40 anys: Modest Santolària.\nLa Baronessa, elegant, 35 anys: Sra. Clemente.\nLa Presidenta de les dames, elegant i seriosa, 50 anys: Pilar Forest.\nEl Campaner, 50 anys: Jaume Capdevila.\nPobre primer, 60 anys: Agustí Antiga.\nPobre segon, 60 anys: Casimir Ros.\nDos patges, pobres i nois.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_místic&oldid=18224259»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 març 2017 a les 23:28.


Porta de Damasc, Porta de Damasc - Jerusalem\nLa porta de Damasc és la porta d'accés a la ciutat vella de Jerusalem . Aquesta és l'entrada principal al barri musulmà i l'edifici més bell de la muralla. Les portes tenen una llarga història, i avui també participen activament en la vida de Jerusalem . A més del fet que la porta de Damasc sigui una vista interessant, també es converteixen en un excel·lent inici per recórrer la muralla de la ciutat.\nConstrucció de la porta\nLes portes es dirigeixen cap al nord, de manera que el camí cap a les ciutats de Shechem i Damasc parteix d'elles, per la qual cosa la porta té dos noms: Damasc i Shechem, però la més famosa és la primera. És interessant que les àmplies portes que veiem avui es van construir a partir de les ruïnes de les dues portes que servien d'entrada a la ciutat vella. La primera porta es va construir a mitjan segle I, i la segona, en 135. Uns anys més tard, l'emperador Andrián va destruir una nova estructura, que volia construir una entrada més majestuosa a la ciutat, els sobrenomenaven "Porta-columnes".\nLes portes de Damasc, que podem veure avui, van ser construïdes el 1542. Van rebre el seu nom de l'anglès. El 1979, es va obrir un túnel que va des de la porta fins a la Muralla de les Llàgrimes , per la qual cosa es va escurçar molt el camí.\nArquitectura de la porta de Damasc\nEls canvis significatius en l'aspecte original de la porta van portar a l'emperador Andrian, expandint-los. Han trobat tres obertures, fins als nostres dies només s'ha quedat una: l'oriental. També a la llinda hi ha una inscripció - "Elia Kapitolina". Aquest és el nom de la ciutat durant el regnat dels romans.\nDurant el regnat d'Andrian, es va decorar una columna triomfal, decorada amb una estàtua de l'emperador. Les seves restes es van descobrir durant les excavacions. La columna estava davant de la porta i els "convidats de la ciutat" van indicar qui era el seu amo.\nLa porta moderna de Damasc es troba entre les torres, que tenen bretxes articulades. Els passos que condueixen a la porta, baixen, van ser construïts recentment pel decret de l'administració de la ciutat. Sobre les portes hi ha una torre amb pedres, restaurada d'acord amb el model centenari.\nQuè és interessant sobre la porta de Damasc?\nLa porta de Damasc a Jerusalem segueix cridant l'atenció dels investigadors i els turistes. Al costat d'ells, durant les excavacions es van trobar fragments de les portes construïdes al segle II, carrers asfaltats i una escala de cargol que condueix a les sales subterrànies construïdes durant l'època bizantina.\nLa informació sobre les troballes, així com la porta i el nucli antic es poden trobar al museu al costat de la porta de Damasc. L'entrada és l'arc oriental de la porta, construït en l'època dels romans.\nCal destacar que la porta de Damasc està oberta només als vianants. Cada divendres al matí, els musulmans marxen a través de la porta del Monte del Temple i, al vespre del mateix dia i dissabte a la tarda, els jueus passen per les portes, el seu camí es troba al Mur dels Llàgrimes .\nPodeu arribar als llocs d'interès amb transport públic, a prop del lloc on hi ha una parada d'autobús "HaNevi`im Terminal". Aquí es pot accedir als autobusos número 203, 204, 231, 232 i 234. A 300 metres hi ha una altra estació d'autobusos - Terminal / Sultan Sileiman, carrer A, on les rutes No.255, x255 i 285 s'aturen.\nCom dibuixar una foto en una samarreta?\nBursitis de la articulació del genoll - tractament\nPèl - Moda 2015\nAmanida amb pernil i pebre\nAdenomiosis del cos de l'úter\nEstil francès amb roba\nQuants són els descàrregues després de la cesària?\nMiranda Kerr va parlar sobre la reacció del fill de Flynn amb el benvolgut Orlando Bloom\nCom pot un nen rentar el nas amb solució salina?\nCom triar la capa de visó adequada?


Usuari:BlackJeans - Viquilletra\nBlackJeans és un usuari de Viquilletra que durant el curs 2016-17 utilitza un grup d'estudiants del centre Escolàpies Sant Martí (amb el professorat: Smontals) i que està format per: Juliana Gutiérrez, Sergi Hernández, Joan Torres, Marta Puyo\nNosaltres som el grup BlackJeans, format per quatre persones molt estrafolàries, dos nois i dues noies. En Joan, el primer noi del grup, és un xicot de setze anys molt creatiu que estem segurs que tindrà unes idees genials per tal de dur a terme aquest treball.\nLa seva millor amiga, la Marta, és una noia de quinze anys amb un gustos especials, està maravellada pels llibres d'intriga ja que la criminologia l'atrau molt, tot i que per fer una carrera prefereix el periodisme.\nParlant de redactar textos, al grup hi ha la Juliana, una altra noia de quinze anys amant dels llibres i la literatura, que està molt emocionada de poder formar part d'aquest gran treball.\nUn altre noi que està molt entusiasmat per tenir aquesta oportunitat és en Sergi, un amant del Trap, del futbol i del riure, que esperem que amb aquesta feina se li desperten les ganas d'escriure.\nCadascù te les seves pròpies qualitats: tant la imaginació del Joan, com la intriga que ens aportarà la Marta en les magnífiques històries que redactarà la Juliana, i el toc d'humor que en Sergi ens transmetrà. Totes les nostres històries seràn redactades a Barcelona, el lloc on vivim tots quatre.\nRealitzada pel grup BlackJeans del centre Escolàpies Sant Martí\nEls BlackJeans hem realitzat un petit poema sobre Mar i Cel. Si cal, es pot cantar amb l'acompanyament de Stitches de Shawn Mendes. ____ Més...\nEscenificació sobre El violí d'Auschwitz de l'autora Maria Àngels Anglada\nObtingut de «https://www.viquilletra.cat/index.php?title=Usuari:BlackJeans&oldid=21520»\nDarrera modificació de la pàgina: 19 gen 2017 a les 16:34.


Lola Lasurt. Joc d'infants\nL'exposició antològica de Joan Miró a l'antic Hospital de la Santa Creu la tardor-hivern del 1968-69 és el marc històric que embolcalla el nou projecte de Lola Lasurt. Hi rememora el joc, per la cosa que l'artista va visitar l'exposició acompanyat d'un miler de nens en comptes de fer-ho el dia de la inauguració amb les autoritats polítiques, i també el clima polític de l'estat d'excepció que es decretaria l'endemà de finalitzar la mostra.\nLasurt ha rastrejat hemeroteques i arxius –Casa de l'Ardiaca, biblioteca del Museu Nacional– i ha traduït en pintures les imatges que apareixien als diaris durant l'estat d'excepció; alhora ha recuperat les cartel·les de les obres de Miró exposades a La Capella, recreant la seva disposició. La mostra s'acompanya de tres fotografies als monuments que l'artista va donar a la ciutat, realitzades l'agost de 2019, dos anys després de l'atemptat a la Rambla.\n'Joc d'infants' juga amb una altra capa de significat, la de la percepció del color. La superposició del magenta de la il·luminació i el verd fosforescent de les obres converteixen la proposta de Lasurt en una experiència física.


El títol se suma a la medalla de bronze que es va penjar en la prova contrarellotge.\nEsports » Ciclisme + d'aquest tema\nEl ciclista banyolí Gerard Bofill s’ha proclamat campió de Catalunya júnior\nBofill ha guanyat a l’esprint una prova molt competida i el títol se suma a la medalla de bronze que es va penjar en la prova contrarellotge de fa unes setmanes.\nAquest cap de setmana s’ha disputat a Sant Julià de Vilatorta el Campionat de Catalunya de ciclisme en carretera i el banyolí Gerard Bofill (Kometa Cycling) s’ha imposat a l’esprint. La prova, de més de 100 quilòmetres, tenia un recorregut selectiu, amb diversos colls i molt exigent. Bofill va controlar la cursa, juntament amb el seu company d'equip de la Fundación Alberto Contador, Juanjo Rosal, i van poder neutralitzar un grup d’escapats. Al tram final, aprofitant un últim coll, es va anticipar a l'esprint final del grup capdavanter. Bofill va competir en els metres finals amb tres ciclistes més i es va imposar a l’esprint a Adrià Bartrina i a Gerard Edo.\nEl jove ciclista banyolí ha explicat en una entrevista a aquesta emissora que les característiques del circuit s’adaptaven bé al seu estil i havia preparat el campionat a consciència com un dels grans objectius de la temporada.\nAquest títol se suma a la medalla de bronze que es va penjar el banyolí fa unes setmanes en la prova del Campionat de Catalunya contrarellotge.\nCamí del professionalisme\nGerard Bofill, de 18 anys, havia començat practicant tennis i es va aficionar a la bicicleta BTT gràcies a un amic. Aviat va passar a la bicicleta de carretera i va començar a destacar. En categoria cadet va ser també campió de Catalunya i va participar als Jocs Olímpics de la Joventut. Des de l’any passat, a més, forma part de l’equip júnior del Kometa Cycling, l’equip formatiu de la Fundació Alberto Contador.\nEntrena des de casa seguint la planificació del seu entrenador des de Madrid, combinant la bicicleta amb els estudis i els desplaçaments per competir. Gerard Bofill competeix en diverses curses de la Copa d’Espanya i en curses per etapes ajudant a sumar punts al Kometa Cycling, un referent de la competició estatal.\nEl jove banyolí assegura que no pensa en el professionalisme sinó que se centra en els entrenaments diaris i en les curses del seu calendari, que a l’estiu s’atapaeix de proves molt exigents. La injecció de moral del títol català l’ajudarà a afrontar els reptes dels propers mesos.\nTAGS: Bofill, Catalunya


Àmplia parcel·la edificable en venda a la part alta d'un turó amb impressionants vistes al mar, a 2 km del centre de Cabrils.\nAquesta parcel·la es troba al cim d'un turó a Cabrils, amb impressionants vistes panoràmiques al mar.\nLa parcel·la ofereix la possibilitat de construir fàcilment una casa familiar o una segona residència, tot i que també seria una opció interessant per a un promotor que vulgui invertir a la zona.\nLa parcel·la, amb una façana de 25,5 m, està orientada al sud. La normativa urbanística permet construir un habitatge de fins a 579 m² d'acord amb els següents paràmetres:\nOcupació màxima del sòl: 20%.\nEdificabilitat màxima: 40%.\nAlçada màxima: 6,5 m.\nLes àmplies dimensions de la parcel·la juntament amb els seus excepcionals vistes al mar fan d'aquesta una oportunitat única i una bona inversió. Poseu-vos en contacte amb Lucas Fox per a més informació.\nEn venda, Parcel·la €320,000\nParcel·la de 2,006m² en venda a Cabrera de Mar, Barcelona\nDimensions del terreny 2,006m²


iTunes App store és un lloc ideal per trobar i descarregar apps. Per desgràcia, els apps en això és només disponible per a iPhone/iPad/iPod touch. Si voleu instal·lar alguns apps favorits al seu telèfon Android. Últimament, Poma suposadament està considerant que iTunes emmagatzemen per a telèfons Android. Si és cert, serà una bona notícia.\nA més el podria tenir iTunes app emmagatzemar per Android, artually hi està molts iTunes apps alternatiu per a Android telèfon que pot fer el que pugui iTunes. Vaig buscar a internet i trobar 5 grans apps per a vostè. Vostè pot tenir un aspecte a això primer i triar un millor a tu mateix.\n1. foobar2000 controlador2. Música Poweramp Player (Trial) 3. RealPlayer ®4. Coet música Player 5. DeaDBeeF Player6. MediaMonky7. Androide Media Player8. Què és el seu favorit iTunes App per Android\n1. foobar2000 controlador\ncontrolador de foobar2000 és un gran i impressionant iTunes app per Android per a l'intèrpret d'àudio. Es faculta a vostè a remotament control foobar2000 escriptori controlador instal·lat al seu ordinador. Vostè té el control de reproducció comuna, com jugar, pausa, cançó endavant o enrere, fer el canvi i jugar cua entre playlists. Quines sorpreses que és que tan sols autoritza a fer una pausa i anul·leu la pausa en una trucada.\nDescarregar controlador de foobar2000 de Google Play >>\n2. Poweramp música Player (prova)\nMúsica Poweramp Player (judici) és considerat com un intèrpret de música fort Android. Dóna suport a molts formats de fitxer, incloent-hi MP3, MP4, M4A, WMA, OGG, APE, TTA, WV, MPC, AIFF, FLAC. Si teniu carpetes de música al seu mecanisme Android, fàcilment pot tocar les cançons en ells. Això no només tocar cançons, però Mostra les lletres. Si no hi ha cap lletres, pot buscar-lo des de musiXmatch plugin. Per obtenir més característica d'aquest app Android, podeu descarregar-lo i veure per tu mateix.\nDescarregar música de Poweramp Player (judici) des de Google Play >>\nRealPlayer ® és un àudio popular i videolector per a Android telèfon i comprimit. Li permet jugar MP3, MP4 i YouTube vídeo en el seu telèfon Android i comprimit. A més, podeu cercar Bing, YouTube i altres llocs de vídeo en línia. Per estalviar espai de memòria de telèfon, podeu desplaçar aquest app a carta de SD del seu Android telèfon i comprimit. A més, quan t'agrada alguna cançó, vostè pot posar com el ringtone.\nDescarregar RealPlayer ® de Google Play >>\n4. coets música Player\nPlayer de música de coets és un intèrpret de música lliure, ofereixen un gran conveniència per navegar cançons per trobar el que busques. Classifica cançons basades en artistes, àlbums, carpeta, gèneres, cançons, podcasts, compositor, vídeos i llistes de reproducció. A més, proporciona amb temes per personalitzar i transmetre música als seu chromecast.\nDescarregui coet Player de música de Google Play >>\nDeaDBeeF Player treballa d'iTunes per a telèfons i tauletes Android. És compatible amb el dispositiu Android corre 1.6 i més tard, li dóna el poder de tocar arxius de mitjans de comunicació i ràdio en línia (icecast i shoutcast) convenientment. És totalment compatible amb molts formats de fitxer, incloent-hi l'OGG, MP3, MP4, FLAC, WAV, WV, MPC, SID, MOD, S3M, NSF, ALAC, AAC, simi, TTA, MPC i més. Allà són tres temes (foscor, la llum i LCD) per a satisfer les seves necessitats visuals diferents\nDescarregui DeaDBeeF Player des de Google Play >>\nMediaMonky és un bonic iTunes com app per Android per deixar-lo sync recollides de música entre el seu telèfon Android o de tablet i ordinador de Windows sense cables. Li permet gestionar i jugar audiollibre, música, vídeo, podcast i més. Es pot navegar fàcilment cançons de l'àlbum, artistes, compositor, gènere, playlists, música clàssica, pistes, carpeta, etc. Si voleu, pot fins i tot descarregar música, vídeo i altres mitjans de comunicació des dels servidors d'UPnP/DLNA.\nDescarregar MediaMonky des de Google Play >>\n7-android mitjans Player\nAndroide Media Player és un altre iTunes app per a telèfons i tauletes Android. Detecta automàticament tots els arxius de mitjans de comunicació guardades a la targeta Android SD. Llavors, podeu jugar, pausa, endavant i enrere cançons i vídeos i afegir cançons a qualsevol playlists. Si vostè té internet, pot fins i tot jugar e-ràdio i ràdio.\nDescarregui androide Media Player des de Google Play >>\n> Recursos > Android > Top 7 Alternatives a iTunes Apps per a Android


Luis Enrique: Retorn i èxit - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesLuis Enrique: Retorn i èxit\nLuis Enrique: Retorn i èxit\nPAU CAMPAÑA - 17/05/2015 | 00:00\nDesprés d’entrenar tres anys el filial, l’asturià ha tornat al Barça i ha aixecat la Lliga en el seu primer any al primer equip El cos tècnic ha gestionat la plantilla a la perfecció perquè tots els jugadors arribessin en plenes condicions al final de les competicions\nEl 21 de maig del 2014 Luis Enrique Martínez es presentava a l’Auditori 1899 del Camp Nou com a nou entrenador del primer equip del FC Barcelona. “És un dia il·lusionant i especial per a mi. Comencem a construir un nou Barça”, va dir l’asturià en presentar-se davant dels mitjans. Després d’haver dirigit el filial, va marxar a Itàlia per seure a la banqueta de l’AS Roma, i després d’un any de descans va dirigir el Celta de Vigo. I de Balaídos, al Camp Nou. Coneixia l’exigència de dirigir el Barça, però es mostrava optimista i amb ganes d’afrontar el repte. Quasi un any després, Luis Enrique s’ha proclamat campió de Lliga en la seva primera temporada a la banqueta blaugrana. Arribar i moldre.\nEl dia de la presentació oficial, Lucho va donar algunes pistes del Barça que es veuria sota la seva direcció. Amb el seu equip tècnic, l’asturià va prometre seguir amb l’estil de joc ofensiu que ha caracteritzat el Barça en les últimes dècades i aplicar-hi el seu segell personal. Així, el Barça ha tancat amb nota una Lliga molt exigent i ha quedat per davant de l’etern rival, el Reial Madrid, i del sempre combatiu Atlètic de Madrid. Amb 93 punts, i 30 victòries de 37 partits, els blaugranes s’han assegurat el títol domèstic i tenen a tocar el guardó d’equip menys golejat (19), que suposaria el premi Zamora per a Claudio Bravo.\nL’experiència de la casa\nL’aterratge a un club com el Barça mai és fàcil, però Luis Enrique coneixia la casa després d’haver estat jugador barcelonista durant vuit temporades, entre el 1996 i el 2004, capità a l’etapa final, i després d’haver començat la seva carrera com a entrenador al filial blaugrana (2008-2011). L’asturià, conscient d’aquest bagatge, va acceptar el repte: “Pressió de jugar-te títols? Que me la donin tots els dies”. El caràcter guanyador sempre havia estat el segell personal de Lucho, i a la banqueta del Barça no seria diferent.\nAmb aquesta perspectiva, Luis Enrique ha dirigit l’equip amb pas ferm en el seu primer any fins a arribar al maig amb opcions d’aixecar els tres títols principals. Ara ja té la Lliga a la butxaca, després de la victòria al Vicente Calderón contra l’Atlètic de Madrid i quan encara queda una jornada per disputar. A partir d’aquí, a més, està a 90 minuts d’aconseguir la Copa del Rei –el 30 de maig al Camp Nou contra l’Athletic Club– i a 90 més de la Lliga de Campions –el 6 de juny a Berlín contra el Juventus.\nNovè debutant amb Lliga\nDe les 23 lligues de la història del Barça, nou han estat amb un entrenador debutant a la banqueta. Així, Luis Enrique s’ha convertit en el novè tècnic que aconsegueix el títol domèstic en el seu primer any al capdavant del primer equip. A la llista, alguns noms emblemàtics de la història blaugrana, com el del guanyador de la primera Lliga del Club:\nJames Bellamy (1928/29)\nJosep Samitier (1944/45)\nEnrique Fernández (1947/48)\nHelenio Herrrera (1958/59)\nTerry Venables (1984/85)\nPep Guardiola (2008/09)\nLuis Enrique (2014/15)\n"Recordo tots els que ens han ajudat"\nLa setena Lliga en onze temporades


biografia de Roy Harrod, vida, fets interessants - Economista, Maig 2021\namb qui són sagitari més compatibles\nhome de pes i dona aquari\nPer què els homes escorpí són atrets per les dones peixos?\nRoy Harrod Biografia, vida, fets interessants - Maig 2021\n13 de febrer de 1900\n8 de març del 1978\nmillor parella per a dona àries\nRoy Harrod Va ser un economista anglès nascut el 13 de febrer de 1900. És recordat millor per la seva feina La vida de John Maynard Keynes el 1951 . Entre la seva altra obra important hi havia Economia internacional . Com a estudiant, va ser molt influenciat per John Keynes. Va ser el seu professor d’economia durant els seus estudis al King ’ s College de la Universitat de Cambridge.\nRoy Harrod va ser un estudiant brillant i es va guanyar beques que li van permetre ingressar en bones institucions. Va ser entre els pocs estudiants que van estudiar economia en un moment en què l'assignatura es considerava inusual.\nRoy Harrod va néixer a 13 de febrer de 1900. El seu lloc de naixement es trobava a Regne Unit . Era fill d'Henrich Harrod i Frances Harrod. Henrich es va guanyar la vida com a home de negocis. També va ser un autor, així com la seva dona, Frances.\nDes de ben jove, Roy Harrod va resultar ser un noi brillant. Va rebre una beca el 1911 que li va valer l'admissió a l'escola St. Paul ’ s. Tenia 11 anys aleshores. Després es va traslladar a l'escola de Westminster. Va guanyar una altra beca més tard i es va incorporar al New College d'Oxford. Durant aquest temps va estudiar història, literatura i filosofia antigues.\nEl 1918, l’educació de Roy ’ s es va posar en suspens per participar-hi Primera Guerra Mundial . Va ser introduït a l'exèrcit britànic on va fer els seus esforços a la divisió d'artilleria. Més tard va ser rellevat de les seves funcions quan va acabar la guerra. De seguida es va incorporar a Oxford i va continuar els seus estudis.\nRoy Harrod va estudiar economia més tard a la Universitat de Cambridge. No molts van estudiar aquest tema en aquell moment, ja que es veia com a inusual. El 1922 va continuar els seus estudis al tema al King ’ s College de la Universitat de Cambridge. Durant aquest temps va ser ensenyat per John Keynes. Després va tornar a Oxford, però es va mantenir a prop de Keynes, que li havia estat força influent.\nRoy Harrod va començar la seva carrera el 1923 com a professor al Christ Church College de la Universitat d'Oxford. Mentrestant, iniciava les seves investigacions sobre la corba d'ingressos marginals. Cap al 1929, hi havia Notes sobre el subministrament que formava part del seu treball marginal de la corba d'ingressos. Va ser publicat el juny de 1930, cosa que va suposar un retard per al treball tan important que va passar desapercebut.\nPosteriorment, va estrenar el seu estudi sobre la teoria de la competència imperfecta. Les seves troballes sobre el mateix es van publicar el 1931. Malauradament, no se li va reconèixer una vegada més el treball després de la publicació tardana. El decidit Roy no va renunciar mai. Va publicar més de la seva obra els anys següents.\nEl 1933, va aparèixer el seu article Economia internacional es va publicar. L’any següent el 1934, publicà Doctrines de la competència imperfecta . Aquest va ser un treball tan important que va portar a Roy a grans altures de la seva carrera i el va fer famós.\nEl 1939, la Segona Guerra Mundial va tornar a interrompre la seva vida. Va haver de participar en la guerra i va tenir poc temps per a les seves investigacions. Després de la guerra, continuà amb la seva investigació. El seu treball, La vida de John Maynard Keynes ’, es va publicar posteriorment el 1951.\nMentrestant, va continuar ensenyant economia en moltes institucions. Es va retirar de la seva feina al Christ Church College el 1967. Després es va traslladar a Halt, Norfolk juntament amb la seva família. A Norfolk, va publicar altres investigadors, entre ells Diners el 1969. L’any següent també va publicar Sociologia, Morals i Misteri i Dinàmica econòmica el 1973.\nRoy Harrod va lligar el nus amb Wilhelmine Cresswell el 1938. La parella va ser beneïda amb dos fills.\nRoy Harrod va respirar el seu últim Holt, Norfolk el 8 de març de 1978. Tenia 78 anys en el moment de la seva mort.


Petrolowcost - noticia\nTargeta Low Net\nPagament de mes\nNo hi cap tot\nClient / targeta\nNotícies » noticia\nÉs rendible obrir una gasolinera Low Cost?\nLes gasolineres Low Cost, basen el seu negoci en la reducció de costos d'explotació. Estructures petites, senzilles, automatitzades, que permeten contenir els costos i treballar amb marges molt petits. El resultat és el mateix producte amb un servei similar (fins i tot alguns apunten que millor que les tradicionals) a un preu mes competitiu.\nFins quan seran interessants els negocis de les gasolineres low cost?\nÉs ben sabut que el mercat dels hidrocarburs és un mercat madur i que el consum dels mateixos ja porta uns anys estancat i amb lleugers descensos.\nLa tecnologia de les renovable, a poc a poc va donant solucions als "handicap" que apareixien en els cotxes elèctrics, híbrids ... i la indústria automobilística, intenta adaptar aquesta tendència als seus nous models.\nÉs evident que aquest és el futur i que ja en el present anem trobant cada vegada mes indicis d'aquestes tendències.\nPerò quan es produirà el canvi real? Quins inconvenients s'estan trobant per poder fer el canvi real?\nEl canvi real de tendència en el model energètic és molt complicat de saber exactament quan es produirà. De tota manera, els inconvenients que a continuació explicarem, són bastants i no fàcils de superar, de manera que el pronòstic ens indica que va per un mitjà llarg termini encara.\nAparició de nous jaciments de cru.\nNoves tecnologies d'abstracció de cru, de manera que les reserves s'han vist incrementades. (Ex. Fracking)\nEl preu del cru pot baixar molt més, de manera que el cost dels hidrocarburs, arribarà un punt en què podran baixar i fer-los més competitius respecte altres energies.\nPoca capacitat de producció d'energies renovables per poder fer el canvi de model. (Trist seria haver d'incrementar la producció de les nuclears, per poder abastir la demanda dels cotxes elèctrics).\nEncara falta un salt tecnològic important, perquè el cotxe elèctric sigui comparable al de combustió en termes de costos, autonomia ...\nRelatiu interès de la indústria de l'automòbil per fer el canvi total. (Les inversions fetes fins al moment, no poden ser substituïdes per altres fins que s'hagin rendibilitzat les antigues).\nImpostos: És ben sabut que una de les fonts d'ingressos principals dels països és gràcies als impostos que graven els hidrocarburs. Mas del 50% del cost de les gasolines, són impostos que es tributen. En el nou model de consum, s'hauran de buscar altres fonts d'ingressos, que obligatòriament passessin per gravar l'electricitat, carreteres, peatges, indústria automobilística ....\nPer a tots aquests "handicap" es trobaran solucions, però evident és que aquests canvis no es podran solucionar de forma total ni en 3 ni en 5 ni 10 anys.\nAquestes inversions, no absentes de risc, però si minimitzat, per l'experiència de la franquícia, el seu assessorament, estudis de mercat ... s'estan rendibilitzant entre 3 i 5 anys.\nÉs fàcil entendre, doncs, el perquè s'estan fent noves instal·lacions de benzineres Petro Low Cost. L'experiència de la franquícia i els seus números fan atractiu al mercat inversor. Ningú pot dir fins quan, però el que si és segur és que almenys durant una dècada, aquestes noves estructures, competiran amb èxit en el mercat madur dels hidrocarburs, en el qual es veuran tancaments, renovacions i implantació de nous sistemes. El Canvi de model de les gasolineres tradicionals a les automatitzades, ja és palès que és la nova tendència, i el mercat canviant, necessitarà d'aquestes noves benzinera Petro Low Cost, durant una quants anys mes.\nSi està pensant invertir en el sector, encara està a temps. Hi ha mercat i possibilitat de negoci. Però si que us recomanem, que ho faci a mans de professionals del sector. Reduirà de forma substancial el risc de la seva inversió i dormirà més tranquil.\nCarretera Montcada, 670 - Terrassa, Barcelona -\nCP 08227 - Teléfono: +34 673 046 841