4 milions de menys!\nDissabte, després de llegir el diari Segre, si em punxen, no em trauen sang. Titular de capçalera i campanetes: “La Paeria perd 4 milions del pla de barris per no haver fet totes les obres a temps.” Com si fos època d’anar llançant bitllets! Som a 19 d’agost, falta molt per al 28 de desembre i la qüestió no és pas cap broma tal com documenta, com sempre, el redactor en cap, Joan Martí, quan fa explicació que l’Ajuntament de Lleida solament ha executat el 31% del pla de barris que s’havia compromès a fer davant la Generalitat a partir del 2009 (si, 2009\n!), que, entre altres coses, comportava fer realitat algunes de les obres que són, segons la percepció comuna dels lleidatans en general i dels veïns de la zona afectada en particular, urgents, de raó i positives, com ara la recuperació de l’espai de les termes romanes del carrer Remolins, l’adequació d’un hotel d’entitats, la millora de la Rambla o els nous itineraris per a vianants a Pi i Margall... En definitiva, l’inici de l’anomenat Pla de l’Estació que significaria la dignificació d’una vegada per totes d’una de les principals entrades a la ciutat més antiga de la península Ibèrica amb el permís dels gaditans, amb els quals segurament compartim el deganat.\nEl Pla de Barris probablement no era ni de bon tros la panacea en la qual resoldre d’una vegada per totes la magnífica idea que va ser ubicar l’estació AVE allà on és i aprofitar l’avinentesa per fer de Lleida la ciutat d’acollida generosa amb una entrada digna per aquells que hi arriben. No era la solució definitiva, però si una primera pedra per fer realitat aquell somni. Faran falta més idees, molta més inversió de la que ara som a punt de perdre i quantitats ingents de feina i voluntat, però... perdre quatre milions no és bo.\nPodria demanar responsabilitats, estripar-me les vestidures, fer riota de l’ombra o recordar que he estat víctima dels que no van voler ni saber explicar la realitat tal com era. No ho faré. Ben al contrari, del que es tracta és de cercar consensos sobre allò que és necessari, intentar no perdre uns diners que prou falta fan i buscar noves fonts de finançament que facin de Lleida la ciutat somiada pels poetes, els pagesos, els artesans i els comerciants.


El 2021 a l’Alt Camp: indignació per la MAT, col·lapse al Barri Antic de Valls i el Museu Casteller tancat\nper Albert Oliva 28/12/2021 06:00h\nL’any 2021 ha seguit condicionant fortament la vida cultural i econòmica de l’Alt Camp a causa de la pandèmia de la Covid-19. Per sort, la comarca ha viscut un ressorgiment de les festes, actes i esdeveniments tradicionals del curs de l'any, encara adaptats, això sí, a la situació sanitària.\nTambé han destacat notícies com l’avançament de les obres de l’A-27, la represa de les Festes Decennals de la Mare de Déu de la Candela de 2021+1, la no obertura del Museu Casteller de Catalunya o la situació límit quant a la degradació que viu el nucli històric de la capital de la comarca.\nEn aquest any, el Barri Antic de Valls es segueix trobant en una situació límit, d'emergència i de col·lapse total. Aquesta és una de les moltes evidències que posen de manifest els veïns i botiguers d'aquesta zona de la capital de l'Alt Camp.\nExigeixen, entre altres mesures, un pla social per afrontar les problemàtiques socials i de drogodependència, i el retorn del mercat setmanal de la verdura en aquesta emblemàtica plaça. L'Ajuntament de Valls, per la seva banda, en les últimes setmanes ha mogut fitxa i ha anunciat més presència policial i la creació de noves taules de treball. També, una nova comissaria de la Policia Local i més càmeres de vigilància.\nIndignació a l’Alt Camp: anuncien una línia de molt alta tensió\nEn aquestes comarques, el projecte aprovat pel Ministeri de Transició Ecològica del govern espanyol incidirà en diferents zones preservades del territori. A l’Alt Camp, per exemple, es preveu que la MAT deixi més de 50 torres d’entre 20 i 59 metres d’alçada al seu pas en un total de 10 municipis. Rodonyà n'és el municipi més afectat.\nDescobreixen la torre medieval dels Mussols a Alcover\nD’altra banda s’ha descobert l’estructura original de la part inferior de la torre dels Mussols, a l’alçada de la cruïlla del carrer Sant Antoni. Es tracta d’una de les quatre torres rectangulars que existirien en aquest tram de muralla. Aquesta construcció va ser enderrocada als anys 20 del segle XX.\nLa Fira de Santa Úrsula de Valls, a l'octubre, va permetre recuperar els castells a la plaça del Blat. Es va fer després que el Procicat aprovés el pla que permet fer castells de fins a 160 persones. A banda, també es va autoritzar un màxim de 25 grallers acompanyants.\nLes propostes van ser avaluades i validades de manera positiva pels equips tècnics de Salut Pública i Protecció Civil dels departaments de Salut i d'Interior, respectivament.\nFiguerola vol ampliar la Cooperativa\nAquest any, l'Ajuntament de Figuerola ha anunciat que a finals de 2022 l’edifici de la Cooperativa Agrícola de Sant Jaume tornarà a lluir amb tota la seva esplendor i guanyarà en funcionalitat i accessibilitat. Així ho assegura Josep Sans, l’alcalde del poble, a TarragonaDigital.\nDetalla que la reforma integral i l’ampliació de l’edifici, contemplen a la planta baixa, l’adequació de la sala d’actes, la construcció d’una nova sala polivalent d’uns 30 m2 destinada a les entitats i uns serveis nous. Al pis superior, on actualment hi ha la sala del Cafè, hi haurà canvis importants en la distribució de l’espai. La barra del bar passarà a l’altra banda, amb la finalitat que connecti amb la nova terrassa que s’hi construirà, una de les grans novetats i reclams de la reforma que es vol dur a terme.\nEl polígon de Valls també s'ampliarà\nEl polígon industrial de Valls s'ampliarà amb més de 600.000 metres quadrats. Això representa un creixement del 17%. Aquestes 60 hectàrees de sòl industrial es concentren a la zona nord, a tocar del nou magatzem d'Ikea. En concret, a banda i banda de la carretera C-37 que discorre pel polígon.\nEs tracta d'una reserva de sòl que l'Ajuntament ha desactivat davant la demanda d'empreses interessades a instal·lar-se i la manca de parcel·les de grans dimensions disponibles en el polígon.\nS'acaben les obres de les naus de ca l'Orga de Picamoixons\nDescobreixen vuit sitges del segle VIII aC a Nulles\nL'equip d'Arqueologia Protohistòrica de l'Institut Català d'Arqueologia Clàssica ha localitzat vuit sitges d'emmagatzematge del segle VIII aC al jaciment Mas Cap del Ferro, a Nulles. Una de les singularitats d'aquesta troballa és la seva localització, enmig d'un camp de vinyes. Es tracta de la segona intervenció arqueològica a la zona, després que l'any 2019 apareguessin per sorpresa tres sitges, arran de l'obertura d'un camí.\nSegons els arqueòlegs, aquestes estructures corresponen a finals de l'edat del bronze i principis de la del ferro. La doctora en Prehistòria de la Universitat de Lleida, Georgina Prats, afirma que l'agrupació d'aquestes sitges podria indicar l'existència d'un assentament, encara pendent de descobrir.\nValls avança en l'organització de les Festes Decennals 2021+1\nFinalment, Valls acaba l'any a les portes de les Festes Decennals de la Mare de Déu de la Candela 2021+1. Després de l'ajornament d'un any a causa de la pandèmia, la ciutat ja es troba en la recta final dels preparatius de l'esdeveniment.\nDesprés de 10 anys + 1, en poc més d'un mes la capital de l'Alt Camp celebrarà, del 28 de gener al 6 de febrer, el 24è desenari. Ho farà amb centenars d'actes culturals, religiosos, socials i esportius que inundaran durant 10 dies tots els carrers i places de la ciutat.\nÚltima hora Última hora Alt Camp Última hora Alcover Última hora Figuerola del Camp Última hora Nulles Última hora Rodonyà Última hora Decennals 2021 Última hora Valls Última hora Picamoixons


ELENA GIROL, FUNDADORA DE L'ESCOLA\nEn el Districte de Les Corts hi ha un Projecte que s’anomena Dedicatòries, dedicat a totes aquelles dones anònimes que amaguen una història que creus interessant que pot ser explicada.\nJo hi vaig participar amb la història de la meva àvia, la fundadora de l’escola.\nAquest estiu Catalunya Ràdio em va fer una breu entrevista a fi que expliqués aquesta història i ara, la impulsora del Projecte Carme Puche, ha obert un Blog http://www.dedicatories.net/blog/amb les històries.\nPotser algú de vosaltres també té el record o la vivència d’alguna dona, i vol participar en el Projecte. Us animo a fer-ho.\nAquesta va ser la història que jo vaig escriure:\nEls meus records retrocedeixen en el temps fins a aturar-se a casa dels avis. La nena de sis anys seu en un petit tamboret de fusta i juga amb l’àvia. Totes dues miren fixament a terra. El joc consisteix a trobar, amagat entre les aigües que fan les rajoles, formes d’objectes de tota mena. L’àvia hi veu una ampolla, una estrella, una flor... i la nena, morruda de mena, comença a perdre la paciència en veure que no és tan ràpida com voldria però admirant-se, en el seu interior, de l’habilitat que té l’àvia. Ella mira la nena a través dels seus ulls grisos, burletes i afectuosos, i pensa que la seva néta és una mica belluguet.\nL’àvia és una dona menuda, fràgil..., però tothom la coneix com Doña Elena i això li dóna una força interior, una dignitat i un coratge que ni tan sols la malaltia aconsegueix empetitir la mestra que porta dins.\nLa nena deixa de jugar, no li agrada gaire que l’àvia la guanyi, i li demana per enèsima vegada que li expliqui la història, la seva història.\nL’àvia comença així: “Vaig néixer a Ronda i em van enviar a estudiar a Aranjuez, al Col·legi d’Orfes de Militar. Amb el títol de mestra sota el braç arribo a Barcelona i ben aviat conec l’avi, ens casem i anem a viure a Les Corts. La sala i l’alcova de la casa són prou grans per posar-hi una taula i allà començo a fer de mestra...”.\nLa nena coneix la història com si fos la seva pròpia, i és ella qui continua.\nAviat Doña Elena comença a ser molt coneguda i, malgrat que l’avi construeix pupitres nous, les nenes no hi caben i cal canviar l’emplaçament de l’habitatge i de l’escola. Es traslladen un carrer més avall, al barri de Sants, lloc on encara avui hi continua havent l’escola.\nLa mestra andalusa, que ha après a parlar el català ràpidament, ensenya amb dedicació absoluta i les aules s’omplen a la mateixa velocitat que la seva fama.\nLa família comença a créixer amb l’arribada de la primera filla i molt aviat de la segona, però, lluny d’abandonar la tasca de mestra, compagina la família i l’escola.\nLa Guerra Civil estronca la vida de tots aquells a qui va tocar viure-la i ella no en va ser una excepció. L’escola és tancada i clausurada i Doña Elena, gens disposada a claudicar, aconsegueix la direcció d’una escola nacional de Montjuïc. Cada dia agafa les seves dues filles i puja, muntanya amunt, cap a l’escola que vol tirar endavant. Els nens d’allà passen gana i ella, amb la decisió que la caracteritzava, demana a la caserna de militars que hi havia a la plaça d’Espanya que li portin menjar. La veuen tan decidida que des d’aquell moment cada dia dos soldats pugen a l’escola dues tines plenes de menjar i diverses barres de pa. Quan acaba la dura jornada encara es queda per repartir entre tots el menjar que ha sobrat i així poder sopar.La guerra s’acaba i també la tasca educativa a Montjuïc.\nHauria estat molt més còmode quedar-se de mestra nacional, amb plaça fixa, que no pas començar de nou a Sants, però la comoditat no era un tret característic de Doña Elena. Reobre l’escola i comença la seva lluita per aconseguir que les famílies portin les nenes a l’escola tants d’anys com sigui possible.\nTant li fa que no puguin pagar, ella les accepta sense cobrar. Tant és que treballin, ella els fa classes a la nit.\nTot això ho continua compaginant amb la vida familiar, on hi ha tres criatures i un marit poc donat a cooperar en les tasques domèstiques.\nAquesta és la història de Doña Elena, una dona que gràcies a la seva vocació, a la seva generositat, a la gran paciència que va tenir i a la seva bondat va continuar treballant per totes aquelles nenes que en un futur calia que aprenguessin a llegir, a escriure sense faltes d’ortografia i a comptar sense fer servir els dits, com sovint deia.\nSempre tenia temps per escoltar aquelles dones maltractades per la vida, per la guerra o pel marit. Sempre tenia temps per anar a ajudar una família on hi havia la dona malalta. Sempre tenia temps per anar a convèncer un pare de la importància que portés la seva filla a escola. Doña Elena va ser una dona, com moltes, que va lluitar en una societat trencada per una guerra. Una mestra, com moltes, que va treballar per les seves alumnes. Però també va ser la meva àvia i per això li he volgut dedicar aquest homenatge.\na d’octubre 12, 2007\nM´agrada la Història perque és plena d`histories petites com aquesta que amb el pas dels anys esdevenen grans histories. M´agrada llegir el relat d`una dona que no s`arruga per res i es creix amb les dificultats. Tant de bo la vida de totes les persones lluitadores i de bé fossin com aquesta reconegudes.\nÉs una història emocionant i sempre va bé recordar que hi ha persones que lluiten per les bones causes inclús en els moments més difícils. Veig que la força de l'àvia ha passat de generació en generació.\nUna història i no és la ùnica que nomes podeu protagonitzar les dones, de força, tossuderia,voluntat i entrega.\nAh! he intentat clicar al link que poses al post i em dona error.\nés una bonica història.... Felicitats\nUna bona historia amb sentiments i records.\nTot un orgull i far per la família i amics.\nUna inspiració universal.\nQuina dona Donya Elena! Aquest estiu vaig tenir el gust d'escoltar l'entrevista en directe per Catalunya Radio i em vaig quedar amb les ganes de saber mes coses. M'ha agradat poder-ho llegir detingudament.\nUna vegada a l'autobús em vaig trobar una senyora gran (una gran senyora) d'aquelles que et veuen amb nens i ja inicien conversa.Era mestra del temps de la guerra i em va explicar la seva història. Quan vam baixar de l'autobús el meu fill em va dir: "mama,has parlat amb una desconeguda i potser era una boja o una dolenta" I tenia raó, però ojalà tots els dolents fossin com ella. Hi ha una classe de persones que lluiten pel que és just amb la única satisfacció que fan el bé i potser poques vegades es reconeix la seva labor, potser moltes vegades es diu que estan bojos.\nSort tenim que encara en queden uns quants.\nEnhorabona per l'historia es emocionant lleguir-la i com sempre et fa que pensar les histoires perdudes, sobretot a la guerra.\nGràcies per posar un enllaç al meu bloc. M'agradaria molt saber si els joc sliteraris que proposo poden arribar als vostres alumnes.\nFins ara estava content i orgullòs que el meu fill anés a l'Escola del Carme però després de coneixer els inicis d'aquesta escola encara ho estic més.\nPreciós, Montserrat, una història preciosa!!! M'agradat molt i em recorda a les històries que m'han explicat de l'avia del meu marit, també una dona amb molta força i que fins i tot va arribar als 102 anys. Jo la vaig connèixer i les seves històries (que me les han explicat el meus sogres i el meu marit) són tan interessant com les de Doña Elena. Quines dónes!!! Ara no hi han dones com aquelles. Felicitats a Doña Elena per la seva tasca al nostre barri. Sonia.\nQuan em vaig quedar en estat de la Raquel, casi tothom em preguntava a quina escola la portaría, jo tenía casi 19 anys i no coneixía cap escola, i cap em donava aquella confiança que nosaltres com a pares necessitavem.Un bon dia una clienta, que ja no hi és, em va explicar la hitòria de la seva filla.\nTenía quatre fills,la més gran de cinc anys,quan de cop i volta, i per accident laboral, es va quedar vidua.No podía permetres el luxe del menjadors, ni de llibres, ni de moltes altres coses, així que va deixar de portar els nens a escola, i la mestre la va anar a buscar a casa a l'hora de sopar, i no va marxar fins que la va convèncer de portar els nens, sense cap tipus de problema,a l'escola,on dinaven, apreníen i a més, amb l'ajuda d'altres mares aconseguien roba i ajudes de tot tipus.\nSaps com es deia aquesta mestra??\nNo sé si la srta. Elena, sap alguna cosa d'aquesta història, però si voleu saber més no tingueu cap dubte en preguntar.\nLa meva àvia, va coneixer a la teva i quant encara es podia enrecordar de les coses , m'explicava històries que em feien riure molt del seu pas per l' escola de Doña Elene.La meva Àvia també ha sigut la dona més bona del món que he conegut mai. M' ha agradat molt l' escrit ,però sobre tot ,m' ha agradat molt l' amor i el carinyo que d' ell es despren.\nJudit (mare de la Carla i tieta de la Júlia i la Bruna)


Inauguren un a nova unitat per a infants i jovent amb trastorns alimentaris a Argentona\nEl digital dels que votaran Sí. N. 2237. Dimecres, 19 de juny de 2013 09:41 h\n19.06.2013 ! 09:27 h Un documental retrata "tots els racons" de la complexa vida i obra de Joan Sales 19.06.2013 ! 08:39 h Ingressen a presó quatre persones acusades de robar a turistes fent-se passar per policies a Barcelona\n19.06.2013 ! 00:19 h TITULARS: La Val d'Aran, desbordada\n18.06.2013 ! 23:18 h Homs veu "gravíssim" que la Fiscalia acusi CDC "sense proves"\n18.06.2013 ! 22:07 h Més de 2.000 abonats de la Val d'Aran segueixen sense llum\n18.06.2013 ! 21:51 h Detingut el presumpte autor de la mort d'una noia de 15 anys que va ser trobada a la platja de la Mar Bella de Barcelona\n18.06.2013 ! 21:17 h La pedregada ha malmès cultius fructícoles i de cereals de cinc comarques de Ponent\n18.06.2013 ! 20:39 h El Món Sant Benet proposa una experiència sensorial per a les nits d'estiu que uneix la gastronomia amb la història 18.06.2013 ! 20:34 h La Diputació impulsa una marca de producte gironí per ajudar les empreses a internacionalitzar-se 18.06.2013 ! 20:24 h Garantir que les necessitats bàsiques dels gironins estiguin cobertes, objectiu del projecte 'Salut i crisi'\nDivendres, 14 de setembre de 2012 18:47 h\n(ACN).- El conseller de Salut, Boi Ruiz, ha inaugurat aquest divendres una nova unitat per a joves d'entre 12 i 21 anys que pateixen trastorns alimentaris. La Unitat Infantojuvenil de l'Institut de Transtorns Alimentaris (ITA) s'ha ubicat a Argentona (Maresme), compta amb 3.000 metres quadrats d'espai i un total de 79 llits. Fins ara, el centre d'ITA estava ubicat a Cabrils però l'augment de pacients i l'obertura de nous programes de tractament han motivat el canvi a les instal·lacions d'Argentona, segons han informat els responsables del centre. Ruiz ha destacat que "ITA representa un element essencial en l'atenció d'aquestes patologies, els trastorns d'alimentació".\nBLOGS Dietari 2014 Amistats perilloses


Holiday home Lyngvig Havnevej Ringkobing Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Klegod, no busqui més enllà de Holiday home Lyngvig Havnevej. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Lyngvig Havnevej també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Klegod. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera per satisfer els clients més exigents. Bany de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday home Lyngvig Havnevej la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Klegod.


Diplomàtic, historiador i polític\nEl 1926, un segment de l'exèrcit que no estava d'acord amb la política del president Kazys Grinius planejaren un cop d'estat militar. Van fer una crida a Voldemaras i Antanas Smetona per recolzar-los, i ambdós van estar d'acord. El cop d'Estat va tenir lloc el 17 de desembre, va deposar Grinius després d'una administració de només sis mesos, i va instal·lar Smetona com a president, per segona vegada, i Voldemaras com a primer ministre. Per calmar l'opinió pública, tant a Lituània com al món exterior, Grinius va acordar "designar" Voldemaras com a primer ministre, si aquest últim es comprometia a respectar la Constitució de 1922. Tot i que Voldemaras va fer aquesta promesa, totes les seves accions es van moure, quant a la tasca governamental, en una direcció dictatorial.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Augustinas_Voldemaras&oldid=20864560»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 març 2019 a les 16:44.


Es tallarà l'Eix Transversal amb tractors i altres vies aquest dimarts durant l'aturada de país | NacióManresa\nper Pere Fontanals, Manresa | 2 d'octubre de 2017 a les 21:20 |\nUna de les cinc assemblees de vaga, a la plaça Fius i Palà | CDR\nAquest dimarts, amb motiu de l'aturada general, a Aguilar de Segarra, Fonollosa i Rajadell treballen per convocar a tallar l'Eix Transversal (C-25), a l'altura de la sortida 123, Rajadell - Fonollosa. La via es tallarà de manera que només es pugui fer el canvi de direcció cap a calaf o cap a manresa. de manera que els vahicles tornin per on han vingut. Els convocants fan una crida a aconseguir maquinària agrícola i molta gent. A les 5.30 del matí es quedarà al lloc perquè a les 7h del matí pugui estar tot tallat. Els convocants insisteixen que és important portar armilla reflectant.\nEl Comitè en Defensa del Referèndum ha convocat per a les 12 del migdia una gran manifestació que partirà des de la plaça Sant Domènec. Abans, però, cinc columnes sortiran des de diferents punts de la ciutat per trobar-se en aquesta plaça. Aquest dilluns un miler de persones han fet pancartes i assemblees per acabar-ne de polir els detalls. És tanta la gent que hi ha a les assemblees que a banda de la plaça Sant Domènec, s'ha omplert la plaça Fius i Palà i part de la Muralla.\nLes assemblees han decidit sortir a tallar carreteres. Han quedat a la Carpa del Riu, a la benzinera de Petrocat a la C-55, i al Mercadona del Congost a les 6.30h, un altre grup a la plaça de la Reforma a les 7 del matií, i els dos últims a la gespeta de les Bases de Manresa i al Carrefour a les 9.30h. A banda de tallar carreteres també faran piquets informatius.\nPer la seva part, CCOO i UGT han convocat una concentració a la plaça Major a les 6 de la tarda.\nAjuntament de Manresa i equipaments municipals\nCom avançava NacióManresa, aquest dimarts l'Ajuntament de Manresa i totes les instal·lacions i equipaments municipals romandran tancats. L'equip de govern de l'Ajuntament ha decidit secundar l'aturada general convocada a Catalunya per la Taula per la Democràcia, arran dels fets violents ocorreguts en el marc del referèndum d'autodeterminació convocat per la Generalitat.\nTenint en compte el caràcter d'administració pública de l'Ajuntament, que presta serveis d'interès general, s'han determinat serveis essencials i mínims que quedaran coberts, i que s'han acordat amb els representants sindicals del personal. En concret, hi haurà serveis mínims a l'Oficina d'Atenció al Ciutadà i Registre General; atenció telefònica 010; Oficina d'Atenció Econòmica; Oficina d'Atenció Tributària; Servei d'enterraments al Cementiri Municipal; Servei de Manteniment i Serveis Socials. També funcionaran els serveis d'atenció domiciliària, de transport adaptat i de menjar a domicili. Igualment, el bus urbà funcionarà en servei de dissabte, que equival aproximadament al 50% del servei dels dies feiners. La Policia Local farà el servei habitual.\nTotes les instal·lacions esportives, culturals i educatives romandran tancades, així com l'Oficina de Turisme, el Museu Comarcal i el mercat de Puigmercadal. També estaran tancades les instal·lacions de FORUM i els pàrquings Centre Històric, Quatre Cantons i Puigmercadal. No hi haurà servei de recollida de residus, de manera que es recomana no treure les escombraries durant el dia de demà.\nEl govern municipal fa una crida a empreses i comerços de Manresa per tal que se sumin a l'aturada, com a mostra de rebuig als fets d'ahir a Catalunya. Aquest seguiment el faran l'àmpla majoria d'ajuntaments de la comarca.\nComerç, universitats, cultura, esports\nAixí mateix, l'administració pública no es quedarà sola. Entitats esportives com el Bàsquet Manresa o el Cd'E Manresa, culturals com MEES, gestora del Kursaal, les dues universitats que tenen presència a la ciutat, entre molts d'altres, aturaran la seva activitat i fan una crida al seguiment de l'aturada.\nLa principal agrupació comercial de Manresa, Manresa +Comerç (UBIC) també ha demanat als seus socis que no obrin.\nPolítica, referèndum, aturada 3-o


PFI - Institut la Talaia | Segur de Calafell\nInscripció al PTT-PFI Auxiliar de Vivers i Jardins\nEl Pla de Transició al Treball (PTT) és un tipus de programa de formació i inserció (PFI) adreçat a joves d'entre 16 i 21 anys, que no tenen el GESO (Graduat en Educació Secundària Obligatòria) i que, a curt termini, volen formar-se en una professió. Aprovar el curs comporta també superar el CAM (Curs d'accés als cicles formatius de grau mitjà) i, per tant, l'accés directe a un cicle formatiu de grau mitjà, sense fer la prova d'accés i sense necessitat de seleccionar el mateix perfil professional. El curs consta de 2 mòduls, amb un total de 1.000 hores: Mòduls de formació professional elemental en un perfil específic. Inclou 180 hores de pràctiques en empresa. Mòduls de formació general per a la millora de les competències bàsiques necessàries en el món labo ...\nPreinscripció al PFI-PTT Auxiliar de Vivers i Jardins\nEl Pla de Transició al Treball (PTT) és un tipus de programa de formació i inserció (PFI) adreçat a joves d'entre 16 i 21 anys, que no tenen el GESO (Graduat en Educació Secundària Obligatòria) i que, a curt termini, volen formar-se en una professió. Aprovar el curs comporta també superar el CAM (Curs d'accés als cicles formatius de grau mitjà) i, per tant, l'accés directe a un cicle formatiu de grau mitjà, sense fer la prova d'accés i sense necessitat de seleccionar el mateix perfil professional. El curs consta de 2 mòduls, amb un total de 1.000 hores: Mòduls de formació professional elemental en un perfil específic. Inclou 180 hores de pràctiques en empresa. Mòduls de formació general per a la millora de les competències bàsiques necessàries en el món laboral i en la vida quotidian ...\nPrimer dia PFI-PTT Auxiliar en Vivers i Jardins\nEl començament del curs per l'alumnat del PFI-PTT serà dimarts 14 de setembre a les 10:20 hores a les instal·lacions del CFGM de Jardineria i Floristeria de l'institut al carrer Comte Gómez Orbaneja número 108.\nRELACIÓ DE SOL·LICITUDS VALORADES PROVISIONAL. CURS 2021/2022 PFI\nRelació de sol·licituds valorades provisional d'alumnes preinscrits en el centre per al curs 2021/2022 del PFI AR03 Auxiliar de Vivers i Jardins.


La Generalitat destinarà 130 milions a 15 nous trens per a FGC\nLa Generalitat destinarà 130 milions a la compra de 15 nous trens per a FCG\nEl conseller Rull anuncia la inversió durant una visita a les noves estacions de la línia al seu pas per Sabadell que s'inauguraran aquest mes\nDivendres, 02/09/2016 | Actualitzat el 06/09/2016 a les 16:54 CEST\nEls usuaris de Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) veuran com l'anomenat “metro del Vallès”r; es fa per fi realitat. La Generalitat ha anunciat l'adquisició de 15 nous trens del model 113, el més modern de la seva flota, que s'incorporaran a les línies de Sabadell i Terrassa a partir del 2019, reduint a la meitat la freqüència de pas, que ara és d'uns 10 minuts.\nEl ‘conseller’ de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha informat aquest divendres de la compra dels combois durant una visita a les dues noves estacions de FGC a Sabadell, que entraran en funcionament el proper 12 de setembre amb un acte inaugural que comptarà amb la presència del president Carles Puigdemont. Segons Rull, l'increment d'usuaris de les línies del Vallès exigeix un esforç per reforçar el servei, per la qual cosa s'ha optat per incrementar les unitats que circulen per les vies i reduir així les freqüències de pas.\nMAJOR FREQÜÈNCIA DE PAS\n"Amb una inversió de 130 milions d'euros, incrementarem la freqüència de pas, per la qual cosa la plaça de Catalunya a Sabadell passarà de 10 minuts d'espera a 5 minuts, mentre que en el cas de Terrassa es reduirà de 8 a 5 minuts", ha apuntat Rull. La decisió es pren després de comprovar que l'ampliació de la línia a Terrassa ha suposat un increment de gairebé el 50% d'usuaris a la cocapital vallesana, mentre que a Sabadell es calcula que serà d'un 20% quan la xarxa estigui completa.\nDe fet, el proper 12 de setembre s'inauguraran les noves estacions de Can Feu–Gràcia i Sabadell Plaça Major, totes dues soterrades, mentre que quedaran pendents d'incorporació a la xarxa tres més: Creu Alta, Plaça Espanya i Ca n’Oriac, que portaran el ferrocarril fins al nord de la ciutat. La previsió inicial era que des d'aquest punt es pogués ampliar la línia fins a la veïna localitat de Castellar del Vallès, però els problemes pressupostaris han fet que es tracti d'un projecte guardat en el fons d'un calaix.\nAmb l'ampliació de la xarxa a Sabadell, quedarà pendent el projecte per soterrar tot el tram de vies que discorrerà a l'aire lliure entre els barris de Can Feu i Gràcia. “Existeix la voluntat de l'Ajuntament de Sabadell i del Parlament, ara són necessaris els recursos econòmics, i hem de veure quina distribució econòmica fem en el temps. Un primer compromís era fer el projecte constructiu, i ara el que hem de fer és aconseguir executar-lo”r;, ha afegit Rull.\nLes dues noves estacions sabadellenques quedaran oficialment inaugurades el 12 de setembre amb un acte públic en el qual els ciutadans podran viatjar entre les dues parades de forma gratuïta. No serà fins l'endemà, dimarts 13 de setembre, quan quedin connectades de manera definitiva a la xarxa de FGC.\nTemes: Trens Empreses


Nova mort per Covid-10 a l'Hospital de l'Alt Penedès, on també segueixen pujant les altes\n02/04/2020 - 13:01h\nEl centre vilafranquí no lamentava cap víctima mortal des de diumenge, però la bona notícia és que han passat de 7 a 24 altes en pocs dies\nEn el balanç diari que l’Hospital Comarcal de l’Alt Penedès envia cada migdia als mitjans de comunicació, aquest dijous ha informat d’una nova mort al centre per Covid-19, una situació que no vivien des de diumenge. A l’hospital tenen en aquests moments 63 persones ingressades per malalties respiratòries, dues més que ahir i 11 menys que dimarts.\nLa nota positiva és que les altes segueixen pujant i han passat de 7 a 24 en pocs dies.\nCal recordar que ja són 11 les persones que han mort a l’Hospital de Vilafranca fins al moment: tres fa dues setmanes, set la setmana passada i una altra en aquestes últimes 24 hores. Des de l’hospital no s’informa de les edats de les víctimes ni tampoc si tenien o no patologies prèvies.\nPossibilitat de videotrucades\nDes de l’Hospital s’ha informat aquest dijous que, degut a la situació d’aïllament en què es troben els pacients, a part de les trucades que reben diàriament els familiars per part dels professionals informant sobre l’evolució de la persona ingressada, s’han repartit diverses tauletes perquè els pacients en aïllament que ho necessitin puguin realitzar videotrucades amb els seus familiars amb l’ajuda del personal assistencial de les plantes.\nL’objectiu és humanitzar l’atenció a tots els nostres pacients, en la mesura del possible en aquesta situació, intentant que se sentin a prop dels seus familiars. El contacte amb persones estimades és de gran importància, ja que ajuda a minimitzar l’angoixa i el neguit de totes dues parts.\nAquesta iniciativa, que inicialment es va posar en marxa a la Unitat de Cures Intensives i posteriorment a les unitats d’hospitalització i de residència, ha estat rebuda amb una gran il·lusió i agraïment tant pels pacients i familiars com pels professionals.\nPer tal de poder portar un ordre i garantir el correcte ús dels dispositius, cada àrea ha establert el seu procediment de trucades, adaptant-se als horaris i serveis que es presenten als malalts ubicats en aquests espais. És per això que els familiars han d’esperar a què l’hospital es posi en contacte amb ells per coordinar la trucada.


Com influeixen les apps personalitzades als resultats? - app2U\nL’augment del BYOD -Bring your Own Device- així com la forta aposta en digitalització que estan fent les empreses a Espanya fa que, cada vegada més, els treballadors facin servir aplicacions mòbils per a tot tipus de tasques. A més, a mesura que les exigències creixen i van sent més professionals, els negocis van sent més conscients dels beneficis que els aporten i de la necessitat d’incorporar apps personalitzades o a mida.\nEncara que no sempre és fàcil convèncer a tota la plantilla de l’ús d’aplicacions a mida, ja que el preu sol ser més elevat que el de les apps estàndard, els avantatges són molt més notables. De fet, així ho demostra un estudi desenvolupat per Filemaker, companyia subsidiària d’Apple a Espanya, en el que ha analitzat com influeixen les aplicacions personalitzades en els resultats de les empreses. Els resultats són clars, el 60% dels usuaris perceben un clar retorn d’inversió a l’implementar una aplicació a mida.\nEntre els principals beneficis destaquen l’eficiència, la productivitat i, molt important, el mètode de col·laboració entre els treballadors, el que ens porta a afirmar que les apps a mida ajuden a la cohesió d’equips.\nEn xifres més concretes, el 74% de les empreses que utilitzen apps empresarials personalitzades revela que ha notat un increment en la productivitat i el 81% assegura haver reduït tasques internes ineficients.\nPerò, per què utilitzen les empreses les apps personalitzades?\nSegons l’estudi de Filemaker, l’ús més habitual de les aplicacions corporatives personalitzades és el de compartir informació (94% dels enquestats) i la cerca de contingut (78%).\nA més a més, els treballadors destaquen que les aplicacions son una gran ajuda per a l’elaboració d’informes (78%), ja que l’ús d’aquestes redueix un 71% els errors de transcripció de dades: fer les coses simples, fàcils i intuïtives redueix el risc d’error.\nPer últim, destacar tots els equips de treballadors que avui en dia ja depenen d’aquestes solucions mòbils, com ara els departaments comercials. A aquesta àrea, la tauleta i el smartphone són els reis de la mobilitat i són un gran valor afegit pels comercials, el 63% d’enquestats assegura que una app personalitzada millora i potencia el servei amb els seus clients.\nBusques una app pel teu negoci? Doncs no busquis més! A app2U tenim una llarga experiència en consultoria i desenvolupament d’apps mòbils per a empreses. Una bona aplicació a mida cobrirà les necessitats específiques de la teva empresa, ajudarà als teus equips a treballar de forma més dinàmica i a reduir processos, costos i tasques augmentant, al mateix temps, el benefici del teu negoci. Explica’ns el teu cas, t’ajudarem a trobar la millor app per la teva empresa.


CREMA DE NAPS AMB ROSTES DE PATATA - Els Fogons de Can Sibina\nCREMA DE NAPS AMB ROSTES DE PATATA\nEl nap negre, un gran desconegut.\n3 naps negres (uns 400-450 grams).\n600 c.c. de brou de verdures o aigua\nPosem una cassola al foc i hi tirem les patates ben netes, senceres i amb pell. Les anem punxant per saber si estan cuites, es important no passar-nos, ja que no ens convé que es desfacin. En acabat les retirem del foc, les escorrem i les reservem. Pelem i tallem els naps a rotllanes i els enrossim en una paella amb una mica d’oli, junt amb la ceba també tallada petita, durant uns 5 minuts. Afegim el brou (o aigua) i ho tenim al foc fent xup-xup durant uns 20 minuts (o fins que veieu que el nap ja es cuit).\nMentrestant tallem unes tires de la part externa de patata amb la pell inclosa (com es veu a la imatge), calculem unes 2 tires per persona. Les reservem. Pelem la resta de la patata, la tirem amb els naps i ho triturem tot junt. Si queda massa espès afegim més líquid i rectifiquem de sal i pebre. Posem la crema en recipients individuals. Es pot preparar tot amb antelació i deixar el següent pas de fregir les rostes, per a últim moment. Les rostes les fregirem en oli abundant i calent durant 2-3 minuts. Les salem i les posem per decorar a la crema just abans de servir.\nLa crema, es pot servir calenta o be freda.\nEs pot acompanyar també amb rostes de cansalada ibèrica.\nEntrant, Producte del hort, Sopes i cremes\n14 de març de 2016 at 19:28\nJo que pensava que els naps eren per les vaques, que bons estan.\n7 d'abril de 2016 at 17:52\nEm va agradar moltíssim. Una crema molt suau i dolceta. I molt fàcil de fer. Em van sorprendre els naps negres.\n30 de desembre de 2016 at 23:18\nTinc la sort de compartir, molt sovint, taula als Fogons de Can Sibina. Sóc afortunada de gaudir de la companyia dels amfitrions i del bon menjar a casa seva. Una cuina pensada amb el cap, la panxa i el cor. Elaborada amb productes, triats amb rigorositat, de temporada, locals i del seu hort. Feta amb professionalitat i il•lusió, amb presència i detall i, val a dir, devorada amb passió. I, no voldria oblidar-me, ben amanida d’humor i de llarga companyia.\nEnhorabona pels èxits del 2016. Salut i Bona Cuina per tot el 2017!


18 abril 2021 23:28\nEl projecte 'BiodiverCities' enceta les activitats per incrementar la biodiversitat a Palma.\nL'Ajuntament de Palma ha assegurat aquest dissabte que el projecte BiodiverCities «avança amb pas ferm». Aquesta setmana ha tengut lloc una trobada entre les diferents àrees implicades en el projecte: Model de Ciutat, Participació Ciutadana i Infraestructures, amb Medi Ambient i Mobilitat com a convidades, per tal de conèixer les activitats que es duran a terme els pròxims mesos a Palma i per a coordinar les actuacions.\nEl projecte BiodiverCities és un Projecte Pilot de la Comissió Europa que segueix l'Estratègia de Biodiversitat de la Unió Europea 2030 i el Green New Deal. L'objectiu és doble: incrementar la biodiversitat dins els espais urbans mentre es fomenta la participació ciutadana.\nEn aquest sentit, Palma va ser seleccionada per al projecte BiodiverCities d'entre 40 candidatures el maig de 2020. A l'octubre ja es va presentar l'equip que l'integra i en aquesta nova trobada s'han exposat els avanços aconseguits des d'aleshores. Durant aquests mesos inicials, ha explicat Cort, «s'han realitzat accions de formació en solucions basades en la natura i participació ciutadana a la plataforma Oppla i s'han implicat diferents àrees de l'Ajuntament i d'altres organitzacions».\nEl projecte BiodiverCities pretén aportar una visió d'infraestructura verda a Palma, a més de provar idees el Pla General, ara en redacció, com a proves pilot de cocreació amb la ciutadania. En el disseny de les activitats s'han prioritzat línies de feines existents per tal de potenciar-les. Segons Cort, «es tracta d'un projecte d'aprenentatge mutu en el qual els resultats concrets sorgiran d'aquest procés».\nLes activitats que es duran a terme els pròxims mesos amb la ciutadania són:\n1. Una activitat amb el Consell d'Infants de disseny i creació de jardins de pol·linitzadors en Parcs existents, amb l'objectiu d'incrementar la biodiversitat i ajudar a la important tasca dels insectes de la pol·linització.\n2. Aprofitar la redacció del projecte d'Eix Cívic de Cotlliure per proposar des de la ciutadania accions que localment incrementin la qualitat i quantitat de verd urbà i el paisatge públic, fomentant la mobilitat sostenible i la convivència veïnal.\n3. En el nucli des Pil·larí, es debatran amb els tècnics les propostes dels veïnats per tal de desenvolupar una visió d'una ciutat més verda i més integrada a la zona rural mitjançant la xarxa de camins.\nAquestes 3 activitats es desenvoluparan, d'una banda, al 'verd' ja existent, com són els jardins, per millorar la seva biodiversitat. I d'una altra, al 'gris' per passar a verd. La tercera activitat és d'ordenació d'un espai ara no resolt perquè tengui millor relació del nucli urbà amb la zona rústica.


triturat, natural o en conserva\n50 g de cansalada de porc\nCapa de greix, en algunes parts del cos amb làmines de carn intercalades, situada immediatament a sota de la pell, que forma la cotna, i que recobreix completament el cos del porc.\nAmb zones del cos més gruixudes i altres menys, que se separen i es parteixen, solen agrupar-se en tres tipus. La zona dorsal, quasi totalment formada per greix i força gruixuda, la del pit, anterior, més prima i amb capes de carn, i la del ventre, novament gruixuda i amb alguna capa de carn.\nConservades tradicionalment amb sal i com a peces més o menys senceres, aquestes porcions es tallen a llenques per coure, o es tracten per separar-ne el greix i convertir-lo en llard més o menys refinat.\nLes primeres, fregides, durant molt de temps van constituir l’acompanyament ideal del sopar de verdura bullida de les classes populars, que, a més, amanien.\n, tallada a daus petits\n500 g de faves tendres, només els grans (poden ser congelades)\n300-400 g de bolets silvestres, congelats\n200 g d'aigua o de brou de verdures\n10 g de salsa de soja, opcional\n1 culleradeta de gingebre en pols, opcional\n100 g de botifarra blanca o salsitxa a rodanxes\nEn el nostre receptari, no poden faltar unes faves a la catalana. Aquestes podeu fer-les amb cervesa.\nPoseu en el vas la ceba i els alls. Trossegeu-ho programant 3 s, velocitat 5. Amb l'espàtula, baixeu les restes de verdures de la tapa i de l'interior del vas cap a les fulles.\nIncorporeu-hi el tomàquet i l'oli i programeu 15 min, 100 ºC, velocitat 1.\nAfegiu-hi la cansalada i programeu 5 min, 100 ºC, velocitat 1.\nAfegiu-hi les faves, la cervesa, els bolets, el brou, la menta, el llorer, la salsa de soja i el gingebre. Programeu 30 min, 100 ºC, gir a l'esquerra, velocitat cullera.\nAfegiu-hi les botifarres i programeu 10 min, 100 ºC, gir a l'esquerra, velocitat cullera.\nTrinxat de col i patates\nConill amb carreroles i arròs amb bolets\nCoca de pa amb ceba i foie gras


Enginyeria informàtica Àrees especialitzades - Exposició - PANASYS\nHi ha moltes àrees especialitzades en el camp de l’enginyeria informàtica.\nCodificació, criptografia i protecció de la informació\nArticle detallat: Seguretat de la informació\nEls enginyers informàtics treballen en la codificació, la criptografia i la protecció de la informació per desenvolupar nous mètodes per protegir diverses informacions, com ara imatges digitals i música, fragmentació, infracció de drets d'autor i altres formes de manipulació. Alguns exemples inclouen el treball en comunicacions sense fils, sistemes multi-antena, transmissió òptica i marcatge d’aigua digital.\nComunicacions i xarxes sense fils\nArticles principals: xarxes de comunicacions i xarxa sense fils\nEls que se centren en comunicacions i xarxes sense fils, avanços laborals en sistemes i xarxes de telecomunicacions (especialment xarxes sense fils), codificació de modulació i control d'errors i teoria de la informació. El disseny de xarxes d’alta velocitat, la supressió de interferències i la modulació, el disseny i l’anàlisi de sistemes tolerants a fallades i els sistemes d’emmagatzematge i transmissió formen part d’aquesta especialitat.\nCompiladors i sistemes operatius\nArticles principals: Compilador i sistema operatiu\nAquesta especialitat se centra en el disseny i desenvolupament de compiladors i sistemes operatius. Els enginyers en aquest camp desenvolupen una nova arquitectura de sistemes operatius, tècniques d'anàlisi de programes i noves tècniques per garantir la qualitat. Alguns exemples de treballs en aquest camp inclouen el desenvolupament d’algoritmes de transformació de codi de temps post-enllaç i el desenvolupament de nous sistemes operatius.\nCiència i enginyeria computacional\nArticle detallat: Ciència i enginyeria computacional\nLa ciència i l’enginyeria computacional és una disciplina relativament nova. Segons Sloan Career Cornerstone Center, els individus que treballen en aquesta àrea "s'apliquen mètodes computacionals per formular i resoldre problemes matemàtics complexos en enginyeria i en ciències socials i físiques. Alguns exemples inclouen el disseny d’avions, el processament de plasma de característiques nanomètriques a les galetes semiconductores , Disseny de circuits VLSI, sistemes de detecció de radars, transport d ions a través de canals biològics i molt més ".\nXarxes d’ordinadors, informàtica mòbil i sistemes distribuïts\nArticles detallats: xarxa informàtica, computació mòbil i computació distribuïda\nEn aquesta especialitat, els enginyers construeixen entorns integrats per a informàtica, comunicacions i accés a la informació. Alguns exemples inclouen xarxes sense fils de canal compartit, gestió de recursos adaptativa en diversos sistemes i millora de la qualitat del servei en entorns mòbils i ATM. Alguns altres exemples inclouen el treball en sistemes de xarxa sense fils i sistemes ràpids de cablejat Ethernet.\nSistemes informàtics: arquitectura, processament paral·lel i fiabilitat\nArticles principals: Arquitectura informàtica, Informàtica paral·lela i Fiabilitat\nEls enginyers que treballen en sistemes informàtics treballen en projectes de recerca que permeten sistemes informàtics fiables, segurs i d'alt rendiment. En aquest camp s'inclouen projectes com el disseny de processadors per al processament en múltiples subprocessos i paral·lels. Altres exemples de treballs en aquest camp inclouen el desenvolupament de noves teories, algorismes i altres eines que afegeixen rendiment als sistemes informàtics.\nL'arquitectura de l'ordinador inclou el disseny de la CPU, la disposició de la jerarquia de memòria cau, l’organització de la memòria i l’equilibri de càrrega.\nArticles detallats: Visió per computador i robòtica\nEn aquesta especialitat, els enginyers informàtics se centren a desenvolupar una tecnologia de detecció visual per detectar un entorn, la representació d'un entorn i la manipulació del medi ambient. La informació tridimensional recopilada s’implementa per dur a terme diverses tasques. Aquests inclouen la millora de la modelització humana, la comunicació d'imatges i les interfícies humà-ordinador, així com dispositius com càmeres de propòsit especial amb sensors de visió versàtils .\nExemples de dispositius que utilitzen sistemes incrustats\nArticle detallat: Sistemes integrats\nIndividus que treballen en aquesta àrea dissenyen tecnologia per millorar la velocitat, fiabilitat i rendiment dels sistemes. Els sistemes incorporats es troben en molts dispositius des d'una petita ràdio FM fins al transbordador espacial. Segons el Centre de Carreres Professionals Sloan Cornerstone, els avenços en sistemes incrustats inclouen "vehicles i equips automatitzats per a la recerca i el rescat, sistemes de transport automatitzats i coordinació entre humans i robots per reparar equips a l'espai". A partir de 2018, les especialitzacions d'enginyeria informàtica incorporades a l'ordinador inclouen el disseny del sistema en xip, l'arquitectura de la informàtica de banda i l'Internet de les coses.\nCircuits integrats, disseny VLSI, proves i CAD\nArticles principals: circuit integrat i integració a gran escala\nAquesta especialitat d'enginyeria informàtica requereix un coneixement adequat de l'electrònica i dels sistemes elèctrics. Els enginyers que treballen en aquesta àrea treballen en millorar la velocitat, fiabilitat i eficiència energètica dels circuits i microsistemes integrats (VLSI) de gran generació de nova generació. Un exemple d’aquesta especialitat és el treball realitzat per reduir el consum d’alimentació d’algoritmes i arquitectura VLSI.\nProcessament de senyal, imatge i veu\nArticles principals: processament de senyals, processament d'imatges i processament de veu\nEls enginyers informàtics en aquesta àrea desenvolupen millores en la interacció home-ordinador, incloent el reconeixement i la síntesi de veu, imatges mèdiques i científiques o sistemes de comunicacions. Altres treballs en aquesta àrea inclouen el desenvolupament de la visió per computador, com el reconeixement de trets facials humans.\nUnitat de control electrònic Disseny i desenvolupament\nDisseny de microcontrolador integrat


La Diputació de Castelló i el Col·legi d'Enginyers de Camins estudien millores per a agilitar la tramitació administrativa de les obres del Pla 135\nÚLTIMA HORALa Comunitat Valenciana suma 1.427 nous contagiats per COVID-19 i 25 morts\nDESTACATS“Senyor Illa, què deixe a l'àvia fóra per Nadal?”\nEl president, José Martí, i el secretari de la Demarcació de la Comunitat Valenciana, Manuel Reyes, analitzen en la reunió la possibilitat d'establir un protocol de visat d'obres que aportació al procés agilitat i seguretat jurídica\nEl president de la Diputació, José Martí, s'ha reunit amb el secretari del Col·legi d'Enginyers de Camins, Canales i Ports en la Demarcació de la Comunitat Valenciana, Manuel Reyes, i el representant provincial de Castelló, Vicente Sales, per a abordar possibles millores en la gestió administrativa de les obres del Pla 135 d'Obres i Serveis que eviten l'embós que es produeix els últims dies del termini de recepció quan els ajuntaments remeten a la Diputació la major part dels projectes.\nLa proposta dels representants de l'òrgan col·legial és la d'establir un protocol similar al que se segueix en la Diputació de València amb els plans provincials perquè el procés resulte molt més àgil i compte amb totes les garanties legals. Seguint aquesta via, els projectes serien visats per un professional col·legiat, eliminant d'aquesta forma el risc que algun puga ser signat per un professional inhabilitat.\nMartí, Reyes i Sales també van fer un repàs a la situació que viu l'enginyeria a Espanya, un sector amb un nivell de desocupació molt baix, d'al voltant del 2,5%. Aquests professionals són molt bé valorats a l'estranger.


Luca de Meo amb el R5 RENAULT\nBarcelonaAbans d’entrar a treballar a Seat, alguns dels èxits que Luca de Meo va protagonitzar quan era director de màrqueting de Fiat van ser el seu suport al rellançament del 500 –un model que, per les vendes assolides, ha sigut una mena de salvavides per a la marca torinesa en l’època més complicada de la seva història–, i també la decisió que el segell Abarth actués de manera independent a la divisa matriu.\nEl milanès vol replicar aquesta fórmula, ara com a president de Renault. Ho demostra la seva aposta per potenciar el segell Alpine en paral·lel als plans que té per a la firma del rombe, com va fer amb la creació de Cupra quan tenia el despatx a Martorell.\nLa decisió de batejar com a Alpine l’equip de F1 en el qual correrà Alonso aquest any és tota una declaració d’intencions que destaca el caràcter eminentment esportiu d’aquest emblema, i recupera l’esperit d’alguns dels seus models més llegendaris.\nDijous, en la presentació de la seva renaulution –el full de ruta que s’ha marcat per als pròxims anys com a màxim executiu de la marca francesa– va confirmar les intencions de repetir aquesta recepta d’èxit.\nPer això, Renault també s’alinearà amb la filosofia de recuperar models històrics –com va fer Fiat amb el 500, BMW amb els Mini o Volkswagen amb el Beattle–, i la seva estratègia passaria per recuperar a partir del 2022 cotxes com l’R5, ara interpretats des de l’electromobilitat, i potser una mica més endavant –però no gaire més– l’essència del popular 4L, però en aquest cas lluint l’escut de Dacia/Lada al frontal, encara que De Meo no va ser explícit en aquest punt.\nAquella “descàrrega elèctrica” dels R5\nSegons va reconèixer la que ara mateix és, probablement, la figura més mediàtica de l’automoció a Europa: “L’ànima d’una marca està en les seves arrels”. I amb aquesta filosofia que bategen com a nouvelle vague (nova onada), ha nascut aquesta voluntat de recuperar el llegendari esperit dels R5, ara des de la interpretació de Gilles Vidal, el director de disseny de Renault, un dels fitxatges que De Meo ha incorporat al consorci francès a cop de talonari, en aquest cas procedent de Peugeot.\nDijous De Meo va mostrar el Renault 5 Prototype, del qual deveu haver llegit tota mena d’especulacions sobre com serà i què amaga darrere del reeixit aspecte que ens van ensenyar. Però, oficialment, l'única cosa que sabem d’aquest compacte urbà és que serà 100% elèctric, i “assequible”.\nEl model descobert evoca molt encertadament les línies dels llegendaris R5, fent-les –això sí– molt més actuals i ajustades als gustos i necessitats del moment. Ja només pel color –el clàssic groc canari de la marca– l’esperit d’aquell mite revifa, i ens fa pensar en versions tan “electritzants” com els enyorats R5 Turbo, que aleshores semblaven la màxima expressió de la potència, però que en realitat només proporcionaven 110 cavalls.\nL’R5 va arribar al mercat espanyol el 1972 amb la intenció que fos el rival del Seat 127, nascut a la vegada. Tots dos van acaparar el protagonisme del Saló de l’Automòbil de Barcelona d’aquell any, i van competir de manera molt ferotge per les vendes del seu sector, fins que quatre anys més tard es van veure obligats a repartir aquell pastís amb un tercer contrincant aparegut a l’escena, el Ford Fiesta.\nEls R5 destacaven, des del punt de vista tècnic, per la posició longitudinal del motor, el xassís monobuc autoportant fet en acer, i elements de disseny com els para-xocs fets en polièster –tota una novetat–, les obertures de les portes enrasades a la carrosseria o la facilitat de càrrega que permetia l’angle d’accionament vertical generós de la porta del darrere.\nEls R5 van deixar pas el 1990 als Renault Clio, que ja porta cinc generacions i més de quinze milions d’unitats venudes.\nRenault 4L Renault\nI, potser, també tornarà el 4L\nDe Meo va parlar de 24 models nous d’aquí al 2025, sense donar gaires detalls sobre com serien ni sota quina de les diferents divises del grup quedarien.\nAixò ha donat força al corrent que ha circulat en les últimes setmanes que la confirmada unió de les marques Dacia i Lada seria ideal per acollir el suposat retorn d’un model que va ser molt important en la història de Renault al segle XX: el 4L, que en cap cas hauríem de confondre amb el Renault 4, ja que eren dos models completament diferents.\nPel que sembla, aquest revival seria un elèctric pur, molt assequible, que suposaria l’entrada a l’electromobilitat de Dacia, que tants èxits comercials està tenint últimament. Recordem que el 2019 van vendre 55.692 cotxes a Espanya –que l’any passat van caure fins als 39.395 per efecte de la pandèmia–, però que models com el Sandero –el cotxe més venut a Espanya l’any passat– van destacar contínuament al capdavant dels rànquings del mercat, amb 24.035 unitats matriculades el 2020.\nAquest Dacia 4L podria aprofitar com a base de llançament el futur Spring, un SUV de menys de quatre metres –a mig camí entre els Renault Zoe i Twingo, elèctrics– que partiria del Renault City K-ZE que ja venen a la Xina.\nSigui com sigui, això suposaria la resurrecció d’un cotxe que, de tant en tant, encara veureu passar, sobretot si viviu a pagès. I, si sou joves, potser caureu en la temptació de pensar que el Renault 4L va ser un cotxe intranscendent. Res més lluny de la realitat.\nTot i que portava anys al mercat, el Citroën 2 CV marcava la pauta del mercat francès de l’automòbil, i el 1961 Renault va reaccionar amb el 4L, que pretenia plantar cara en molts aspectes al “paraigua amb rodes” de la competència, com el van definir.\nD’entrada, aquest cotxe –que aquí la gent va batejar com a Quatre Llaunes– disposava de tracció al davant, a diferència dels models anteriors de la marca del rombe, que la duien al darrere. El motor era una mica més gran que el del 2 CV, i no gastava gaire més. Però la gran novetat del disseny signat per Robert Barthaud va ser la cinquena porta, la del darrera, que permetia carregar el cotxe amb molta facilitat, funció que es va convertir en el principal argument d’aquest vehicle.\nEl 4L va estar en producció durant tretze anys, i de les diverses fàbriques de tot el mon que el van muntar en van sortir més de vuit milions d’unitats!\nL’anunci d’aquest cotxe que passaven per la televisió espanyola el 1985 deia: “La seva bellesa és la seva mecànica”, que no deixava de ser una manera de reconèixer que, de bonic, no n’era gaire. Ara, de forts, ho eren molt, com ho confirma que els germans Marreau fossin capaços de fer el segon lloc al Ral·li París-Dakar del 1979 amb un d’aquests cotxes... una mica trucat, això sí, i amb tracció a les quatre rodes. Vaja: que de Quatre Llaunes no en tenia res.


Fusió Zamasu | Bola de Drac Wiki | Fandom\nRaça 1/2 Shin-jin-1/2 Saiyan\nPrimera aparició "Adoreu-me i alabeu-me! El naixement explosiu de la fusió d'en Zamasu!!"\nFamília Goku Black (fusió)\nZamasu del Futur (fusió)\nDoblatge japonès Shin-ichiro Miki\nFusió Zamasu (合体 ザマス, Zamasu Burakku) és la fusió entre en Goku Black i en Zamasu del Futur a través de les arracades potara.\nLa fusió s'assembla en gran mesura a en Zamasu, però complementat amb diversos trets d'en Goku Black, incloent l'altura d'aquest últim i la seva constitució física. Posseeix la pell verda d'en Zamasu, l'iris de color gris i el cabell blanc, però la cara és similar a la d'en Black. El pentinat de la fusió és similar al d'en Goku Black en la forma de Superguerrer Rosat, però amb una part del cabell més llarga.\nDuu arracades potara verdes a cada orella i la roba de Kaioshin similar a la d'en Zamasu però amb els colors d'en Goku Black. Porta un anell del temps al seu dit índex dret.\nÉs el segon personatge que es fusiona amb una contrapart seva, sent el primer cas l'A-17 amb l'A-17 de l'Infern.\nÉs el primer antagonista creat a partir de les arracades potara\nObtingut de «https://dragonball.fandom.com/ca/wiki/Fusi%C3%B3_Zamasu?oldid=33935»


Dòlars neozelandesos a Xílings tanzans - Gràfic de 30 dies - Taxes de canvi\nEl gràfic de sota mostra les taxes de canvi històriques entre el Xíling tanzà (TZS) i el Dòlar neozelandès (NZD) entre 19/3/2019 i 17/4/2019.\nVeure mitjana mensual de taxes de canvi històriques del Xíling tanzà en comparació amb el Dòlar neozelandès.\nVeure taxes de canvi històriques del Xíling tanzà en comparació amb el Dòlar neozelandès en forma de taula.\nmínim = 1.556,46 (5 d’abril) mitjana = 1.579,33 màxim = 1.620,66 (20 de març)\nEl gràfic anterior mostra les taxes de canvi històriques entre el Xíling tanzà i el Dòlar neozelandès. Si vols veure les taxes de canvi històriques entre el Dòlar neozelandès i una altra divisa, si us plau, selecciona una divisa de la llista a continuació:


Tres encaputxats atraquen els Ocine de Blanes armats amb una pistola i ganivets ferint a dos treballadors - El Gerió Digital\nTres encaputxats atraquen els Ocine de Blanes armats amb una pistola i ganivets ferint a dos treballadors\nEls lladres s'han endut la recaptació\nDilluns, 31 de juliol de 2017 12:15h\nExterior dels Ocine de Blanes © Jaume Pahissa\nEls Mossos d'Esquadra busquen tres encaputxats que ahir a la nit van atracar els cinemes Ocine de Blanes (Selva).\nL'atracament dels cinemes, situats en una de les entrades del municipi, ha tingut lloc poc després d'un quart de dotze de la nit. Els lladres han entrat al recinte per una porta d'emergència que dona a una de les sales de projecció. Vestien roba fosca, portaven la cara tapada i anaven armats. Un d'ells esgrimia una pistola –segurament, simulada- i també portaven ganivets i tornavisos.\nDesprés d'accedir a l'interior de la sala, els tres encaputxats han anat directament cap a la zona de les guixetes. Allà, han amenaçat el personal dels Ocine, han obligat els treballadors a obrir la caixa forta i s'han endut la recaptació (de moment, no ha transcendit la quantitat).\nDurant l'atracament, els assaltants han ferit dos dels treballadors. A un li han fet un tall a l'avantbraç i a un altre li han donat un cop amb la culata de l'arma. Cap dels empleats, però, ha resultat ferit de gravetat.\nDesprés d'aconseguir els diners, els tres encaputxats –se sap que un d'ells és de raça negra- han fugit del lloc amb un cotxe. Segons la descripció que els treballadors han donat a la policia, el vehicle que han fet servir és un turisme de color gris.\nEls Mossos d'Esquadra i la Policia Local, que han desplaçat diverses unitats al lloc, han muntat controls de matinada als diferents accessos i sortides de Blanes (cap a Palafolls i Lloret) per intentar localitzar els assaltants. Els tres atracadors, però, han aconseguit fugir i els agents treballen per identificar-los.\nEntre d'altres, els Mossos d'Esquadra examinaran les càmeres de seguretat dels Ocine, que han enregistrat el robatori. La investigació es manté oberta.


Qui són els guanyadors dels Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians? | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nQui són els guanyadors dels Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians?\nL’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana ha fet públic avui el veredicte dels XXXI Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians a les millors obres d'autors valencians publicades en llengua catalana durant el 2020. Aquests guardons s’atorguen en les modalitats d’assaig, poesia, narrativa, teatre, infantil i juvenil, a més a més del premi a la difusió i l’homenatge a una trajectòria. Enguany es farà un acte de lliurament divendres 10 de desembre a l'Octubre Centre de Cultura Contemporània de València amb els guanyadors de l'any 2020 i 2021.\nEn la modalitat d'assaig ha estat guardonat De Warhol a @yodominguez. Mirar l'art i veure el món (Onada), de Pilar Alfonso Escuder, perquè copsa el sentit d'una època a través de l'art i amb una curiositat immensa, ben articulada, i una mirada lúcida i fresca, fa una anàlisi acurada d'una sèrie d'obres d'art fonamentals creades des de la segona meitat del segle XX fins a l'actualitat. A més, l'assaig destaca la importància d'artistes valencians i catalans en el panorama internacional.\nEl premi de poesia l’ha rebut Marc Granell per Cel de fang (Bromera). El jurat ha destacat la capacitat de fusionar experiència personal i coneixements acumulats, que dona com a resultat una maduresa reflexiva, amb arrels i sentit social de pertinença.\nEl guardó de narrativa ha estat per Prosceni blau (Onada), de Francesc Mompó, per la qualitat literària i l’originalitat del retrat generacional dels joves que anhelaren, a la mort del dictador, un País Valencià obert i divers.\nHotel Fontana (Bromera), de Pau Alabajos, ha rebut el premi de teatre per l’acurada documentació al voltant de la guerra dels Balcans, per oferir una obra documental que dona llibertat a futures o possibles posades en escena. També per posar en valor la diversitat de personatges i de testimonis que contribueixen a deixar constància dels fets històrics i a mantindre la memòria col·lectiva transmetent de manera literària les conseqüències doloroses del genocidi i universalitzant el conflicte.\nEn les modalitats de literatura infantil i juvenil s’ha guardonat, respectivament, Poalet de versos (Bromera), de Maria Dolors Pellicer, i L’increïble assassinat d’Ausiàs March (Bromera), d’Anna Marí i Daniel Torm.\nA més a més, la Junta de l'AELC al País Valencià ha decidit atorgar el Premi de difusió de la literatura catalana a la Fundació Bromera i que Enric Lluch sigui l’escriptor homenatjat.\nEnguany se celebren les dues edicions, 2020 i 2021, a l'Octubre Centre de Cultura Contemporània (Sant Ferran, 12) amb els guanyadors de la XXX edició i de la XXXI divendres 10 de desembre a les 19.30 h amb un homenatge als escriptors Miquel De Renzi i Enric Lluch i amb els guanyadors de les dues edicions. Activitat gratuïta amb inscripció prèvia a aelc@escriptors.cat. Si després us voleu quedar a sopar, el preu del menú és de 20 € per a soci i un acompanyant (no socis: 25 €). Cal reservar a aelc@escriptors.cat o al 93 302 78 28.\nEn la XXX edició, van ser guardonats en la modalitat de poesia Iban L. Llop per Serps i paisatges (Bromera); en narrativa, Víctor Labrado per Veus, la mar (Edicions 62); en assaig, Gustau Muñoz per Corrents de fons (Lletra Impresa); en teatre, Juli Disla, Patrícia Pardo, Xavier Puchades i Begoña Tena per Els nostres (Institut Valencià de Cultura), en literatura infantil, Maria Jesús Bolta per El cel és blau (Tàndem); en literatura juvenil, Pasqual Alapont per L'ombra del pare (Bromera). El premi difusió el va rebre el Casal Popular Tio Cuc d'Alacant i l’escriptor homenatjat va ser Miquel De Renzi. Es pot recuperar la notícia amb els premiats de la XXX edició aquí. També es pot consultar més informació sobre els premis i la cronologia de guanyadors en aquest enllaç


El professor del CFGS d'Il·lustració - Cicle formatiu de grau superior en Il·lustració - Qestudio.cat\nMiguel Calero Hernández porta 9 anys ensenyant tot el que sap com a il·lustrador i dissenyador gràfic.\n"Sempre he dibuixat, des que vaig ser capaç d'agafar un llapis. La meva formació artística la vaig obtenir en un curs professional d'il·lustració tradicional, a la que llavors s'anomenava Escuela Superior de Dibujo Profesional. Tot i que, vertaderament, el gruix de la meva formació, tant en tècniques com, sobretot, en software, ha estat eminentment autodidacta."\nAssignatures que ha impartit:\n• Dibuix del natural.\n• Tècniques d'il·lustració tradicional.\n• Tècniques d'il·lustració digital amb diferents tipus de software\n• Dibuix i creació de personatges.\nLa meva tasca docent sempre ha estat en acadèmies privades, en cursos professionals sense titulació homologada.\nCom ha de ser l'estudiant interessat a cursar Il·lustració?\nEn la meva modesta opinió, la professió d'il·lustrador ha de ser vocacional. Ningú hauria de dedicar-se a estudiar cap tipus de disciplina artística, sigui quina sigui, si no està veritablement enamorat de la professió. Crec que és necessària una gran dosi d'autodisciplina, humilitat, no creure mai que has arribat al límit, sempre es pot aprendre més i millorar, i un cert esperit de sacrifici. No s'arriba a ser un gran professional si no s'hi dedica temps. Això no difereix gaire de qualsevol altra professió.\nDoncs no més ni menys que qualsevol altre tipus d'estudis. Només que, en la meva opinió, és molt més divertit. Per exemple, jo preferia passar hores dibuixant o pintant abans que estudiar un llibre de 800 pàgines de lleis. A més, és un temps molt agraït, perquè un mateix nota que, com més hores hi dedica, millors resultats s'obtenen. El que s'ha de tenir clar des d'un bon principi és que, en aquesta professió, tot o gairebé tot depèn d'un mateix. Ningú regala res. Has de ser bo. I seràs millor com més temps hi dediquis.\nNormalment, un il·lustrador treballa com a freelance, és a dir, com a professional autònom. Així, ens trobem que, a més dels coneixements propis de la nostra professió, necessitem ser els nostres propis representants. Són recomanables algunes nocions de comunicació (com fer una entrevistar, en què es fixen els entrevistadors, comunicació no verbal, presentació del book, etc.). De fet, opino que tan important és la teva feina com la manera de presentar-la i vendre-la. No es pot anar a buscar feina d'il·lustrador sense un dossier de presentació o book amb feines.\nPel que fa al tema comptable, que sempre és el més avorrit, no sobren alguns coneixements bàsics en aquest sentit, tot i que també hi ha gestories que poden solucionar-nos el problema per no massa diners. I, sobretot, com deia abans, s'ha de tenir molt clar que mai es deixa d'aprendre i d'evolucionar. Es pot dir que estem en un procés de formació constant: nou software, noves tendències, nous estils, noves tècniques… Si més no, és el que he procurat fer jo sempre.\nPer què consideres necessari estudiar el cicle formatiu de grau superior en Il·lustració?\nBé, hi ha qui pensa que dibuixar és una cosa amb la qual s'hi neix, i que amb això ja no és necessari res més. No obstant això, un il·lustrador necessita molt més que dibuixar bé. A més, per norma general, la gent pensa que dibuixa bé perquè és qui millor dibuixa dels seus amics. Quan arriben a l'escola d'art o a l'acadèmia, és quan s'adonen de les seves limitacions. Dibuixar bé implica un bon traç, domini de l'anatomia, visió espacial i coneixements de perspectiva. Això sense entrar en la teoria del color, tècniques com l'aquarel·la, aiguada, acrílics, pintura a l'oli, pastel o les tècniques digitals, cada cop més demanades. És imprescindible dominar la teoria del color, la composició, la creació de sensacions amb el color i un llarg etcètera. Això sense comptar altres matèries que, si bé no són imprescindibles, són molt necessàries a escala cultural, com la història de l'art, del disseny, etc. D'altra banda, també hi ha qui pensa que l'il·lustrador es pot "fer". Bé, qualsevol pot aprendre a escriure, però no tots poden escriure El Quixot.\nAspectes positius dels estudis d'Il·lustració\nL'aspecte positiu és que aporta uns coneixements bàsics i imprescindibles per començar en la professió. I dic bàsics perquè, com he dit abans, aquests estudis són només el principi.\nL'aspecte negatiu pot estar en el fet que l'alumne o l'alumna no es prengui seriosament el que està fent, o que hi hagi professors que pretenguin imposar estils concrets coartant la llibertat de l'alumne, o no sàpiguen transmetre els seus coneixements de forma adequada. No conec gaires casos, però n'hi ha.\nValora la situació del mercat laboral per als il·lustradors\nNo és un mercat fàcil. La vida laboral de freelance té implícita una certa dosi d'inseguretat. No sempre es tenen encàrrecs, i en altres ocasions s'acumula tanta feina que implica nits sense dormir per poder satisfer els terminis d'entrega. A això s'uneix l'existència de determinats clients que volen negar-nos alguns drets, com els drets d'autor. Afortunadament, existeixen associacions de professionals com l'Associació Professional d'Il·lustradors de Madrid (APIM) o la Federació d'Associacions d'Il·lustradors Professionals (FADIP), que fan una gran tasca, especialment informativa, ja que és imprescindible conèixer els nostres drets per poder exigir-los.\nTot i que, dit així, la situació pot semblar negativa, us asseguro que no canvio aquesta professió per res del món. Hi ha alguna cosa millor que guanyar-se la vida amb un llapis o un pinzell? Per a mi, no.\nD'altra banda, vivim en una societat que gira entorn de la imatge. I, en conclusió, un il·lustrador no deixa de ser un creador d'imatges. Sempre que es tinguin en compte les últimes tendències i estils demanats pel mercat, es pot dir que no és tan difícil guanyar-se la vida. Això sí, la feina no ve a buscar-nos a l'estudi. S'ha d'estar atent i lluitar per aconseguir un lloc amb qualitat i serietat.\nQue estigui molt segur del que vol fer. I, un cop emprès el camí, que no l'abandoni. Hi ha molta gent que es queda a l'etapa dels estudis, d'altres en la preparació del seu dossier de presentació i altres, quan comencen a moure's en el món laboral i no troben feina. Us aconsello que aguanteu aquesta primera tirada, perquè, un cop superada, estareu immersos en una de les professions més apassionants i gratificants que existeixen.


Mascaretes a les farmàcies: A qui i com les reparteixen? | betevé\nPrimera mascareta gratis a Catalunya, a través de la targeta sanitària i es recollirà a la farmàcia\nRedacció | dilluns, 20 d'abril del 2020, a les 13.00\nLes mascaretes gratuïtes a Catalunya per a tothom arriben aquest dilluns. Fins ara el Govern espanyol havia repartit mascaretes als accessos al transport públic i, ara, hi haurà dues mascaretes per a cada persona, que es poden recollir a les farmàcies des d’aquest dilluns i la primera serà gratuïta. El primer dia s’ha col·lapsat el sistema informàtic i el repartiment s’ha hagut d’aturar de forma intermitent.\nAmb l’inici d’aquest desconfinament gradual, després del pic de contagis de coronavirus, tant el Govern espanyol com la Generalitat recomanen dur mascareta per sortir al carrer. Les administracions asseguren que els ciutadans hauran d’acostumar-se a utilitzar mascaretes després d’aquesta crisi sanitària. Ara bé, les mascaretes no són obligatòries, però pot accedir-hi tota la població? Repassem com es fa la distribució de mascaretes a Catalunya a través de les farmàcies a partir d’aquest dilluns 20 d’abril.\nPrimera mascareta, gratis a la farmàcia\nEs dona una primera mascareta gratuïta de forma controlada i regulada amb la targeta sanitària de CatSalut i, més endavant, es repartirà una altra mascareta. La Generalitat ha confirmat que ja hi ha un milió i mig de mascaretes a disposició de les farmàcies i que la setmana vinent n’arribaran dos milions més. Aquestes proteccions se sumen a les que les administracions han anat adquirint per al personal sanitari, que es destinaran a la població general.\nLa portaveu del govern, Meritxell Budó ha explicat que a cada ciutadà li correspondran dues mascaretes, la primera serà gratuïta, i la segona tindrà un cost de 76 cèntims. Ha recordat que “tothom tindrà la seva mascareta i que la vagi a buscar qui la necessiti, que no es trenqui el confinament per anar a buscar només la mascareta”. Ara bé, els farmacèutics no disposaran de mascaretes infantils i es recomana fer mascaretes per als nens a casa.\nQui pot recollir la mascareta?\nLa portaveu del govern ha demanat també que les persones més grans i vulnerables evitin sortir al carrer i que la seva mascareta la reculli un familiar aportant la targeta sanitària. Primer se n’entregarà una i, més endavant, a mesura que en vagin arribant més unitats, es lliurarà la segona.\nEls farmacèutics demanen responsabilitat\nSegons han explicat la Federació d’Associacions Farmacèutiques de Catalunya (FEFAC) a través d’un comunicat, les mascaretes arribaran de forma continuada fins a assolir “els 14 milions de mascaretes anunciades”. També recorda que el “confinament, la distàcia de seguretat i la higinen de mans” són la millor protecció. Demana que dilluns cal “evitar cues i aglomeracions a les farmàcies per recollir les mascaretes perquè cada persona té mascareta assignada amb la targeta sanitària”. Demana que les persones grans o de salut més fràgil no trenquin el confinament ni es posin en risc per voler recollir la mascareta el primer dia.\nPreu fix per a les mascaretes\nEl Govern espanyol ha decidit limitar el preu de les mascaretes i els gels desinfectants. Una mesura que volen posar en marxa per evitar que algunes empreses aprofitin la crisi del coronavirus per “especular” i augmentar-ne els preus per obtenir més beneficis.\nFer mascaretes a casa\nPer ara, es recomana fer una mascareta a casa per evitar sortir al carrer sense cap protecció, per a aquells que no en tinguin cap, però la intenció de les administracions és adquirir més mascaretes per distribuir-les a la població. De fet, és el que va explicar la ministra d’Exteriors, Arancha González Laya, que va assegurar que les mascaretes “estaran disponibles” quan acabi el confinament.\nEs col·lapsa a les farmàcies el sistema informàtic per dispensar mascaretes\nHome gran i de condició socioeconòmica baixa, el perfil més castigat pel coronavirus a Barcelona\nDetinguts dos lladres per un atracament a una farmàcia de Barcelona\nLes entitats contra la violència masclista, crítiques amb el servei telefònic de la Generalitat


Detenen 'in fraganti' un pederasta que estava abusant d’un menor a Girona\nEls fets han ocorregut a la localitat de Salt\nper Redacció dissabte, 14 de gener 2017 - 21:50h\nEls Mossos d’Esquadra han arrestat aquest passat divendres, 13 de gener, a un home al que van sorprendre a la seva casa de Salt, a Girona, mentre abusava sexualment d’un menor de 15 anys. Un veí de la zona va alertar als Mossos d’Esquadra en veure que sortien amb massa freqüència joves diferents i tots amb aspecte de ser menors d’edat. Per aquesta raó, els agents van detenir al presumpte pederasta, de 33 anys i nacionalitat hondurenya, que en les pròximes hores passarà a disposició judicial.\nSegons expliquen els investigadors, es sospita que l’home contactava amb els joves a través de Facebook, on creava perfils falsos que utilitzava com ham per a les seves víctimes. Tal com explica el Periodico, solia enviar invitacions a menors, i després de guanyar-se la seva confiança els proposava quedar per veure’s. En alguns d’aquests perfils falsos utilitzava una identitat femenina, utilitzant noms com Valeria, Amor o Laura.\nCal destacar que el sospitós acumula diverses ordres d’allunyament d’altres menors. Tot i que, en aquest cas encara no existeix cap denuncia per part de la víctima, l’arrestat serà processat per la Fiscalia, ja que al tractar-se d’un menor d’edat, podrà ser acusat. Segons la normativa, l’edat mínima per mantenir relacions sexuals consentides és de 16 anys. El detingut s’enfronta a un delicte d’abús sexual.\nBUENAS NOTICIAS: Pablo Ráez confirma su nuevo estado\nACUSEN a un restaurant xinès de servir peus humans per aquesta foto d'un cambrer


Tècnica mixta i doms de resina\nClavos e hilo sobre madera en Plexiglass\nNascut el 1970 a La Haia, Nemo Jantzen es va graduar a l’Acadèmia d’Art RTO de Rotterdam. Després dels seus estudis, va treballar com a dissenyador gràfic i creador de cartells publicitaris a Anvers, on va desenvolupar el seu primer estil hiperrealista que el va encaminar a esdevenir un artista professional.\nCuriós de mena, Jantzen va decidir viatjar. Finalment, es va decidir per Barcelona i es dedicà a les belles arts com a galerista i artista contemporani. Amb moltes ganes de noves experiències, es va traslladar a Nova York i, posteriorment, a Bali, contrastant influències i diferències culturals al llarg del camí. Actualment resideix a la Costa Brava.\nDurant els darrers 15 anys, Jantzen s’ha convertit en un aclamat artista internacional. La seva obra s’exhibeix arreu del món a través d’un ampli ventall de galeries, fires d’art, museus i importants col·leccions públiques i privades.\nRecentment, Nemo ha desenvolupat una sèrie d’obres multimèdia molt originals. La percepció sempre l’ha interessat i, amb aquesta col·lecció, l’espectador s’anima de forma intel·ligent a seguir-li el joc.\n"El meu darrer conjunt d’obres tracta sobre la percepció, de com cada individu percep les coses de manera diferent, de com poden canviar les coses segons l’angle o punt de vista des d’on es mirin, examinant els efectes i la influència que els mitjans de comunicació tenen sobre la nostra societat moderna, com determinen el que pensem i com canvia la nostra percepció del món que ens envolta".\nNemo descompon, desfragmenta, despixela, per tornar a unir, recompondre i repixelar. L'observació des de diverses dimensions fa del seu art un art multidimensional, interactiu i en diàleg permanent amb l'espectador.


‘Mar i cel’ « Diari d'aula del nivell bàsic\nUn dia vaig anar d’excursió Club de lectura: Les mateixes estrelles\nla blanca i el said s’enamoren, i el pare de blanca es posa molt content i vol que es casin a la terra de blanca, es casen i van a les boda tota la gent del vaixell pirata i la família de blanca, tots són amics i estan molt feliços.\nA mi m’agrada mes els finals feliços. El meu final ideal es que la Blanca s´escapi amb el Saïd, arribem a Espanya sans i fora de perill. Es perdin en algun pobla i comencen una nova vida lluny de guerres, diferències religioses; vivint el present i el futur.\nPer altra banda, en Ferran coneix a una bona dona, s`enamora i és molt feliç.\nEl pare, el Carles, torna a seva vida un poc trist però tranquil perquè sap que en el fons la seva filla és feliç.\nEl Joanot mor en la lluita armada quan el Saïd i la Blanca van escapar.\nNo tot és de color rosa!\nEl meu final és que el Saïd li diu a la Blanca, vine amb mi anem a un altre lloc on puguem començar la nostra vida junts sense cap religiò,estimar-nos fins a la fi de les nostres vides i ella li va dir que si.Al cap d’ un temps el pare rep una carta de la blanca on li diu que és molt feliç i que l’ agradaria que la perdonés i que la seva casa té les portes obertes per quan el vulgi anar,també els teus nèts t’esperem.\nA mi m’agrada que la Blanca i el Said pertenescan a la mateixa religió, perquè els pot ajudar a comprendre les coses dolentes que els han succeït .\nEl meu final feliç és que tots, tants pirates amics i familiars es reunissin en el casament de Blanca i Said i tots gaudissin d’una gran amistat, sense malentesos ni enganys i com una gran familia.\nla blanca i en said esten molts enamorats,i la sevas families esten molts contents perque ells esten enamorats i vam organisat el casament tots junts\nA mi m’encanten els finals feliços i m’hagués agradat que la Blanca i el Said haguessin acabat junts, lluny de tots els inconvenients que la societat ens imposa. Que s’haguessin casat, haguessin tingut fills i feliços per sempre…\nCrec que aquests personatges mereixen un final feliç. Per a mi hauria estat millor que la Blanca hauria anat amb said en el pot de rems quan tenia la oportunitat. podrian haver començat una nova vida junts a Algéria. estic d’accord amb la Mafer que el ferran també mereix un final feliç y que deu conéixer una bona dona. D’altra banda, el carles mai ha tractat be a la seva filla aixi que es mereix que li perd.\nJo crec que el final perfecta es el que hi ha, perque sino el titol no tindria sentit, peró com se trata de cambiar-lo allà va: Al Saïd al van tirar al mar i la Blanca en veure aixó va empenyer al seu pare i así donar-li temps a tirar-se al aigua amb Saïd. es van ficar sota l`aigua una bona estona i el pare es va creure que s`havian mort, van estar a la deriva moltas hores fins que els van trovar un altre baixell.\nVan anar a un pais mol lluny de tot lo que podia evitar que estigueren junts i van ser feliços per sempre\nJo crec que la felicitat completa no existeix, per tant el més lògic és que Blanca i Said es casessin, es fossin molt lluny on ningú ho sabés tinguessin fills i s’oblidessin de la religió, la guerra i tots els problemes per on van passar , comensaran una nova vida junts he intentessin ser feliços. Però com vaig dir abans no podrien ser completament feliços perquè no tindria ni la seva família ni al seu amics i tinguem siempren present els records.\nCrec gent del vaixell pirata i la família de blanca, tots són amics i estan molt feliços.Blanca hauria anat amb said en el pot de rems quan tenia la oportunitat. podrian haver començat una nova vida junts a Algéria.\nNo m’agrada que les interpretacions dels que ens dirigeixen (siguin religioses, morals, etc.) les utilitzin per enfrontar-nos, mentre a ells no se’ls qüestiona res del que fan.\nEl final que a mi m’agradaria és marxant els dos enamorats a començar una nova vida, i com a conseqüència d’aquest coratge i confiança demostrat l’un en l’altre, sorgeix la voluntat en els altres d’entendre i buscar un port on poder reprendre les seves vides cadascú a la seva manera, respectant als altres.\nEncara que és un final molt trist, la història es molt emocionant . Com tots els comentaris del bloc, m’hauria agradat que la Blanca i en Saïd hagesin pogut marxarse fins a un altre lloc, molt i molt lluny de tots els convencionalismes socials, religiosos i culturals. Es sembla una mica a la història de Romeo i Julieta, dues persones que s’estimen molt y no poden estar juntes, perquè tot al seu voltant és en contra del seu amor.\nCrec La Blanca i Said s’enamoren i el pare es pasa molt contest quan s’adona que es casen.Llavors els pare l’ajuda a prepara la boda, aixi que invita a tots els seus amc. aixi que es casen i es van a viure a un altre pais i es van els dos a la mateixa religion,i son molt feliços.\nEVA GARCIA JIMENEZ\nCom m’agraden els finals feliçes, pel mi, el final ideal seria que la Blanca i el Said es casessin i fossin felices sense tenir en compte diferents creences religioses i socials.


Jalal al-Din Khan, Kadirberdi, Tjekre Khan, Sayyid Ahmad I, Kibak Khan, Jabbarberdi, Kerimberdi, Dzhanike (en)\n1 Origen i primera fugida\n2 Segona fugida\n3 Tercera fugida\n4 Quarta fugida\n5 Khan de l'Horda Blava\n6 Khan de les dues Hordes\n7 Els prínceps russos\n8 Presa de Moscou\n9 El "Poble Brau"\n11 Nijni Nóvgorod i Súzdal\n13 Genovesos de Crimea\n14 Campanya de Pèrsia\n15 Campanya de Transoxiana\n16 Guerra a Khwarizm\n17 Segona campanya de Transoxiana\n18 Lluites a Rússia\n19 Campanya de Tamerlà a l'Horda d'Or\n20 Eclipsi de Toktamix\n21 Segona campanya de Tamerlà a l'Horda d'Or\n22 Russos contra Tamerlà\n23 Campanya de Tamerlà al Caucas\n24 Últims temps al tron\n25 Exili i mort\nOrigen i primera fugidaModifica\nKhan de l'Horda BlavaModifica\nKhan de les dues HordesModifica\nEls prínceps russosModifica\nPresa de MoscouModifica\nEl "Poble Brau"Modifica\nNijni Nóvgorod i SúzdalModifica\nGenovesos de CrimeaModifica\nCampanya de PèrsiaModifica\nCampanya de TransoxianaModifica\nGuerra a KhwarizmModifica\nSegona campanya de TransoxianaModifica\nLluites a RússiaModifica\nCampanya de Tamerlà a l'Horda d'OrModifica\nEclipsi de ToktamixModifica\nSegona campanya de Tamerlà a l'Horda d'OrModifica\nRussos contra TamerlàModifica\nCampanya de Tamerlà al CaucasModifica\nEl mirza timúrida Muhammad fou enviat a netejar les terres governades per Kabonji Karaul i les tribus nòmades dels Kurbuka, Pirlan, Yurkun i Kelaji. Timur va seguir la seva ruta ara cap al sud cap a Balchinkin (d'incerta localització) i es va reunir amb Miran Shah a Azak, que llavors era el dipòsit dels mercaders occidentals, catalans, genovesos, venecians, egipcis, bascos i altres; una delegació va oferir regals al conqueridor, però aquest va fer matar a tots els que no eren musulmans i va cremar la ciutat. Llavors va seguir cap al riu Kuban on els circassians van cremar l'herba i els cavalls o van trobar menjar i molts van morir, però en revenja el seu territori fou devastat.\nÚltims temps al tronModifica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Toktamix&oldid=28537586»\nDarrera modificació: 2 nov 2021 a les 10:32\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 nov 2021 a les 10:32.


Activitat de sortida al nou Distillery-Company News-Goalong Liquor (Group)\nActivitat de sortida a la nova destil·leria\nLa data de l’1 d’agost, la companyia va organitzar una increïble activitat de sortida per sorprendre’ns a tots.\nQuan va ser l'última vegada que vau participar en una sortida d'equip per la vostra empresa? La meva resposta és l’any passat. A causa del virus Corona, aquest any hem cancel·lat moltes activitats de sortida. És inevitable que no puguem ignorar la importància de les grans activitats i sortides de formació en equip.\nCom pot ser el meravellós Team Building sense esdeveniments significatius? El propòsit del viatge d’aquest cap de setmana a Liuyang és que totes les persones de Goalong entenguin el pla de futur de Goalong i millorin la bona relació de cadascú.\nTots vam arribar a la nova destil·leria després d’una hora de cotxe, on estaven equipats amb un hotel normalitzat, allà on ens allotjarem aquesta nit. Degut a que la destil·leria es troba a la zona de la muntanya Da Wei, el temps va ser fantàstic i l’aire fresc.\nA través del treball dur de Goalong People, vam netejar totes les habitacions i vam aconseguir la preparació per al carnaval de la barbacoa d’aquesta nit. Tots els nens jugaven feliços a la piscina de peixos.\nVam fer un breu recorregut per la nova destil·leria acompanyats pel gerent Yang Changfu i He Liang. Tots nosaltres teníem una idea clara sobre la nova destil·leria i la nostra visió d’empresa després del recorregut i estàvem orgullosos del ràpid desenvolupament actual de la companyia.\nArribava un moment emocionant! El sopar estava a punt. Carnaval de barbacoa! Tothom estava content amb els aliments i les begudes.\nDurant el sopar, tots els equips van mostrar el seu comportament elegant recaptant begudes i lemes d’equip.\nTots ens ho passàvem molt bé, de cop i volta, els llums es van apagar "artificialment", està a punt de començar una cerimònia de proposta secreta.\nEl senyor Ye va proposar a la senyora Gao amb èxit. Aquesta va ser la primera vegada que vam planificar la proposta junts en tan poc temps per al nostre company de treball, va ser bastant interessant i emocionant. Els millors desitjos per al partit perfecte.\nLa nit encara era jove. Després de la sorprenent cerimònia de la proposta, vam anar a fer karaoke a mitjanit per divertir-nos.\nL’endemà vam anar rastrejant els rierols i ens vam reunir a la tarda per anar a la deriva als rierols.\nEl temps volava, el temps alegre sempre era curt. Cada cop després de les sortides, el cor de tothom està molt més a prop. Gràcies per l'empresa que ofereix aquesta oportunitat i esperem la propera vegada.\nAnterior: Vells amics Reunió per a una anàlisi estratègica Reunió de cooperació


Preguntes Freqüents – API REST de Dades Meteorològiques | Meteocat\nQuè necessito per fer servir l'API?\nNecessites registrar-te com a client, i donar d’alta una aplicació subscrita com a mínim a un dels nostres plans de dades.\nQuin tipus d'aplicacions poden consumir l'API?\nActualment l’API suporta aplicacions de banda de servidor, és a dir, no es pot consumir directament des d’un navegador.\nAmb això s’augmenta la seguretat ja que l’API KEY no queda exposada als clients de l’aplicació, i a més s’evita que els consums creixin en funció del nombre d’usuaris d’aquesta, sempre i quan el servidor implementi un sistema de caché (que és del tot recomanable).\nPer què autenticació i control de quotes?\nLa infraestructura necessària per l’API és complexa i costosa de mantenir. Per tant, s’ha optat per implementar un sistema d’autenticació i control de consums per tal de garantir un ús adequat de la mateixa.\nQuin format de dates utilitza l'API?\nAlguns dels recursos de L’API fan servir una notació estàndar per les dates, definida per l’ISO 8601. Segons aquesta s’han de representar amb el format aaaa-mm-ddThh:mmZ, on la Z indica que es representen sempre en sistema UTC (Temps Universal Coordinat). Així per exemple el dia 30 de Gener del 2017 a les 12:30 hora local a Catalunya, es representaria com 2017-01-30T11:30Z.


L'Hospital Vall d'Hebron ja utilitza tots els respiradors per intubació | betevé\nEl responsable de Malalties Infeccioses, Benito Almirante, no pot assegurar que en els pròxims dies tinguin respiradors per a tots els crítics\nDani Clavera | diumenge, 29 de març del 2020, a les 20.49\nEl cap de Malalties Infeccioses de l’Hospital Vall d’Hebron, Benito Almirante, alerta que a les UCI “estem treballant amb tots els ventiladors que hi havia a la casa”, referint-se als respiradors per intubació, els indicats per als casos més greus de coronavirus. En una entrevista a betevé, Almirante ha assegurat que fins ara no s’ha quedat sense respirador pacient crític , però no pot “garantir” que en els pròxims dies tots els casos més greus puguin tenir aquest aparell a disposició.\nAcutalment a l’hospital hi ha 150 llits d’UCI que fan servir respiradors intubables, i durant la pròxima setmana s’ampliarà la capacitat fins a les 350 places. Almirante explica que estan pendents de rebre més respiradors, i que també confien que en un termini breu de temps s’equilibrin les entrades a l’UCI i les sortides a planta. Pel que fa als respiradors que no s’intuben, els que es fan servir a les plantes hospitalàries per als casos menys greus, en tenen les existències, de moment, garantides.\nEls respiradors 3D tenen una vida curta\nDes del Vall d’Hebron esperen rebre els primers nous respiradors fets amb la tecnologia d’impressió 3D al llarg de la setmana vinent, uns aparells que es poden intubar. Almirante recorda, però, que aquests ventiladors “són eficients durant uns quants dies”. Això fa que s’hagin de produir de manera continuada per poder-los anar renovant.\nEn espera que es consolidi l’aplanament de la corba\nAlmirante diu que la corba de nous casos “sembla com si s’estigués aplanant” però diu que per confirmar aquesta tendència s’ha d’esperar entre quatre i sis dies. Alerta, però, que tot i que baixi el nombre de casos nous “no vol dir que estiguem millor” perquè, argumenta, “el nombre és tan alt que la situació és preocupant”.\nL’hospital ha començat aquest diumenge a derivar els pacients menys greus afectats per la covid-19 a l’hospital temporal situat al CEM Olímpics Vall d’Hebron.