Parròquia Crist Rei - Reus: Cada dia de Quaresma és un regal i un goig (XXVIII)\nCada dia de Quaresma és un regal i un goig (XXVIII)\nPel dimecres de la 4a. setmana de Quaresma...\nQuins són els amors de la nostra vida?\nSant Francesc va ser una joia per l’Església. Encara ho és. I el Papa va escollir el seu nom. Un nom que és tot un programa i un missatge,\nTothom estima el pobrissó d’Assís que, havent marxat de casa, va voler viure segons la «norma del sant Evangeli». El Senyor li va concedir companys. La seva manera de vida s’encomanà a la joventut d’Europa (gairebé com una vida alternativa) i molt aviat aquests companys esdevingueren multitud. Sant Francesc portà molts amors en la seva vida. Portava, primer que tot, l’amor del Crist i, al final de la vida, l’Amat li va concedir un cos semblant al seu i les marques de la passió de Jesús quedaren impreses en el seu cos.\nNo us penseu que li fou fàcil; va conèixer l’abandó dels seus i la incomprensió. De fet, ¿qui el podia comprendre en la seva radicalitat en el seguiment de Jesús? Li agradava pregar als boscos i des dels penyals. Fou ell qui composà el cèlebre càntic de les Criatures. En el seu cor portava l’amor del Crist, portava l’amor a la santa pobresa, a qui anomenava «la seva esposa» i als pobres, els seus germans. Portava l’amor als companys, portava l’amor a la mare Església, portava l’amor a santa Clara, la seva amiga, qui, com ell seguí el Crist. Portava l’amor a la creació i en descobrí la seva bellesa que, per ell, era un reflex de la bondat de Déu. Francesc d’Assís, germà universal. Ell portà molts amors en la seva vida i cal preguntar-nos: ¿quins amors portem nosaltres en la nostra vida? i posar noms a aquests amors, però també preguntar-nos si portem l’amor de Déu dins del cor i, al final, ens adonarem que no som nosaltres els qui portem l’amor de Déu, sinó l’amor de Déu que ens porta a nosaltres amb tots els nostres amors. Fem nostra la pregària del salm: «Que el vostre amor, Senyor, no ens deixi mai, aquesta és l’esperança que posem en vós».\nEscoltem ara aquesta bella música del gran Marco Frisina i de la pelicula, segurament la més bella, de tantes que s’han fet sobre la vida de Sant Francesc:\nEtiquetes de comentaris: Música, Pregària, Quaresma, Rafael Serra, Reflexió, Setmana Marco Frisina


Els estudiants d'enginyeria sortiran igual de preparats tot i el confinament - Ona Bages\nInici Bages Els estudiants d’enginyeria sortiran igual de preparats tot i el confinament\nEls estudiants d’enginyeria sortiran igual de preparats tot i el confinament\nImatge d'arxiu de l'EPSEM. - FOTO: ACN\nEls estudiants d’enginyeria no sortiran de la universitat menys preparats a causa del confinament. Així ho afirma el professor d’Enginyeria Mecànica de l’EPSEM, Esteve Peña. Creu que davant l’estat d’emergència sanitària, els alumnes compensen no poder anar al campus amb aprendre mecanismes per suplir-ho.\nUna de les parts claus dels estudis d’enginyeria mecànica i d’automoció a la Politècnica de Manresa són les pràctiques. Amb l’estat d’alarma, els alumnes les han de fer des de casa fent tots els passos previs a la seva execució física.\nEl professor de l’EPSEM, Esteve Peña\nEl fet que els alumnes busquin les eines per poder fer tots els processos pel seu compte els dona una competència que els estudiants que hagin fet les pràcitques a l’escola d’enginyeria no tenen. Això fa que, fins i tot, en alguns casos puguin sortir més preparats que altres anys.\nPel seu compte, Peña descarta fer examens als joves i per avaluar-los els farà desenvolupar articles publicats en revistes de prestigi sobre enginyeria.


'Hem volgut trencar amb l’estereotip que l'erotisme sempre ha estat molt relacionat amb el món masculí' - VilaWeb\n‘Hem volgut trencar amb l’estereotip que l’erotisme sempre ha estat molt relacionat amb el món masculí’\nEntrevista a Neus Verdaguer i Jenni Rodà, guanyadores del 23è Premi de Literatura Eròtica de la Vall d'Albaida\nJenni Rodà (Olot, 1982) i Neus Verdaguer (Olot, 1982) han guanyat el 23è Premi de Literatura Eròtica La Vall d’Albaida amb el recull de relats ‘Històries íntimes’. En rebre’l, parlem amb aquesta periodista i aquesta mestra, respectivament.\nJenni i Neus, en primer lloc, enhorabona! Com esteu després d’haver guanyat aquest premi?\nNeus Verdaguer (NV): La veritat és que encara no ho acabo d’assimilar. Crec que fins que no passi tot aquest acte de lliurament del premi no n’acabarem de ser conscients. Ha sigut totalment inesperat. Una passada!\nJenni Rodà (JR): És un gran honor! Encara ara me’n faig creus, perquè sembla que no pugui ser. Normalment escriure és un acte que comporta aïllament i solitud, i que ara el que hem estat fent pugui ser públic i tothom en pugui gaudir, és un autèntic regal.\nTenim entès que Jenni ha guanyat el Premi de Narrativa Curta Vila d’Alcarràs o el Premi de Narratia Curta del Puig de Santa Maria, mentre que Neus ja té una novel·la publicada, Si no hi ha demà (2016). És el vostre debut en el gènere eròtic? Com decidíreu de presentar-vos-hi?\nNV i JR: Sí, és el nostre debut en aquest àmbit. Tot i que juntes, abans, havíem escrit algunes coses, mai havíem tocat el gènere eròtic, i, de fet, ni se’ns havia passat pel cap. A aquest certamen, ens hi vam presentar per iniciativa d’en Càndid Sempere, un antic professor d’institut nostre, valencià, i que amb el pas del temps ha esdevingut un vertader amic. Ell és qui ens va parlar del premi, de la seva bona reputació, i qui ens va engrescar a participar-hi. I nosaltres, per seguir-li el joc i fer-lo content i, sobretot, per experimentar, li vam fer cas. I n’estem més que encantades!\nI ja entrant en matèria, una de les preguntes gairebé obligatòries: on posaríeu la línia que separa l’erotisme de la pornografia?\nNV i JR: L’erotisme suggereix, insinua, deixa que sigui la imaginació de cadascú la que recreï la història i, en canvi, la pornografia és completament explícita i no dóna marge a gaires interpretacions. I amb aquesta novel·la justament el que hem volgut és que el lector, quan tingui el llibre a les mans, es deixi anar i pensi i senti el que li vingui de gust, el que li provoquin les paraules escrites, i no pas narrar escenes de sexe perquè si.\nL’altre comentari quasi obligat és que imaginem que sabreu que, a partir d’ara, us preguntaran si allò que conteu us ha passat. En canvi, si haguéreu escrit un rapte, un assassinat o un robatori, ningú confondria narrador i autor.\nNV: Vivim en una ciutat petita on tothom es coneix. Som conscients, o potser no del tot encara, que més d’un i més de dos compraran el llibre per pura curiositat. Tenim la sort de ser dues autores i ningú sap on comença una i on acaba l’altra…\nJR: Quan escrius històries que fan aflorar la intimitat dels personatges, qui ho llegeix, inevitablement, sempre hi busca la part de tu que hi deu haver. De segur que més d’un es pensarà que són experiències autobiogràfiques però hem de confessar que, a banda d’algun petit detall que sempre s’hi cola per defecte, tot és producte de la nostra imaginació.\nEn el cas de Neus, la novel·la anteriorment esmentada ja havia estat escrita a dues mans. Però, com ha estat escriure Històries íntimes a dues mans?\nNV: Jo ja havia escrit amb una altra persona, la meva cosina, però la veritat és que era un gènere totalment diferent perquè explicàvem una història real i que, a més, jo havia viscut de prop. Posteriorment, amb la Jenni també hem escrit alguna altra cosa entre les dues, i la veritat és que ens entenem bé. Tenim estils diferents però la qüestió és saber trobar l’encaix perquè cada una pugui escriure lliurement, de la manera que li resulti més còmode, i després unir-ho tot perquè es complementi. Normalment això es tradueix en històries que tenen diferents veus, com és aquest cas.\nJR: Jo, normalment quan escric, ho faig sola, però amb la Neus he sabut trobar una molt bona companya literària. No sé si hi fa el fet que ens coneixem de tota la vida —hem anat juntes a escola des dels tres anys— o la nostra passió per explicar les coses que ens van naixent a dins. Sigui com sigui, hem aconseguit arribar a un punt en què les dues podem congeniar sense renunciar a la manera que cadascuna de nosaltres té d’escriure.\nUna de les coses que més va cridar l’atenció al jurat -per a bé, s’entén- és que les protagonistes de tots els contes foren dones. Fou inconscient o ho escriguéreu així expressament?\nNV i JR: Ho vam fer de manera intencionada. Primer, perquè essent dues dones ens sentim molt més còmodes escrivint des d’aquesta visió. I, en segon lloc, perquè vam pensar que l’erotisme, el sexe i, en definitiva, aquest àmbit més íntim sempre ha estat molt relacionat amb el món masculí. I nosaltres hem volgut trencar amb aquest estereotip i fer que les lectores femenines es puguin sentir identificades en cada una de les escenes que descrivim. Com una cosa normal, quotidiana, sense avergonyir-se’n.\nLa gràcia, potser, és que són escenes molt quotidianes que, a la pràctica, poden ocórrer a qualsevol, no com aquelles històries ben rebuscades.\nNV: Jo, personalment, escric sempre històries quotidianes i, en aquest cas, no ha estat diferent. M’agrada parlar de les coses que poden passar a tothom i amb les quals el lector es pot submergir fàcilment.\nJR: Per a mi, la quotidianitat és quelcom cabdal a l’hora d’escriure. M’agrada fixar-me en els detalls, i recrear-m’hi, perquè penso que sovint són els veritables protagonistes de les històries. Els grans temes —l’amor, les diferents etapes de la vida, la mort, etc.— sempre són els mateixos, però és la quotidianitat amb què els vesteixis allò que els fa diferents.\nTeniu més projectes literaris en ment?\nNV: La Jenni, en aquest sentit, està produint molt més que jo i amb molt d’èxit. És molt més metòdica i formigueta; l’admiro en aquest sentit. Jo escric a batzegades i una mica obsessivament. De totes maneres, tenim una obra escrita entre les dues que ens faria molta il·lusió que pogués publicar-se. Per a nosaltres és una petita joia de la qual estem molt orgulloses. Vés a saber si el fet d’haver guanyat aquest certamen ens obre portes i acabem traient-la a la llum…\nJR: Per a mi, escriure, des de fa aproximadament un any i mig, que és quan m’hi vaig posar, s’ha convertit en una veritable passió i també en una necessitat. No puc estar gaire temps sense fer-ho i m’agrada tenir aquest espai tan meu en què tota la resta esdevé secundària. Amb això vull dir que els projectes mai no deixen de voltar pel cap, encara que llavors materialitzar-los sigui més complicat, i segur que aquest premi ens engrescarà a fer altres coses juntes, o a fer un pas més amb el que ja hem fet.\nCom que sou d’Olot, la pregunta és indefugible: podem estar davant les últimes escriptores catalanes que han guanyat un premi de l’Estat espanyol pertanyent-hi encara? Com esteu vivint aquests dies tan històrics?\nNV: La veritat és que els estic vivint implicant-me tant com puc amb la meva comunitat, el meu poble, i lluitant pel que considero que és un dels drets més bàsics de tots. Més enllà de la ideologia, hi ha la llibertat d’expressió. No es pot negar el dret a l’expressió a tot un poble que clama que vol votar.\nJR: El que està passant aquests dies és vergonyós i denigrant, i és impossible quedar-se immòbil davant aquests atacs a uns drets tan fonamentals. No podem permetre que la lluita del passat quedi en l’oblit. Ens hi va el nostre present i també el futur. Hem d’evitar malmetre la democràcia.\nCom veieu les relacions literàries entre el Principat i el País Valencià? Molts escriptors valencians no aconsegueixen passar el Sènia cap amunt, però molts escriptors catalans, tampoc cap avall.\nNV i JR: Això ens indica que hem de continuar treballant en la idea d’uns Països Catalans units i cohesionats, que creguin en la seva llengua i en la seva cultura, i que les potenciïn. Hi ha feina feta, però no podem deixar d’insistir-hi.\nFeu-nos un tast sobre Històries íntimes, per favor.\nNV i JR: Pensem que és un recull que pot agradar a un públic molt divers, pel que comentàvem abans de la quotidianitat, sense necessitat de ser amants de la literatura eròtica. No és un simple recull d’escenes sexuals, sinó que és la visió de la sexualitat i, per extensió, de la manera de viure i d’entendre la vida de tres generacions de dones d’una mateixa família.\nVoleu afegir-hi res més?\nNV i JR: Estem immensament agraïdes pel premi rebut. I des d’aquí volem aprofitar per donar les gràcies a en Càndid, el nostre professor, amic i amant de la literatura, per damunt de tot per creure en nosaltres, per animar-nos a intentar-ho i per fer que a partir d’avui ens puguem considerar una mica més escriptores.\nMoltíssimes gràcies, i gaudiu del premi!


Detecten una nova estafa a través de Bizum que suplanta a la Tresoreria General de la Seguretat Social\nQuan la quantitat és petita, no es demanen autoritzacions\nActualitzada 06/05/2021 a les 17:36\nAgents adscrits al Grup de Delictes Tecnològics de la Policia Judicial de la Prefectura Superior de Policia de la Rioja, alerten d'un tipus concret d'Estafa, a través de l'aplicació de Bizum.\nLa clau del seu èxit està en la immediatesa i la senzillesa dels pagaments, per exemple entre particulars es vaig poder passar diners en 3 segons. Quan la quantitat és petita o la persona a la qual se li passa diners és habitual, hi ha bancs que no sol·liciten cap pin extra. Però si en grans quantitats. L'habitual és que Bizum enviï un missatge amb un codi a l'interessat que ha d'introduir per a poder tancar l'operació.\nLa quantitat màxima que es pot enviar al dia és de 1.000 euros, però es pot rebre fins a 2.000 euros.\nUna de les modalitats més esteses d'estafa, denunciada aquesta mateixa setmana en la Prefectura Superior de La Rioja, és el procediment mitjançant el qual un supòsit comprador, en aquest cas d'un vehicle, es va posar en contacte amb el venedor d'aquest, manifestant-los que estava interessat en la seva compra, indicant-li que pagaria en «concepte de reserva» la quantitat de 400 euros a través de l'aplicació Bizum, acceptant el venedor el procediment, si bé el supòsit comprador en comptes de realitzar el pagament, en el seu lloc envia una sol·licitud de diners amb l'objectiu que la seva víctima sigui qui enviï aquest import, acceptant-ho el venedor i transferint la quantitat de 400 euros al comprador.\nPosteriorment, el venedor en adonar-se de l'error intenta contactar amb el comprador i aquest no dona senyals pel que no té forma que se li retornin els diners, acudint a les dependències policials amb l'objectiu d'interposar denúncia.\nUn altre dels exemples més estès és en què les víctimes reben una trucada de telèfon des de la seva companyia telefònica (suposadament) per a rebaixar-los la factura o oferir-los regals.\nSi acceptaven l'oferta, han de facilitar els seus comptes bancaris o targetes. Després els estafadors associen aquestes targetes o comptes a Bizum. Com es necessita un número PIN per a fer les operacions ha d'aconseguir que les víctimes li ho facilitin de manera inconscient, creient que és un codi per a activar l'oferta de l'operadora. Una vegada que disposen del número de telèfon, compte o targeta i el PIN, es realitzen les transferències.\nEls estafadors persuadeixen als clients perquè se'ls faciliti les seves credencials bancàries, «abusant de la seva bona fe». I amb elles, posteriorment, operen en el seu nom, fent transferències des dels seus comptes o amb Bizum segons el cas.\nComenta el contingut : La nova estafa via 'Bizum'


Activitats per a Pasqua | CEIP Port de Xàbia\n10 d'abril de 2020\tdireccio\nVos informem que per a les vacances de Pasqua no aneu a tindre deures o activitats curriculars específiques. És un temps de descans que, encara que les circumstàncies són enguany molt especials, hem de respectar.\nNo obstant això, volem proposar-vos algunes tasques diferents per tal de gaudir també de les hores de permanència a casa, de forma totalment voluntària.\nLlegim! És la millor manera de continuar aprenent cada dia.\nEaster Bonnet Exhibition 2020. Vos animem a que participeu a la mostra de barrets de Pasqua que hem organitzat per a l’alumnat! El termini per a enviar les fotos acaba el 20 d’abril. Accés informació per a les famílies\nLa Mona de Pasqua! Sabeu que a l’escola és tradició elaborar i esmorzar la Mona cada any. Per això vos animem a que realitzeu el taller de cuina de Mones de Pasqua i ens ensenyeu els resultats (podeu enviar les fotos als vostres tutors i tutores). De segur que vos ixen unes Mones boníssimes!!! Accés recepta Mona de Pasqua\nRecursos multimèdia. Vos deixem de nou un recull d’enllaços a recursos amb jocs, activitats, cançons… Accés recursos web\nGaudiu del vídeo que el Claustre de Mestres us hem preparat amb molta dedicació i estima per tal d’animar-vos a continuar treballant tan bé des de casa!\nPunxeu per a accedir al vídeo


About: Senyalització digital\nDigital Signage (en català, Senyalització digital) es refereix a l'ús de continguts digitals emesos a través de pantalles com per exemple LCD, Plasma, LED, etc. Aquesta nova tecnologia substitueix cada vegada més els cartells tradicionals per a millorar la presentació i promoció de productes, per visualitzar tota mena d'informació o fins i tot per facilitar la interacció amb els continguts. Però no es tracta només de la presentació de continguts dinàmics en comptes d'estàtics. L'objectiu és crear una xarxa de sistemes audiovisuals amb continguts diàriament actualitzats. La combinació del maquinari, un software especial per al reproductor i la gestió de continguts, la connexió amb Internet o una altra tecnologia que permet l'actualització remota, com UMTS es diu: Digital Signage. (ca)\nDigital Signage (en català, Senyalització digital) es refereix a l'ús de continguts digitals emesos a través de pantalles com per exemple LCD, Plasma, LED, etc. Aquesta nova tecnologia substitueix cada vegada més els cartells tradicionals per a millorar la presentació i promoció de productes, per visualitzar tota mena d'informació o fins i tot per facilitar la interacció amb els continguts. (ca)\nSenyalització digital (ca)


La Fiscalia demana 10 anys d'inhabilitació per a Mas pel 9-N - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPer a Ortega i Rigau la petició és de 9 anys d'inhabilitació per desobediència i prevaricació\nEn el cas que el TSJC decideixi condemnar-los per aquests dos delictes separadament, la Fiscalia proposa com a alternativa una pena de 9 anys i mig d'inhabilitació i multa de 36.000 euros per a Mas i, per a Ortega i Rigau, multa de 30.000 euros i 8 d'inhabilitació.\nEl TSJC va cenyir els fets imputables a Mas, Ortega i Rigau als delictes de prevaricació i desobediència, que no comporten presó, i va descartar el de malversació, que plantejava la Fiscalia i castigat amb presó. En l'acusació, els fiscals sostenen que els encausats van articular "una estratègia de desafiament complet i efectiu" a la suspensió de la consulta pel TC, i que eren "plenament conscients que amb això trencaven l'obligat acatament" de les ordres del TC. Segons el fiscal, Mas, "emparat simplement en la seva voluntat, que va convertir irraonablement en aparent font de normativitat", es va posar d'acord amb les dues acusades per "disposar efectivament, o deixar de truncar, la continuació de totes les actuacions públiques de preparació del 9N" que ja estaven en marxa.\nLa Fiscalia sosté que Mas no només no va suspendre "oficialment" el 9-N , sinó que va decidir, amb les exconselleres, "generar l'aparença que les actuacions administratives públiques es paralitzaven i el procés quedava exclusivament en mans de ciutadans voluntaris, quan en realitat no era així". Així, "lluny de ser interrompuda", l'ús d'instruments i procediments públics per al 9-N "va continuar, si bé es va mantenir convenientment en segon pla, de manera que, amb vista a l'exterior, l'aparença fos efectivament la d'un procés exclusivament gestionat per ciutadans voluntaris". A això va contribuir, segons el fiscal, en el fet que els principals treballs organitzatius i logístics del 9-N "fossin principalment encomanats a contractistes privats, i això en un clima d'opacitat escassament compatible amb l'exercici responsable de les potestats públiques".\nEls fiscals apunten que, en convocar la consulta, els acusats van recórrer a "actes jurídics no formalitzats, fins i tot merament materials", amb la qual cosa, segons la seva opinió, "eren conscients des del principi de la seva possible impugnació per part del Govern de la Nació i de la consegüent interdicció jurisdiccional, i van actuar disposats en tot moment a eludir el control jurisdiccional". La Fiscalia acusa Mas d'haver "desatès el mandat" del TC i incomplir la seva obligació de deixar sense efecte la convocatòria i Ortega de seguir exercint el "control públic i la coordinació" de les actuacions de preparació de la jornada de votació, després de la suspensió. Sobre Rigau, creu que va actuar "de forma coordinada amb els anteriors", i va garantir que els directors d'institut, "amb més o menys convenciment individual", prestessin el suport necessari perquè els centres educatius acollissin les urnes.\nLa Fiscalia manté que, malgrat que la resolució del TC va arribar a la Generalitat per correu ordinari el 6 de novembre, Mas la va saber per un correu electrònic que el president del Constitucional li va remetre personalment el dia 4, el dia en què es va suspendre.\nAquell dia, raonen els fiscals, el Govern va ordenar presentar recurs de súplica contra la providència del TC, la sola lectura del qual no deixava "marge de dubte quant al contingut de la suspensió acordada: tota actuació pública, estigués o no formalitzada jurídicament, que contribuís a impulsar la convocatòria assenyalada per al dia 9 de novembre següent", conclouen.


"La casa de Bernarda Alba" al Teatre Sagarra: Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\n"La casa de Bernarda Alba" al Teatre Sagarra\nEl dissabte 2, el Grup Escènic La Colmena farà dues representacions (18.00 i 21.00) d'aquesta drama de Federico García Lorca.\nAmb motiu del 75è aniversari de l'afusellament del poeta i dramaturg Federico Garcia Lorca el grup de teatre de la Colmena li ret un homenatge el dissabte 2 de juny amb una doble representació (18.00 i 21.00) de la gran obra tràgica de la literatura dramàtica espanyola, "La casa de Bernarda Alba".\nEl Lorca més dramàtic\n"La casa de Bernarda Alba" (1936) és el cim i el final de la trajectòria dramàtica del genial Federico García Lorca. En ella s'hi desenvolupa el conflicte entre dues forces: el principi de l'autoritat cega, i el principi de la llibertat instintiva.\nL'obra mostra el mestratge amb la qual Lorca conjuminava la tradició amb l'avantguarda. La tradició apareix en la representació de la repressió exercida sobre les dones en una família rural d'Andalusia, així com en la influència tan marcada de la tragèdia grega i el teatre del Segle d'Or L'abundància de simbologia és de caràcter avantguardista i molt comú en les obres de Lorca i de la generació del 27.\nDividida en tres actes, explica la història de Bernarda Alba que, després d'haver enviudat per segon cop als 60 anys, decideix viure els propers vuit anys en el més rigorós dol. En l'obra destaquen trets de la 'Espanya profunda' de principis del segle XX que vivia en una societat tradicional molt violenta en què el paper que la dona jugava és secundari, barrejat amb un fanatisme religiós i la por a descobrir la intimitat. Amb ella viuen cinc filles: Angoixes, Magdalena, Amelia, Martirio i Adela.\nSense personatges masculins en escena. El cognom de les dones de l'obra és simbòlic i significa castedat.\nDirecció: Andreu Banús i Joan Fernandez\nRepartiment: Mari Comas, Carme Hellín, Mireia Garcia, Alba Martínez, Anabel Agorreta, Anna Simón, Yolanda Sánchez, Isabel Pastor, Mari Carmen Lozano.\nDissabte 2 de juny a les 18h i a les 21h.\nPreu: 5€ (socis de "La Colmena" 4€). Les entrades anticipades es poden comprar el divendres 1 (de 11.00 a 13.00) a la seu de La Colmena (plaça de la Vila, 13).\nI diumenge, teatre infantil\nEl diumenge 3, a les 12.00, el teatre ens oferirà "Blancaneus" , una adaptació del clàssic, on la nostra Blancaneus haurà de mirar de no morir enverinada per la nova esposa del seu pare. Aquesta resultarà ser una bruixa obsessionada per la bellesa i no podrà suportar que la Blancaneus sigui més maca que ella. Les entrades tenen un preu de 8 euros.


El col·lectiu pretén mostrar el seu rebuig davant la proposta presentada en el document d’avanç del Pla Director Urbanístic d’Activitat Econòmica de la Conca D’Òdena (PDUAECO). El document proposa la creació de nous polígons industrials a la Conca d’Òdena, concretament a la zona de Can Morera, ja recollida en l’antic pla director, la zona de l’aeròdrom Igualada-Òdena, la zona propera a l’autovia A-2 entre Jorba i Igualada, i la darrera proposta amb els terrenys del sud de la Conca. La suma de totes les àrees previstes pel pla sumen unes 1.400 hectàrees.\nEl moviment “Salvem Can Titó” s’oposa concretament a aquesta última proposta, que es presenta sota el nom “Àmbit Vilanova Sud” i que proposa reconvertir 200 hectàrees de sòl agrícola en sòl industrial. La zona inclou els terrenys de Can Titó, les Parellades i Plans de Tudó, fins arribar al polígon de Montbui, actualment buit. El col·lectiu destaca que a la Conca d’Òdena encara hi ha molt sòl industrial disponible i que, abans de construir-ne de nou, cal ocupar l’actual.


El president argentí, Carlos Menem, acompanyat d'un parell de Rolling Stones . Era l'època del genocidi social del seu país, que recorda el drama que vivim actualment a l'estat espanyol. La història recent de la pàtria de Gardel és un mirall en el qual podem veure'ns reflectits. Imatge del documental Memoria del saqueo (2004). Llegeixo amb indignació que el caçador d’elefants aplaudeix novament les retallades del Govern de Mariano Rajoy; v a expressar la seva honda satisfacción amb les estisores assassines, a ls mitjans de comunicació. C ampechano com ell sol, no sap contenir-se i sempre ha de ficar cullerada en assumptes que no són de la seva competència. Podria aplicar-se la medicina que va recomanar a Hugo Chávez, en aquella ocasió històrica, en la qual l’abundant planter d’aduladors va aprofitar per afalagar-lo sense descans, com si es tractés d’un demòcrata exemplar; el mateix cavaller agosarat que va salvar-nos de les pistoles del\nEl dissenyador Manuel Mota va deixar una carta de comiat, en la qual demanava que, llevat dels companys de més confiança, cap representant de la firma Pronovias assistís al seu enterrament . Imatge: Equipo singular. El suïcidi de Manuel Mota ha estat enfocat amb un previsible sensacionalisme , gens original en els mass media d’aquest país. Com no podia ser d’altra manera, hi han posat cullerada els imprescindibles opinòlegs , bona part dels quals no han dubtat a exercir de jutges de plató. Em pregunto com es pot dictar sentència, via tertúlia o columna al diari, en un assumpte tan delicat i complex. La germana de Mota assenyala un membre de Pronovias, com a causant de la mort i s’hi refereix amb l’apel·latiu de monstre. Segons explica, sotmetia el seu germà a una pressió brutal, que l’hauria precipitat cap a l’abisme. No descarta esmentar noms en el futur. La parella del prestigiós dissenyador, contràriament a allò que hom podria suposar a priori, s’ha manifestat a f\nEn absència de Duran i Lleida, la portaveu d’UDC, Marta Llorens, va torejar la premsa amb gran desimboltura. És prou transparent, el paper dels mitjans, a l’hora d’informar sobre els casos de corrupció? Foto:EFE. En aquest blog, he criticat en diverses ocasions l’actitud arrogant de Josep Antoni Duran i Lleida, el qual ha esdevingut el centre de totes les mirades. En comptes de romandre a primera línia, el líder d’Unió va tocar el dos cap a Xile, per donar-hi una conferència sobre l'humanisme cristià. Evidentment, és lamentable que lo pelat no hagi sortit des del minut u a oferir explicacions sobre la corrupció que l’esquitxa directament però trobo igualment increïble que un militant del PP –Enric Millo, per ser més precisos- demani la seva dimissió, si tenim en compte que la direcció del seu partit va indultar diversos membres d'Unió, implicats en el cas Treball . Així, doncs ¿quin paper hi juguen, exactament, els acòlits de Mariano Rajoy? ¿Condemnen la malversaci\nLa nova campanya publicitària de Coca-Cola aposta per afrontar amb optimisme el 2013. L'empresa transnacional arrossega una llarga llista de denúncies per violacions dels drets humans , en diferents països. El flamant anunci és una mostra de la tèrbola relació que existeix entre la psicologia positiva i el capitalisme de consum. Imatge: cartell de denúncia de Killer Coke. Quan entro en una llibreria no especialitzada, tinc el costum de donar un tomb per la secció de psicologia, per assabentar-me de les darreres novetats editorials. Malauradament, d’un temps cap aquí, m’he desanimat força i opto per desviar-me del camí. Em sembla lamentable la saturació de títols d’autoajuda que percebo, els quals, per més que els diferents autors provin de vestir de ciència, estan mancats del necessari rigor que hauria d’acompanyar una professió seriosa. És evident que, amb la salut mental, tothom s’hi atreveix. Penso que aquesta allau està estretament vinculada a la bruixeria i la su


Siguem més poble - Caritas Arxiprestal Anoia-Segarra\nBy admin on\t 3 de juny de 2021 Actualitat\nVivim en el poble més gran del món, un lloc on tot el que hi passa ens importa i ens afecta, ja que tots formem part d’una gran comunitat. Ara ens trobem davant una oportunitat única per construir una normalitat nova, més justa i fraterna. Ens acompanyes en aquest camí?\nAquest context extraordinari de pandèmia i de crisi que afecta totes les dimensions de la vida humana ens ha situat en un altre lloc comú: el de la fragilitat, la petitesa, la impotència, la necessitat. Això ens fa plantejar una pregunta: què passaria si fóssim més poble?\nAra és moment de sembrar la proximitat i la disponibilitat. A Càritas no volem tornar a la normalitat d’abans; considerem que ens trobem davant una oportunitat única per construir una normalitat nova, més justa i fraterna. Però sols no ho podem fer. Et necessitem per aconseguir-ho. Ens acompanyes en aquest camí?\nCOL.LABORA I FES-HO REALITAT


Ajuntament: C Joan Carles I, 15\nRoda de Berà (antigament també Roda de Barà) és un municipi de la comarca del Tarragonès. El seu monument més conegut és l’arc de Berà.\nLa presència de pobladors al terme des de temps molt antics està provada per la troballa de restes arqueològiques a l’Avenc del Merla. Es tracta de diverses peces datables a l’Edat del Bronze, consistents en fragments ceràmics, petxines, un penjoll d’os i diverses restes d’ossos. També consta la troballa l’any 1933 d’un taller de sílex de superfície a poca distància de la esmentada cova.\nDel temps del romans es conserva l’Arc de Berà, indubtablement el símbol de la localitat, el qual ha estat declarat Patrimoni de la Humanitat juntament amb la resta del conjunt monumental de la Tàrraco romana. La primera referència documental dels termes de Roda i Berà data del 28 de novembre de 1010, quan apareixen com a afrontacions del castell d’Albinyana en un llegat de terres fet al monestir de Sant Cugat. Un dels primers senyors del terme hauria estat Geribert Miró, que l’any 1074 en féu donació a l’abadia de Cluny. Els monjos de Cluny no trigarien a posar aquelles terres sota l’administració directa del monestir de Sant Pere de Casserres. D’aquesta manera, l’any 1121 van ser enviats des del cenobi osonenc tres monjos a Berà per tal de reedificar la seva església i posar-la sota l’advocació de Sant Pere.\nDegut a la llunyania i a l’escassetat de monjos, el senyoriu del prior de Sant Pere de Casserres sobre els llocs de Creixell, Roda i Berà va estar presidit per una certa deixadesa. Això va afavorir la constant usurpació de rendes corresponents per part de la noblesa de la rodalia. Durant l’Edat Mitjana, els llocs de Roda i Berà van ser petits nuclis habitats, una mica a l’ombra de Creixell, l’únic d’aquests indrets que va adquirir el rang de vila i va ser clos amb una muralla. Amb el temps, el nucli de Berà acabaria sent abandonat i el de Roda consolidant-se com a poble. El 1573 es va produir la unió del monestir de Sant Pere de Casserres al jesuïta col·legi de Betlem de Barcelona, que es converteix en el nou senyor territorial i aviat redacta unes ordenances de bon govern. Durant l’Època Moderna, l’augment demogràfic de Roda queda reflectit en l’ampliació de la seva església al llarg del segle XVII i en la partició administrativa amb Creixell el 1710. Amb l’expulsió dels jesuïtes de l’estat espanyol el 1767, tots els seus béns passen a la Corona. Una part important de les rendes i possessions del col·legi de Betlem de Barcelona, entre elles els senyorius de Creixell, Roda i Berà, són adquirits el 1773 pel ric comerciant Salvador de March i Bellver. Els March esdevindran senyors del terme fins a l’abolició definitiva dels senyorius ben entrat el segle XIX. A mitjans del segle xix Roda és un poble eminentment agrícola amb una població que ja passa dels 700 habitants. Els principals productes i conreus són el vi, el blat, l’oli, les garrofes i els llegums. A les darreres dècades d’aquesta centúria es produeix l’ampliació de l’església parroquial de Sant Bartomeu i la inauguració de l’estació ferroviària de Roda. Després de la Guerra Civil s’inicia una sensible davallada demogràfica que s’allarga fins a començaments de la dècada dels anys 60, quan el fenomen turístic afavoreix la urbanització de l’indret i l’arribada de nombrosa mà d’obra procedent d’altres parts de l’estat. Durant aquells anys s’aprova el Pla d’ordenació de la zona costanera del terme, que omple de segones residències el litoral rodenc. També es desenvolupen altres plans parcials a la zona interior del terme. Tot plegat, fa que el poble s’orienti cada cop més cap als serveis i la construcció.\nL’arc de Berà (sovint escrit incorrectament arc de Barà) és un arc honorífic situat a Roda de Berà, a uns 20 km al nord de la ciutat de Tarragona. L’arc està situat sobre el traçat del que fou la via Augusta, actualment sobre la carretera N-340. Fou erigit per disposició testamentària de Luci Licini Sura entre el 15 i el 5 aC, i dedicat a l’emperador August. D’una sola obertura, està construït amb carreus de pedra local, amb vuit pilastres estriades, rematades per capitells corintis, que sostenen un entaulament amb una inscripció al·lusiva a la seva construcció. Se suposa que fou dedicat a August o al seu geni, i que serví per a marcar els límits territorials que depenien de Tàrraco.\nEl Roc de Sant Gaietà és un poble típic de pescadors d’estil mediterrani, situat a Roda de Berà, a sobre del mar, anomenat “Roc de Sant Gaietà”, conjunt arquitectònic atípic el qual es va començar a construir a l’any 1964 i es va finalitzar el 1972. La idea va ser un complement ideal entre el seu promotor, el Sr. Gaietà Bori Tallada, i el seu constructor, el Sr. Josep Mª Fortuny Rodriguez. Una societat hispanobelga, formada per Rene Vandemeuter i Pere Sureda, va comprar diverses finques per construir-hi la Urbanització Barà. D’aquestes finques el Sr. Bori va comprar una part de terreny sobre les roques de primera línia de mar amb la idea, en un principi, d’edificar-hi al damunt un poble típic de pescadors. Van fer cases d’apartaments a primera línia de mar que van ser dissenyades a l’estil dels pobles pescadors eivissencs i mediterranis, i al seu interior van fer patis —granadins, sevillans, o andalusos en general— que van anar complementant amb construccions i ornamentacions d’estil romànic, mudèjar, àrab i gòtic, renaixentista; així com de diferents zones de la geografia espanyola i fins i tot d’altres països (estil sard), que el van acabar de realçar com a “poble típic”, al qual popularment denominaven “poble típic de pescadors”. També hi ha un embarcador, que encara segueix funcionant, i la seu del “Club Marítim Roc de Sant Gaietà”, actualment “Centre Cívic la Roca Foradada”, avui propietat de l’Ajuntament de Roda de Barà. Del “Roc de Sant Gaietà” destaquen —a part de la seva curiosa i original barreja d’estils arquitectònics— les reixes i portes de ferro forjat, la pedra de la pedrera romana del “Mèdol de Tarragona” (utilitzada per a molts dels pilars i elements de les façanes), així com els marcs del voltant de les finestres que foren recuperats d’antigues masies catalanes de la zona.\nRoda de Barà celebra la seva festa major en el mes d’agost, coincidint amb la festivitat de Sant Bartomeu.\nRoda de Barà s’ha convertit en un important lloc d’estiueig i el turisme és la principal font d’ingressos del municipi. Disposa de nombroses urbanitzacions, entre les quals destaca la de l’Roc de Sant Gaietà, així com de tres càmpings, dos de primera i un de segona categoria.\nL’agricultura ha perdut pes econòmic amb l’arribada de l’turisme. Entre els cultius que segueixen romanent en actiu destaquen els garrofers, avellaners i ametllers.\nL’Arc de Berà.\nL’Església parroquial de Sant Bartomeu.\nCa l’Elies, Casal Municipal de Cultura “Les Monges”\nEl Museu de la Ràdio “Protagonistas Luis del Olmo”, al Centre cívic de la Roca Foradada.\nLa Pedrera de l’Elies.\nEl topònim Roda de Berà es va formar a partir del també topònim Roda i de l’antropònim Berà, que identificaven dos dels nuclis d’un únic territori constituït per Roda, Berà, i també Creixell. La denominació actual, formada per Roda, la preposició i Berà, no va més enllà de la meitat del segle XIX, segons consta en les actes municipals, i designaria la preeminència històrica de Berà sobre Roda. Abans d’aquesta centúria, la documentació consignava sempre Roda i Berà per separat. L’un com a terme o lloc —Roda— i l’altre com a districte —Berà—. De fet, des del seu origen, és clar que són dos nuclis distints però vinculats territorial i històricament, que acabaran formant un únic municipi.\nPel que fa a Roda, sembla que hauria estat un homònim de Roda de Ter (Osona), localitat d’on és molt probable que els primers repobladors cristians en procedissin. Seria un cas de topònim traslladat. Pel que fa a la seva etimologia, mentre Joan Coromines hi addueix un origen llatí o romànic associat a “l’estructura dels llocs hi mostra una inequívoca forma rodona”, Pere Balañà hi veu un origen àrab, de l’àrab clàssic [ar-]ràuda “el jardí, l’hort”, origen que tampoc no descarta Enric Moreu-Rey, però amb un altre significat, com a portatge o dret que hom pagava per passar per certs llocs, en tot cas un topònim referit a les comunicacions. Finalment, Anscari M. Mundó interpreta Roda com a fortificació i en consigna que podria haver estat “el conjunt principal de defenses fortificades del comte Berà”.\nPer la seva banda, Berà és un mot d’origen germànic, molt freqüent com a nom de persona —el mateix comte got Berà de Barcelona entre el 801 i 820, n’és un bon exemple—. De fet, sembla bastant probable que l’associació entre l’apel·latiu del comte Berà i el nom de lloc estiguin relacionats com bé indica Anscari Mundó. Com a topònim, el mot és àmpliament documentat en l’època medieval des de l’any 1010 —any de la primera notícia que se’n conserva—. El trobem també declinat (Berano, Beranii), posposat als conceptes castrum, terminum i ecclesiam, sobretot al Cartulari del Monestir de Sant Cugat (1013, 1037, 1040, 1041, 1049, 1069, 1097, 1143, 1152, 1154 o bé 1194).\nSerà més endavant quan aquest topònim reflectiria la fluctuació entre la “a” i “e” àtones, pròpia del català oriental, de manera que ja des del segle XIV es grafia Barà de forma alterna amb Berà. Una mostra excepcional, la constitueix el document de març 1718 en què es descriu l’acte d’edificació de l’actual ermita de Berà i on s’escriu “Batlle de Roda y Bera” i “Capella de Bara”, dues línies després. Tanmateix, l’any 1931 la Secció Filològica de l’IEC indica que el nom proposat com a oficial és l’originari i avalat pels filòlegs, Berà.\nAmb tot, el període franquista desdibuixa aquest estudi de manera que fins al setembre del 2012 l’ajuntament no n’ha restablert oficialment la grafia correcta. Aquesta canvi de denominació ha estat publicat al DOGC el 7 de gener de 2013.\nLa dificultat d’establir una connexió clara del topònim amb el seu origen etimològic ha generat multitud d’explicacions populars, algunes de les quals han restat durant anys com a única explicació de l’origen de la població. Així, a tall d’exemple, alguns erudits locals, com Flocel Puig, indiquen que Roda prové de la forma circular de la seva platja o bé que Berà provindria del mot varar, referint-se a l’acció d’empènyer les barques, una idea força generalitzada, tanmateix, entre la població, com ho mostren alguns programes d’activitats —1a Muestra de la Canción Costa Dorada, de l’any 1972— en què es traça aquest perfil etimològic per explicar l’origen de la població. En altres casos s’indica la lectura errònia de Sura —de l’arc— per Bera. Finalment, altres teories, ja més especulatives, indicaven que el nom provenia del treball que realitzaven els equins en una sínia. D’aquesta manera, Roda provindria de la roda de la sínia i Berà, de la barra on se subjectava l’animal.


L'efecte obama - Diari de Girona\nfrancesc cruanyes 09.11.2008 | 01:00\nA l'escala mecànica d'uns grans magatzems l'home blanc que baixa es mira l'home negre que puja. Els graons metàl·lics encaixen a la perfecció, freds, impertorbables. L'home blanc xiuxiueja a l'acompanyant femenina: "Mite'l, avui treu pit...". El negre fa la mateixa cara de cada dia. La dona torça el coll a càmera lenta i amb la mirada interroga l'autor d'aital titular d'estar per casa: "Treu pit...?".\nPotser dimecres tots teníem ganes de dir-nos Obama. Resulta curiós observar que encara no circulen acudits sobre el president electe dels Estats Units. Si la guanyadora hagués estat una senyora, segur que la Internet i el boca a boca n'anirien plens. Deu ser per això que la dona ha posat cara de cromo, quan la normalitat de pujar i baixar escales mecàniques ha cridat l'atenció de l'home blanc descolorit. La dona sap que en alguns elements esgarriats de la societat hi ha un punt d'indulgència, de falsa magnanimitat, en la celebració de la victòria del nou líder nord-americà. Un cofoisme que ve a dir: ja podeu estar contents.\nEls únics que treuen pit són els que durant segles s'han cregut amb la legimitat exclusiva per governar el món. I qui diu el món diu les empreses, les llars, l'economia de guerra, l'administració de la pau. La resta, aquells que sempre han conviscut amb el jou de la dependència, només celebren la igualtat. Que no és poca cosa.\nEl dia que una dona guanyi la presidència de la primera potència mundial algú deixarà anar: "Mite-les elles, com estiren el coll...". Però no ho dirà pas des de la trona de cap organisme, ni tan sols des de la finestra d'un article de premsa. Ho dirà mentre puja i baixa les escales de la vida ordinària. Podem designar presidents blancs o negres, elegir un home o una dona per estar a dalt de tot, però l'autentic canvi cal fer-lo per la banda baixa, amb les actituds racistes o masclistes dels dies de cada dia.


Wikiloc | R2-O-Destapa Mosqueroles i Sangosta trail - Cassà de la Selva, Catalunya (España)- GPS track\nhjólaferðir (Bestu hjólaferðir ferlar í Spain → Catalonia → Cassà de la Selva )\nR2-O-Destapa Mosqueroles i Sangosta\n10.236 166 1102\nUploaded 8. apríl 2018\nRecorded apríl 2018\nCassà - Llagostera - Ruta dels Molins - Montclar - Colls Baldiri i Ceps - Llagostera - Cassà, IBP 98 (fjallahjól)\n(GI) Cassà de la Selva a Riudellots de la Selva por Campllong - Fornells - Aiguaviva - Estanyol - Vilobí. (fjallahjól)\nRBTTCASSA-10-Als Angels: Cassa-StCristofol-Sant Mateu-Els Angels-Celre-Quart-Carril bici-Cassa (fjallahjól)\nR4-E-Destapa les Gavarres de Cassà (hjólaferðir)\nbicings Öll réttindi áskilin\nSkoðað 93sinnum, niðurhalað 2 sinni\nnálægt Cassà de la Selva, Catalunya (España)\nAquest és un recorregut molt fàcil que s’inicia creuant el polígon industrial de Cassà per endinsar-se en la plana selvatana entre camps i reductes de boscos. Creuarem els diferents masos que configuren els veïnats de Mosqueroles i Sangosta, alguns d’ells dedicats ara a masia rural. Visitarem l’origen de Mosqueroles, que no és res més que un llac desecat al segle XV i que donava origen al nom del veïnat. També podrem visitar l’ermita del Remei i creuarem una de les poques explotacions d’arbres fruiters que restenal municipi.\nEn el recorregut podrem aprendre a interpretar els usos actuals i pretèrits que han configurat aquest bonic paisatge agrícola\nLa ruta és de dificultat moltt baixa, donat que pràcticament no hi ha desnivells i a més la distància total no supera els 10 km, ideal per fer en família o per combinar-la amb altres rutes com ara la 1 o la 3. Al principi trobem una pista asfaltada que es converteix en pista sense asfaltar la resta del recorregut. Al mig trobem un corriol molt bonic que passa per dins de bosc, però amb la suficient amplada com per què sigui molt senzill passar-hi en bicicleta, sobretot si no ha plogut.\nLa resta tot planeja per pistes amples amb molt poques pujades i baixades. El tram final, passada l’ermita del Remei es fa per una pista d’asfaltat molt rugós que es torna més llis just a l’entrada de Cassà.\nDetall del recorregut:\nIniciem el camí des de l’estació del Carrilet, seguint la via verda direcció Girona, fins a l’alçada del col.legi Aldric. Aquí sortirem per la pista asfaltada que passa per davant el cementiri i creua la variant per llavors tenir una baixada forta i un gir a la dreta seguint la riera de Susvalls. En aquest punt a la dreta s’obren uns camps que ens permeten una panoràmica des del Pirineu fins a les Gavarres i la silueta del Campanar de Cassà, i amb moltes masies repartides pels lloms dels camps.\nVistes des de la riba del Susvalls\nImatge dels ciprers del cementiri i la silueta del campanar de Cassà\nLa pista asfaltada creua el Susvalls per un pont, i llavors s’acaba l’asfalt. L’hem de seguir recte fins a endinsar-nos al bosc. Just quan el bosc comença també a la banda dreta, i al cap d’uns doscents metres (i abans d’arribar a la cruïlla que va al mas Viader), comença un camí ample a l’esquerra que s’endinsa a dins de bosc. Aquest camí ens farà passar per una bonica pineda, la del mas Viader, d’unes 140 bassanes, que s’anirà combinant amb roures, alzines i la vegetació típica del bosc meditarrani. Seguirem sempre el camí més rectilini, deixant de banda tots els trencants, fins que arribarem a un punt on s’acaba i triarem anar a l’esquerra abandonant el trencall que va a dreta.\nAnirem trobant més trencants que sempre els seguirem rectes fins un punt on trobem una bifurcació en Y grega, que la resoldrem a la dreta.\nPunt on ens endinsarem a bosc pel trencall de l’esquerra\nCamí de bosc mediterrani\nA la sortida del bosc, ens trobem amb una bonica panoràmica del nucli de l’antic veïnat de Perles, esmentat ja en textes del segle IX, i que estava a cavall entre els actuals veïnats de Mosqueroles i Mont-roig, toponímies que no són esmentades en textes fins a principis del segle XIX.\nEn aquest punt, divisem els masos de can Muixach i tots els que l’envolten, amb el massís de l’Ardenya i cadiretes al fons.\nUn dels nuclis principals de l’antic veïnat de Perles\nA partir d’aquest punt, agafarem la pista que trobem en direcció a la dreta, fins a sortir de bosc i passar molt a prop de les plantacions de fruiters del mas Viader, una de les poques que queden al terme de Cassà. En dies amb bona visibilitat, podem admirar els fruiters amb les muntanyes dels Pirineus al fons.\nLes plantacions del Mas Viader amb el Pirineu al fons\nArribats en aquest punt ens trobem al mas Paradets, on trencarem a esquerra seguint el camí que farà una lleugera baixada. Continuem recte, però abans d’arribar al mas Pagès, actualment amb cavalls, trencarem a dreta, seguint direcció a Caldes de Malavella. Seguirem per mig de camps, deixant el msa Gall a la dreta i quan arribem a tocar del bosc girem a esquerra, on passarem just pel costat del mas Mercader. Al final del camí, i a la punta del bosc, trobem una carretera que a l’esquerra ens conduiria fins a enllaçar amb la ruta d’Esclet.\nNosaltres trencarem a dreta i a uns centenars de metres creuarem una plantació d’eucaliptus, on just al centre hi ha la depuradora d’aigües residuals de Cassà.\nLa depuradora en el cor d’una plantació d’eucaliptus\nContinuem recte, i a la sortida del bosc ens trobem amb el mas Aragai a l’esquerra, que té la curiositat de tenir un parell d’estàtues al jardí, la més imponent de les quals és una figura de Sant Jordi lluitant amb el drac, feta de ferro.\nSant Jordi matant el drac al jardí del mas Aragai\nJust pocs metres després, pasem per sota del roure de la Creu, centenari i monumental que presenta una corpulenta soca i un brancam exuberant que el destaca de la vegetació de l’entorn, donant nom al bosc del costat. Estem just a la cruïlla del mas Bassó.\nI després de sortir del bosc de la creu, ens trobem, majestuós el bell paratge de l’antic llac de Mosqueroles. Aquest llac, estava entre les terres altes del mas Dalmau i la riba de la Verneda. Com que la riera Gotarra que està poc més enllà era més baixa, l’honorable Joan de Seguioles, militar de Girona, al 1442 va decidir construir un drenatge que passava per sota la Verneda i desembocava a la Gotarra, desecant així el llac que donava nom a les contrades (ve de Mosca) i obtenint noves terres de contreu pels masos.\nAntic llac de Mosqueroles amb el mas Dalmau a la dreta\nContinuem el camí fins a arribar al mas Dalmau, no sense abans passant per trencall de can Piferrer, actualment dedicada a masia rural juntament amb el mas Bassó i part de l’antic complex de la masia Dalmau. Durant tot aquest trajecte, veiem al fons el bosc de la riba de la Verneda i Gotarra, que s’ajunten en aquests paratjes, i a darrera la silueta del campanar de Sant Andreu de Salou i les muntanyes de les Guilleries.\nSilueta del campanar de Sant Andreu i les Guilleries, amb Sant Miquel de les Formigues a la dreta\nUn cop al mas Dalmau, ens trobem amb el camí que va de Cassà a Sant Andreu de Salou. Trencarem a la dreta, direcció Cassà, i passarem just pel costat del mas Matetes. Just a la seva alçada, trobem un camí que trenca a l’esquerra a mig de bosc, i farem una baixada i un parell de corbes fins a enllaçar amb el camí que ve de Cassà i va a l’ermita del Remei.\nQuan trobem aquest camí, l’agafarem a l’esquerra i en un vaivé creuarem la riera del Susvalls. Just a esquerra trobarem l’impressionant freixe de la Creu, amb una robusta soca que té la particularitat d’estar vorat de dins. Si ets una mica prim es pot accedir a dins. Estem parlant del famós “arbol hueco”.\n“Arbol Hueco” o el freixe de la Creu\nEl camí s’exten llavors entre camps. A l’esquerra veiem a estones el campanar de Campllong per sobre del bosc de ribera, i a la dreta, al fons, observem la silueta del campanar de Cassà i les gavarres de fons. Estem entrant ja al veïnat de Sangosta, i ens trobem el mas Vidal que queda just a la dreta i el freixe del mas Vidal a l’esquerra. Poc després arribem l’ermita del Remei, on cada any s’hi celebra l’aplec a principis d’octubre.\nPassada l’ermita, passem pel costat del mas Vidal, amb una petita granja de vaques. Al costat esquerra podem observar els silos de la granja Selvatana, i just quan a l’esquerra tenim un bosc amb vàries cases a l’interior, a la dreta s’obra un bell paisatge amb vistes sobre Cassà i totes les Gavarres, on la llum del capvespre dibuixa uns colors espectaculars.\nTambé la dreta observem diverses granges que hi ha entre on estem i el bosc del mas Viader, just darrera la riera de Susvalls.\nLa Selvatana amb el Canigó nevat de fons.\nEns acostem ja a Cassà entre camps de conreus, les explotacions del mas Moliner i can Brujats a l’esquerra, i can Triola i el seu bosc a la dreta. La pista es torna més fina just abans de creuar la variant de Girona a Llagostera, amb una pujada curta però forta, que un cop creuada ens portarà a la via verda que seguirem a l’esquerra fins a tornar al punt d’origen.\nFreixe de la Creu\nRoure de la Creu\nFruiters del Mas Viader\nBosc del Mas Viader\nPou amb torre i molí\nEstàtua de Sant Jordi\nCasa Rural Casa Petita de Can Dalmau\nCasa Rural Mas Bassó\nDepuradora de Cassà\nVistes de Cassà\nVistes sobre l'antic veïnat de Perles\nVall Madrall de Mosqueroles\nDesguàs llac de Mosqueroles\nRiera de Sosvalls\nAntic Llac de Mosqueroles\nVall Madral del Mas Viader\nCasa Rural Cal Rei\nVeïnat de Perles\nRiera de la Freixeneda\nDesviament de la Verneda a la Gotarra\nInteressant el llac de Mosqueroles\nHi, Fannst þetta áhugaverð slóð R2-O-Destapa Mosqueroles i Sangosta https://is.wikiloc.com/hjolaferdir-slodir/r2-o-destapa-mosqueroles-i-sangosta-23853974 Varðandi, WIkiloc - Heimsins slóðir\nI did this trail with bicings\nAsk bicings to add you as a trail buddy on this trail\nFollow bicings and discover new trails!


Els rectors espanyols alerten del perill de retallar en universitats i recerca | Blocveu\nEls rectors espanyols alerten del perill de retallar en universitats i recerca\n10 Desembre 2012 Espanya, Retallades, UBblocveu\nEls rectors de les universitats espanyoles emeten un comunicat conjunt alertant del perill de les retallades en universitats i I+D+i pel desenvolupament del país\nEls rectors de les univeresitats espanyoles han fet públic un comunicat conjunta alertant del risc que suposa la disminució de la inversió pública en educación superior i en I+D+i. Alerten que, tot i l’esforç per mantener la qualitat en la docència, la recerca i la innovació, Espanya pot perdre tren del desenvolupament econòmic.\nEls rectors han alertat amb aquest comunicat que la disminución d’un 18% en educació superior i un 80% en despeses no financeres d’I+D+i pot hipotecar els avenços en recerca del nostre país. També alerten que l’endeutament de les comunitats autònomes sumat a l’empitjorament de les partides destinades a universitats estan conduint a la universitat de una situación propera a l’asfíxia econòmica.\nPer tot això sol·licten que l’educació superior i la recerca siguin considerades una inversió i una despesa, que tinguin un finançament públic suficiente i que s’enforteixi la seva autonomia per poder diversificar les fonts d’ingressos sense obstacles. Així mateix es comprometen a incrementar l’eficiència i l’eficàcia. Manifesten també la voluntatde col·laborar amb les administracions públiques per resoldre aquesta situació ja que si no, no hi perdrien només les universitats sinó la societat en general.\nPodeu llegir el comunicat sencer al següent enllaç.\n← L’11 de desembre, eleccions parcials d’estudiants a la UB\tEleccions parcials d’estudiants →


Aigüestortes: llavors de futur\nLes 14.000 hectàrees del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici contenen una gran diversitat de flora. "El medi ambient" en parla en aquest capítol.\nEs calcula que el parc acull unes 1.200 espècies. Tot i que seria desitjable conèixer amb més precisió la distribució d'aquestes espècies, ja s'ha pogut establir quines són les més emblemàtiques o rares.\nPer encàrrec del parc nacional, un equip de botànics de la Universitat de Barcelona recorre aquest espai, des de fa uns anys, per localitzar les poblacions de les espècies considerades menys usuals o de distribució limitada. Moisès Guardiola i Albert Petit, sota la direcció de Josep Maria Ninot, han descobert poblacions fins ara desconegudes, com l'Astragalus penduliflorus, una espècie protegida molt usual als Alps. Els investigadors determinen les coordenades del lloc on és i anoten les característiques de la població i de l'hàbitat. També recullen mostres que seran classificades i guardades i que enriquiran un banc de germoplasma, és a dir, de llavors.\nEl manteniment dels hàbitats per protegir les poblacions és el primer objectiu, però la conservació de les llavors assegura que, si cal, es podrà reforçar l'espècie o fins i tot reintroduir-la si ha desaparegut totalment. Per assegurar prou variabilitat genètica i, per tant, més probabilitats de supervivència, s'han de recollir mostres d'un mínim de 30 individus i guardar entre 3.500 i 4.000 llavors.\nLes mostres es classifiquen al Centre de Documentació de la Biodiversitat Vegetal del Parc Científic de Barcelona. En aquests moments, n'hi ha de 300 espècies. Les llavors aniran a parar al Jardí Botànic de Barcelona, on es mantenen a temperatures inferiors als 18 graus sota zero i en atmosfera seca. Ni el catàleg de flora ni el banc de llavors, però, mai no es podran donar per tancats, perquè sempre pot sorgir, en algun moment, la sorpresa de descobrir una nova espècie.\nGenètica del mussol pirinenc


La nova temporada estival\nL’Àrea Metropolitana de Barcelona impulsa els sorrals com a espai de salut a l’instal·lar quatre noves zones d’entrenament a Castelldefels, el Prat de Llobregat, Sant Adrià de Besòs i Badalona\n27 de de maig del 2022. Actualitzada 30 de de maig del 2022 a les 09:30\nEl compte enrere per a l’inici de la temporada d’estiu ja ha començat. La preparació dels 30 quilòmetres de platges que conformen el litoral metropolità s’efectuarà en les pròximes tres setmanes, que comença aquest any amb retard a causa dels temporals d’aquest mes d’abril. Aquests temporals, a més, han provocat la pèrdua de la sorra en algunes platges de Montgat, Badalona i el Prat de Llobregat, però asseguren que estan treballant per poder reobrir aquestes zones al més aviat possible. «A causa dels temporals només ens queden tres setmanes per poder preparar les platges, però ja hem començat a instal·lar elements de salvament i lavabos», ha comentat aquest matí Daniel Palacios, cap del servei de platges de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB).\nAquest any, a més s’ha millorat l’accessibilitat a les platges incrementant els metres de passarel·les a 10.000 i millorant el transport públic especialment a les zones de bany del Baix Llobregat. El Bus Metropolità incorpora una nova línia anomenada Platja Express i ampliarà els horaris i freqüències de les línies L-94, L-95, L-96, GA-1 i PR-3 per acostar les platges als usuaris d’una manera més còmoda. «Hem millorat l’accessibilitat de les platges i hem reforçat el transport públic ampliant algunes línies de bus que permetrà que els usuaris tinguin més facilitats per accedir durant tota la temporada», ha assenyalat Ramon Torra, gerent de l’AMB.\nAquesta temporada es recuperen les platges en la seva plenitud al no haver-hi restriccions per covid i això permet que es tornin a posar en funcionament les 800 dutxes de què consta el litoral, ja que fins ara 400 es trobaven anul·lades a causa de les limitacions de la pandèmia.\nNoves zones esportives\nUna de les novetats de la temporada és la instal·lació de quatre noves àrees d’entrenament esportiu. Aquestes zones, situades a Castelldefels, el Prat de Llobregat, Sant Adrià de Besòs i Badalona, completen l’oferta lúdica i d’oci de les platges metropolitanes. L’objectiu principal d’aquesta iniciativa és potenciar les platges com a espais de salut. Per instal·lar aquests elements esportius s’hi ha destinat una partida de 160.000 euros. Aquestes zones esportives, a més, estan adaptades a les mesures de les platges i tenen un menor impacte a la sorra al no requerir formigó per instal·lar-les.\nLa Unió Europea ha reconegut la gestió integral de les platges de l’AMB i ha resultat finalista del premi New European Bauhaus gràcies a la gestió de la recuperació de les dunes metropolitanes de la zona del Baix Llobregat. Al llarg d’aquest any han sigut més de 3.000 les persones que han col·laborat en la recuperació de les dunes metropolitanes, una dada que confirma la conscienciació més gran de la ciutadania per la conservació dels ecosistemes del territori. «En aquests municipis tenim un entorn privilegiat. L’espai de les platges del Baix Llobregat és molt important per al nostre territori i hem de cuidar el que tenim. Els ajuntaments tenim l’obligació de fer la gestió d’aquests espais i comptem amb la col·laboració dels ciutadans per mantenir aquesta fisonomia de l’espai que tenim», ha comentat Carles Ruiz, alcalde de Viladecans.\nPlatges AMB ( Àrea Metropolitana de Barcelona )


Libros de PEP MOLIST - Llibreria Al·lots.\nBúsqueda de LIBROS DEL AUTOR: pep molist\nÉs tard. Teo i el seu pare tornen a casa amb bicicleta, però ¡cal pedalar amb força per arribar abans que caigui la nit! Mentre conversen, les paraules i les sensacions del camí encenen la imaginació.\tPep Molist s'inspira en el poema de Goethe Erlkönig per crear aquest conte dirigit als més petits. Paraules senzilles, onomatopeies i imatges plenes de bellesa, al ritme ...


Vaig anar a la pop up de Bob's Burgers a Nova York - Lloc\nPrincipal Com Notícies Bloc Recepta\nVaig anar a la pop up de Bob's Burgers a Nova York\nBob's Burgers van venir a Nova York durant una setmana i així és com va anar.\nBob's Burgers és un dels meus cinc millors programes favorits. Graciant les nostres pantalles de televisió des del 2011 , el que enganxa els espectadors a aquesta historieta és l'excèntrica família Belcher. No són perfectes, són una mica disfuncionals, però s’estimen i només intenten aconseguir-ho, i això és el que els fa tan relacionables. Després hi ha l’homònim de l’espectacle, Bob, un home de família que només intenta passar una hamburguesa a la vegada.\nSi sou fan de Bob's Burgers com jo, definitivament us heu preguntat com sabien les hamburgueses. Una de les meves coses preferides de Bob's Burgers és la passió i la creativitat de Bob demostrades a través de l'hamburguesa del dia que canvia cada episodi i que sempre s'anomena amb un joc de paraules. Gràcies a una finestra emergent de Bob's Burgers organitzada a Taulell del Club Xefs encès 62 Spring St, Nova York, Nova York Vaig poder experimentar una de les hamburgueses de Bob per a mi, jocs de paraules i tot, i no em va decebre.\nLa finestra emergent va durar des del dilluns 18 de desembre fins al diumenge 24 de desembre. Aquesta finestra emergent s'havia fet prèviament a Los Angeles, Califòrnia, però per sort ens va agradar al nord. Igual que el restaurant de Bob, Chefs Club Counter comptava amb una hamburguesa del dia diferent cada dia de la setmana, només venen una quantitat específica cada dia, de manera que, si no feu el tall, no tindríeu sort:\nDilluns- Baby You Can Chive My Car Burger\nAquesta hamburguesa s’omple de formatge feta i es completa amb una salsa formada per crema agra, Dijon i un munt de cibulet. Pot semblar una mica estrany, però no el colpegeu fins que ho proveu. Ah, i no us oblideu de les rodes d’escabetx fregides!\nDimarts- Don't Four Cheddar 'Bout Me Burger\nAquesta hamburguesa està farcida de deliciós cheddar i es completa amb MÉS cheddar: 4 rodanxes de cheddar agut blanc, 4 rodanxes de cheddar agut groc, 4 rodanxes de cheddar de rave picant blanc i 4 rodanxes de cheddar groc suau. Amb enciams, cebes i cansalada, aquesta hamburguesa no decebrà!\ndiferència entre xocolata calenta i llet de xocolata\nAquesta va ser l'hamburguesa que vaig poder gaudir i el meu noi va quedar impressionat. No va ser una sorpresa per què la línia es va moure tan de pressa tan aviat com es van obrir les portes perquè es tractava d’una hamburguesa que no es podia deixar.\nDimecres: Foot Feta-ish Burger\nUna altra hamburguesa farcida de feta asseguda sobre ruca i rematada amb una salsa de mostassa i mayo. Afegiu-hi només una mica de sriracha i viola.\nDijous- Dark Side Of The Shroom Burger\nAquesta hamburguesa es completa amb bolets shiitake, pinya i salsa teriyaki. Sona exòtic.\nDivendres: Hit Me With Your Best Shallot Burger\nAquesta hamburguesa es troba a la part superior de la ruca i està rematada amb escalunyes caramel·litzades i untar de xèvre. Res com un bon xebre (formatge de cabra).\nDissabte: estem aquí, som gruixuts, acostuma’t a la hamburguesa\nAquesta hamburguesa d’inspiració francesa està rematada amb cebes caramel·litzades, escabetxos dolços, molt de formatge gruyère i un monyo banyat amb salsa Au Jus. Està garantit que us digui sí sí .\nDiumenge: aposteu-ho tot a l’hamburguesa d’all negre\nAquesta última hamburguesa s’assenta sobre espinacs i es completa amb mozzarella i un all negre. Mantenint-lo amb classe, Bob.\nCadascuna d’aquestes hamburgueses va tenir un gran èxit. Cada dia hi havia una llarga fila al voltant de la quadra i el restaurant es vendria a les 14:00. Vaig passar pel restaurant un dia diferent que quan vaig anar jo, i la línia va donar la volta a dues cantonades. Si això no és un testimoni de com de grans són les hamburgueses de Bob, no sé què és.\nVaig anar el segon dia de la finestra emergent i vaig tenir l'oportunitat de provar l'hamburguesa Don't Four Cheddar 'Bout Me. Vaig arribar a les 11:30 del matí i vaig esperar a la línia. Una hora i mitja i 20 dòlars més tard, vaig tenir la meva hamburguesa amb patates fregides i un clauer de Bob's Burger (vaig aconseguir que Bob anés disfressat d'Equestranaut com es veu a l'episodi 'Els Equestranauts').\nVa ser realment una de les millors hamburgueses que he tingut mai. Sóc un gran amant del formatge i l’hamburguesa farcida de formatge va suposar una deliciosa sorpresa. Tot el meu temps veient Bob's Burgers havia donat lloc a aquest moment, i estava completament satisfet. Hauria obtingut un altre si no haguessin esgotat només uns quants clients després de mi.\nper què el meu anell es torna verd de dit?\nEl restaurant estava decorat lleugerament amb una pancarta de Bob's Burgers, caixes de claus, Bob's Burgers asfixiant rètols de primers auxilis i adorns d'hamburgueses per a les vacances. El restaurant també tenia el seu propi tauler d'hamburgueses del dia que s'actualitzava diàriament.\nSi no vau tenir l'oportunitat d'arribar a la botiga emergent abans que finalitzés o si les hamburgueses es van esgotar abans que arribéssiu al registre, no us preocupeu, no esteu sols. Alguns amics meus van anar a la finestra emergent amb la intenció de sufocar una hamburguesa Baby You Can Chive My Car, només per trobar-la exhaurida. En lloc d’anar a casa completament decebuts, van comprar un Llibre de cuina de Bob's Burgers que conté totes les receptes que apareixen a la finestra emergent i molt més. Els resultats fets a casa van ser igualment satisfactoris (menys el clauer però també ho podeu trobar en línia). No us podeu equivocar amb una recepta escrita pel mateix Bob.\n7 Dades alimentàries del Dia d’acció de gràcies\ncom se sap si el pollastre cru ha anat malament?\nquin és el preservatiu més segur a utilitzar\nmenges gratis a ihop el teu aniversari?\nbons llocs per menjar a Springfield mo\nquantes calories dels espermatozoides després de la vasectomia


• Sergio Pereira Quintet ha presentat el seu últim treball, ‘Nu Brasil’, a la Cafetería Casablanca d’Alcoi. • Ho ha fet davant d’un nombrós públic i gràcies al Jazz Club El Mussol, entitat organitzadora\nTags: Alcoi, Club de Jazz El Mussol\nSergio Pereira Quintet ha presentat el seu últim treball, ‘Nu Brasil’, a la Cafetería Casablanca d’Alcoi. Ho ha fet davant d’un nombrós públic i gràcies al Jazz Club El Mussol, entitat organitzadora.\nEls músics que han intervingut, de prestigi internacional dins de l’estil artístic bossa-jazz, han sigut: Sergio Pereira, a la guitarra; Baptiste Bailly, amb el piano; Pancho Montañez, a la bateria; Alexey León, amb el saxo i la flauta; i Matt Baker, amb el contrabaix.


(S'ha redirigit des de: Napoleó III de França)\nEl matí del 2 de desembre, seixanta mil homes, recolzats per més de cent peces d'artilleria liderades per Jacques Leroy de Sant Arnaud ocupava punts estratègics de París, de l'Avinguda dels Camps Elisis al Palau de les Teuleries, assumeix poders dictatorials el març 1852 per un període de 10 anys, i el 2 desembre del 1852 es proclama Emperador del Segon Imperi francès. Els principals líders de l'oposició, republicans o monàrquics van ser detinguts i promulgats sis decrets per establir l'estat de Lluís Napoleó. Es van ocupar totes les impremtes, inclosa la Imprimerie Nationale i només es va permetre continuar apareixent diaris favorables a l'Elisi. Els cafès (llocs per a la discussió política) i els estables (on es podien llogar cavalls per escapar de París) es van tancar. L'Assemblea Nacional es va dissoldre, i el sufragi universal es va restaurar. Lluís Napoleó va declarar que s'estava preparant una nova constitució i va dir que pretenia restaurar el "sistema establert pel Primer Cònsol."\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 «Napoleó III». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Napoleó_III&oldid=28656863»\nDarrera modificació: 24 nov 2021 a les 10:53\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 nov 2021 a les 10:53.


Nous horitzons amb salut – ferSalut\nHomeEditorialsNous horitzons amb salut\nLa revista Fer Salut va veure la llum el juliol del 2002 amb l’objectiu de ser un instrument de comunicació i educació sanitària per als usuaris de les Entitats de Base Associativa, les EBA. Des de l’edició del primer exemplar en paper, els centres hem treballat conjuntament per tirar endavant aquest projecte, conscients que els Centres d’Atenció Primària som la porta d’entrada de la població al nostre sistema sanitari.\nAquesta iniciativa neix dels mateixos professionals dels Equips d’Atenció Primària autogestionats, que, agrupats sota el paraigua de l’Associació Catalana d’Entitats de Base Associativa (ACEBA), ens devem a la salut dels nostres ciutadans. Som entitats proveïdores del Servei Català de la Salut (CatSalut) i sentim el deure d’oferir serveis de qualitat i informació útil i veraç per a tots els usuaris que desitgin involucrar-se en la cura de la pròpia salut.\nAvui inaugurem una nova etapa del Fer Salut. Una etapa de canvi. Un canvi en positiu, per millorar. Us oferim un Fer Salut renovat, adaptat als nous temps: el Fer Salut digital. Des d’ara, també en la distància hi som presents. A través de la xarxa podeu descarregar-vos els darrers exemplars de la revista o consultar els articles des de qualsevol dispositiu mòbil. El Fer Salut ja pot ser la vostra eina de consulta per prevenir malalties, per millorar la vostra actitud vers la salut.\nEmprenem aquest camí amb il·lusió i entusiasme. Des de les dotze entitats que integrem ACEBA, fem una aposta ferma per la revista com a mitjà de divulgació en salut proper al nostre entorn i a la vegada oberts al món, a través de les noves tecnologies. Seguirem millorant per oferir-vos cada dia nous i millors continguts, atendre les vostres peticions i ser un referent informatiu en l’àmbit de l’Atenció Primària, en Pediatria, en Odontologia i en Atenció a la Drogodependència. Sempre al vostre abast.\nEl més sincer agraïment i felicitació a tots els professionals dels nostres centres que fan possible que, cada dos mesos puguem gaudir de nous articles i informació d’interès en actualitat sanitària.\nFER SALUT, la revista del teu centre de salut 😉\nTal com ens mostra la icona que acompanya la nova capçalera de la revista 😉 som propers, amigables, entenedors, i proactius en salut. Volem ajudar-te a sentir-te bé, a portar una vida saludable i equilibrada. Volem ajudar-te a conèixer tot allò que pots fer per a tu i per la teva salut. Perquè creiem en la importància de FER SALUT… Fer Salut és la clau!\nJoan Maria Aranalde Fortó, President ACEBA


Aprenentatge autònom per a l'optimització de la configuració de xarxes WiFi amb múltiples punts d'accés - Notícies - Focus UPF (UPF)\nAprenentatge autònom per a l'optimització de la configuració de xarxes WiFi amb múltiples punts d'accés - Notícies\nEs mostra en un treball d'Álvaro López Raventós i Boris Bellalta, membres del grup de recerca Wireless Networking i publicat a Computer Networks, amb l'objectiu d'entendre com aquestes tècniques responen als canvis en situacions no estacionàries.\nUn treball publicat recentment a Computer Networks per Álvaro López Raventós i Boris Bellalta, presenta un estudi sobre l’aplicació de tècniques d'aprenentatge autònom per a optimitzar la configuració de xarxes WiFi formades per múltiples punts d’accés. Els autors són membres del grup de recerca Wireless Networking del Departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (DTIC) de la UPF.\nMés concretament, l’estudi es realitza per a dos processos diferents que s’executen simultàniament a la xarxa: el de selecció de canal per part dels punts d’accés i el d’associació entre usuaris i punts d’accés. Un dels punts rellevants de l’estudi de situacions no estacionàries amb l’objectiu d’entendre com aquestes tècniques d’aprenentatge autònom responen als canvis.\nUn dels punts rellevants de l’estudi de situacions no estacionàries amb l’objectiu d’entendre com aquestes tècniques d’aprenentatge autònom responen als canvis\n"Mitjançant tècniques de Reinforcement Learning, una de les múltiples branques que té el Machine Learning, dotem tant als punts d’accés com als usuaris amb les eines necessàries per fer un aprenentatge autònom, el qual es basa en aprendre de manera seqüencial quina de les possibles accions retorna el millor resultat", expliquen López i Bellalta. "Amb aquesta finalitat, utilitzem un algorisme anomenat Thompson Sampling, que realitza una exploració intel·ligent de les diferents accions possibles fins que troba aquella que dóna un millor resultat", afegeixen.\nL’article presenta un marc complex on es defineixen dos tipus de “jugadors” (punts d’accés i usuaris), els quals, dins d’un mateix entorn, interactuen entre ells pel mateix conjunt de recursos. Com s’explica en aquest treball, aquest tipus d’entorns es poden considerar com “adversaris”, ja que les accions preses per un jugador estan influenciades per les accions que altres jugadors han pres amb anterioritat.\nPel que fa als punts d’accés, cada acció correspon a un canal freqüencial. Mentre que pels usuaris cada acció correspondrà a un punt d’accés a on associar-se. Conseqüentment, l’objectiu dels punts d'accés serà trobar el canal més buit, mentre que pels usuaris el seu objectiu serà trobar aquell punt d’accés que estigui més lliure.\nLes tècniques d’aprenentatge autònom poden repercutir en canviar com hem fet les coses fins ara\nFinalment, els autors exposen els resultats obtinguts per a diferents escenaris, considerant tant entorns estacionaris com no estacionaris, i per diferents requeriments de la xarxa (increment del tràfic, nombre de punts d’accés, nombre d’usuaris). "Com hem pogut observar, els resultats quan apliquem els mecanismes d’aprenentatge autònom milloren significativament en referència als obtinguts quan aplicàvem una preconfiguració estàndard, però sobretot mostren la capacitat d’adaptació de la xarxa a situacions complexes", ressalten López i Bellalta.\nUn aspecte que els autors destaquen és que amb l’ús d’aquests mecanismes d’aprenentatge autònom es pot aconseguir el mateix nivell de prestacions de la xarxa amb molts menys recursos dels que serien necessaris altrament. Això té repercussions òbviament en el cost i manteniment de la xarxa, i és un nou exemple tangible on es mostra com l’ús de tècniques d’aprenentatge autònom poden repercutir en canviar com hem fet les coses fins ara.\nÁlvaro López Raventós, Boris Bellalta (2020), "Concurrent Decentralized Channel Allocation and Access Point Selection using Multi-Armed Bandits in multi BSS WLANs", Computer Networks, publicat en edició avançada 24 de juny https://doi.org/10.1016/j.comnet.2020.107381


B&B La Torretta Bianca San Benedetto del Tronto Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nB&B La Torretta BiancaVia Col di Tenda 60, San Benedetto Del Tronto, San Benedetto del Tronto, Itàlia, 63074 - Veure al mapaExcel·lent9,0Basada en46comentarisB&B La Torretta BiancaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 36 fotosMolt bona ubicació 8,9Veure al mapa8,9Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, B&B La Torretta Bianca està situat idealment a San Benedetto del Tronto; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Stabilimento Balneare Paradise Beach. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, B&B La Torretta Bianca és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen magatzem d'equipatge, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia, servei de llançadora. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, ventilador, aparell de televisió, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de parc infantil, jardí. B&B La Torretta Bianca és una elecció inteligents per a viatgers a San Benedetto del Tronto, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantIf you expect to arrive outside reception opening hours, please inform the property in advance.\nPlease note that B&B La Torretta Bianca has a secured car park on site. Comentaris recents de clients


La lectora corrent: Ciutadella i la rissaga\nPublicat per Mercè Piqueras a 17:55\nVaig anar a parar a teu blog arran de l'enllaç que vas obrir amb motiu del viatge del meu fill a l'aàtic (On el dia dorm amb els ulls oberts) i vaig llegir el teu comentari referit a les seixes en el port d'Arenys, i de l'afectació dels vivers de musclos -un dels quals gestionava el meu pare-. Ara estic fent un treball del port d'Arenys i et voldria demanar si podries concretar quin any era?. I si t'importaria que fes servir aquesta informació en l'apartat dedicat a la descripció física de la costa de la comarca.\nSi prefereixes comentar-ho directament, el meu correu\nés apoub@hotmail.com. I si tinguesis interés et podriem ampliar la informació sobre el projecte.\n19 de desembre de 2009 a les 13:45


Vols barats de Palma de Mallorca a Agadir a Iberia\tA un pas d'Europa, Marroc és una magnífica porta d'entrada al món àrab. Ciutats com Marràqueix, Fes o Essaouira et submergiran en un fascinant món de tradició i bellesa.…\nVols barats Marroc Palma de Mallorca-Agadir\nNecessitem que ens indiquis les dates concretes del viatge per poder mostrar-te els preus per a aquest trajecte. Vols barats de Palma de Mallorca a Agadir (AGA) de Palma de Mallorca a Agadir Palma de Mallorca-Agadir, Marroc On et portem?\tSi l'origen i la destinació són a Espanya, se't mostrarà l'opció de "família nombrosa". Si, a més, esculls com a origen o destinació algun punt de les Illes Canàries, les Illes Balears o Melilla, se't mostrarà l'opció de "resident" en alguna d'aquestes regions. I, si el vol és entre Madrid i Barcelona, s'activarà l'enllaç de "Buscar Pont Aeri".\nVols barats Palma de Mallorca-Marràqueix\nVols Palma de Mallorca-Agadir\nConsulta l’oferta de vols de Palma de Mallorca a Agadir i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Palma de Mallorca a Agadir. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Palma de Mallorca a Agadir fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


M@RC - Les façanes del riu\nLes façanes del riu\nAdreça: C/ Major, C/ Sant Joan\nEl gran pendent del turó on es situa el nucli antic de la vila va obligar a construir habitatges d'una manera poc convencional. La curiositat radica en què, si observem la façana principal del carrer Major i carrer Sant Joan, observem uns habitatges de dos o tres plantes d'alçada, però si observem la part posterior de l'edifici en trobarem de set i vuit.\nEs tracta de la part posterior d'una sèrie de cases, les façanes principals de les quals corresponen als carrers Major i de St. Joan. La gran pendent del turó on es localitza el nucli antic va obligar a construir cases de set o vuit pisos d'alçada però amb l'entrada principal a la quarta o cinquena planta; a la façana principal és on trobem les portes d'entrada i des d'aquí tan sols són visibles dos o tres plantes de la construcció. Els últims habitatges van ser bastits a finals segle XIX i principis del XX. Generalment presenten gran quantitat de balcons i finestres.\nAquestes habitatges corresponen a la construcció de noves cases o a l'ampliació de preexistents durant l'època pròspera del Priorat. Josep Maria Espinàs en el seu llibre "Viatge al Priorat"(1962) va definir aquestes cases com els "gratacels del Nova York del Priorat".\nESPINÀS, J.M. Viatge al Priorat. Barcelona: Selecta, 1962.\nAdreça electrònica: aj.vilellaalta@altanet.org\nCoordenades Geogràfiques G.G. (x,y): [41.220701],\t[0.761989]


Política de Cookies - Confluència\nDe conformitat amb la normativa espanyola que regula l’ús de cookies en relació a la prestació de serveis de comunicacions electròniques, recollida en el Reial decret llei 13/2012, de 30 de març, i a la actual RGDP l’informem sobre les cookies utilitzades al lloc web de Confluència Solucions de Convergència Digital i Mobilitat, S.L. (en endavant, el “CONFLUENCIA“) i el motiu del seu ús. Així mateix, CONFLUENCIA l’informa que en navegar en el Lloc Web vostè està prestant el seu consentiment per poder utilitzar.\nLes cookies utilitzades al nostre lloc web, són pròpies i de tercers, i ens permeten emmagatzemar i accedir a informació relativa a l’idioma, el tipus de navegador utilitzat, i altres característiques generals predefinides per l’usuari , així com, seguir i analitzar l’activitat que porta a terme, amb l’objecte d’introduir millores i prestar els nostres serveis d’una manera més eficient i personalitzada. CONFLUENCIA no utilitza cookies publicitàries o de publicitat comportamental.\nEn la present política de cookies, trobarà la descripció i finalitat de cadascuna de les cookies utilitzades, així com el seu nom, el servidor d’enviament, la seva caducitat i en alguns casos l’existència de transferència internacional de dades.\nLa legitimació per a l’ús de les cookies estrictament funcionals, ve donada perquè el tractament és necessari per al compliment d’una obligació legal, conforme la llei 34/2002 (Llei de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic).\nLa legitimació per a l’ús de les cookies amb finalitats analítics, d’optimització, de personalització, de publicitat comportamental i valoració, està basat en el consentiment que se li ha sol·licitat, conforme a l’Art. 6.1.a) del Reglament (UE) 2016/679.\nUtilitzem cookies amb l’objectiu de prestar un millor servei i proporcionar-te una millor experiència en la teva navegació. Volem informar-te de manera clara i precisa sobre les cookies que utilitzem, detallant a continuació, què és una cookie, per a què serveix, quins tipus de cookies utilitzem, quina són la seva finalitat i com pots configurar-les o deshabilitar-les si així ho desitges.\nCookie és un fitxer que es descarrega en el seu ordinador en accedir a la majoria de pàgines Web. Les cookies permeten a una pàgina web, entre altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre els hàbits de navegació d’un usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la forma en què utilitzi el seu equip, poden utilitzar-se per a reconèixer a l’usuari. Quan accedeixi a una web que utilitza cookies, la web fa que el navegador creï en el seu equip (ordinador, tauleta, telèfon o similar) petits fitxers amb informació necessària per al funcionament de la Web. Aquests fitxers denominats cookies, formen part de la tecnologia necessària per al correcte funcionament del lloc web. Les cookies no contenen cap classe d’informació personal específica, i la majoria de les mateixes s’esborren del disc dur en finalitzar la sessió del navegador (les denominades cookies de sessió) si bé el seu historial de navegació i cookies s’emmagatzemen en el seu equip. Les cookies, de manera similar a l’historial de navegació o caixet del navegador, poden deixar un rastre sobre la seva activitat en línia. Això és especialment important si altres persones poden accedir al seu equip. Pel que en el cas que estigui utilitzant un equip compartit, li recomanem que abans de tancar la sessió elimini la informació sobre l’historial de navegació, caixet i cookies.\nCookies publicitàries: Són aquelles que, ben tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten gestionar de la forma més eficaç possible l’oferta dels espais publicitaris que hi ha en la pàgina web, adequant el contingut de l’anunci al contingut del servei sol·licitat o a l’ús que realitzi de la nostra pàgina web. Per a això podem analitzar els seus hàbits de navegació en Internet i podem mostrar-li publicitat relacionada amb el seu perfil de navegació.\nCookies de tercers: Aquesta web pot utilitzar serveis de tercers que, per compte dels mateixos recopilessin informació amb finalitats estadístics, d’ús del Site per part de l’usuari i per a la prestació d’altres serveis relacionats amb l’activitat del Website i altres serveis d’Internet.\nCONFLUENCIA fa servir en la seva pàgina web:\nGoogle Analytics __utma Aquesta cookie manté un registre del nombre de vegades que un usuari a estat en un lloc, quan va ser la seva primera visita, i quan es va produir la seva última visita. – Centre de privadesa de Google\nGoogle Analytics __utmb Aquesta cookie ajuda a calcular quant temps dura la visita d’un usuari emmagatzemant el moment en què va entrar. – Centre de privadesa de Google\nGoogle Analytics __utmc Aquesta cookie ajuda a calcular quant temps dura la visita d’un usuari emmagatzemant el moment en què surt de la pàgina. – Centre de privadesa de Google\nGoogle Analytics __utmz Aquesta cookie manté un seguiment d’on prové el visitant, quin motor de cerca es va utilitzar, en que enllaci fer clic, quines paraules clau utilitzar i des d’en quin lloc del món es va accedir a la pàgina. – Centre de privadesa de Google\nGoogle Analytics __utmli Aquestes cookie de Google Analytics generen un identificador d’usuari anònim, que és el que s’utilitza per fer recompte de quantes vegades visita el lloc un usuari. També registra quan va ser la primera i l’última vegada que va visitar la web. Així mateix, calcula quan s’ha acabat una sessió, origen de l’usuari, i keywords. – Centre de privadesa de Google\nEn altres llocs de CONFLUENCIA s’instal·len cookies de tercers a tots els seus visitants, encara que no siguin usuaris registrats en les corresponents plataformes:\nCONFLUENCIA a Facebook. Cookies: datr, reg_fb_gate y reg_fb_ref. Les seves finalitats són descrites en la Página de Cookies de Facebook.\nCONFLUENCIA a Twitter. Cookies: guest_id, __utma, __utmb, __utmc, __utmz, original_referer y _twitter_sess. Les seves finalitats són descrites en la Página de Privadesa de Twitter.\nCONFLUENCIA a LinkedIn. Cookies: JSESSIONID, visit, bcookie, S-LI-IDC, L1e, X-LI-IDC, _qca, RT, __utma, __utmb, __utmc, __utmz, __utmv, leo_auth_token, lang. Les seves finalitats són descrites en la Página de Cookies de LinkedIn.\nLa informació emmagatzemada en les Cookies de la nostra Web és utilitzada exclusivament per nosaltres, a excepció d’aquelles identificades com a “Cookies de tercers”, que poden ser utilitzades i gestionades per entitats externes per a proporcionar-nos serveis dirigits a millorar els nostres serveis i l’experiència de l’usuari en navegar en la nostra Plataforma. Més informació en el panell de configuració de Cookies accessible en tot moment en la nostra Web.\nDurant quant temps mantindrem la informació?\nMantindrem la informació mentre sigui necessari per a la prestació del servei sol·licitat, fins que ens manifestis la teva oposició o fins que arrebossats el teu consentiment. En aquests casos, la informació es mantindrà degudament bloquejada sense que la puguem utilitzar mentre sigui necessària per a l’exercici o defensa de reclamacions legals o contractuals. Una vegada transcorregut aquest termini de temps, les teves dades seran eliminades definitivament.\nCom pot desactivar les cookies?\nEn el panell de configuració de Cookies accessible en tot moment en la nostra Plataforma podràs obtenir tota la informació sobre les Cookies utilitzades en aquesta Web, juntament amb la informació sobre el propòsit, durada i gestió (pròpia o per tercers) de cadascuna d’elles, perquè puguis gestionar l’activació i desactivació de l’ús d’aquelles Cookies que no són estrictament necessàries per al funcionament de la Web.\nAlternativament, en cas que estiguis navegant per internet, pots deshabilitar en el teu navegador l’ús de Cookies.\nT’indiquem la manera de realitzar-ho en els navegadors més populars:\nSi us plau, tingues en compte que tant la teva gestió del panell de configuració de Cookies, com la teva opció de rebutjar les Cookies és específica per a cada navegador que estiguis utilitzant. Per tant, si optes per configurar les Cookies d’una forma en un dispositiu i desitges que la teva opció s’apliqui de manera similar a un altre dispositiu, hauràs d’activar la mateixa opció per a aquest altre dispositiu.\nLa present Política de Cookies, es podrà modificar quan així ho exigeixi la legislació vigent a cada moment o quan hi hagués alguna variació en la mena de cookies utilitzades en el lloc web. Per això, et recomanem revisar aquesta política cada vegada que accedeixis al nostre lloc web amb l’objectiu d’estar adequadament informat sobre com i per a què usem les cookies.\nRT @CoCare_Eu: Join @EASPD_Brussels Knowledge Café organised together with the Co-Care project and @AlzheimerEurope on 27th January! We'll…12fa uns dies\nRT @Creaccio: Descobreix les #Empreses i #Professionals del sector tecnològic que s'allotgen al VIT El @VIT_Osona és un espai per aprend…21fa uns dies


1. El Dret en societats diverses 1. El paper del Dret en front les dinàmiques de desigualtat i exclusió. 2. Drets humans i drets fonamentals 3. Els drets com a eines contramajoritàries 4. Cap un concepte contrahegemònic de drets humans\n2. Les concepcions liberals de la igualtat 1. La igualtat en el liberalisme conservador 2. La igualtat en el liberalisme igualitari 3. Igualtat, drets i universalisme\n3. Constitucionalisme, igualtat i diversitat 1. De la igualtat formal a la igualtat material 2. La igualtat en el constitucionalisme de l’Estat liberal 3. La igualtat en el constitucionalisme de l’Estat social. 4. La igualtat en el constitucionalisme pluricultural\n4. El dret a la mobilitat humana i el tractament de la diversitat 1. Estat liberal, fronteres i ciutadania 2. Racialització i racisme institucional 3. Els anomenats "conflictes culturals": drets individuals, drets col.lectius i models de convivència.\n5. Diversitat cultural, pobles indígenes i Estat 1. Estat liberal i Estat nació a l’Amèrica Llatina 2. Igualtat formal i polítiques d’assimilació 3. El constitucionalisme multicultural i els seus límits 4. Dret internacional i pobles indígenes 5. Elements per una proposta postcolonial\n6. Diversitats 1. Una crítica feminista del Dret. Gènere, identitats sexuals i model heteropatriarcal 2. Diversitats funcionals\nTotal 32,00 42,50 0 74,5\nProva escrita sobre textos de referència Es realitzarà una prova escrita la darrera setmana de curs. El format serà de comentari de text. 50 Sí\nExposició oral a classe (o en format video) a partir dels grups de treball S'avaluarà el treball i la seva expressió oral 50 Sí


Escrit per Ràdio Palafrugell a 5 d'Agost de 2019\nDesmenteix SOS Costa Brava i explica que l’Ajuntament de Palafrugell “només veiem que beneficis en aquest Pla Especial Urbanístic.\nJosep Piferrer, alcalde de Palafrugell ha respost a SOS Costa Brava i a les entitats que divendres van fer presentar el recurs contra el Pla Especial Urbanístic dels Jardins de Cap Roig. Entre d’altres aspectes, Piferrer ha volgut remarcar que “La Caixa no té cap tracte de favor” atès que no només el consistori ha donat el vist-i-plau al Pla, ja que el Departament de Territori també ho ha fet.\nL’entitat SOS Costa Brava va presentar divendres passat les mesures que l’havien portat a presentar un recurs contra el Pla de Cap Roig. Dissabte, Damià Calvet, secretari de Territori de la Generalitat defensava que el Pla complia amb els criteris mediambientals. Avui ha estat Josep Piferrer el que a Ràdio Palafrugell ha defensat aquest Pla Especial. A més, ha defensat que “La Caixa no té cap tracte de favor perquè les obres que s’hi volen fer s’adeqüen al Pla de protecció que té aquesta finca”.\nL’Ajuntament a favor del Pla Especial\nD’altra banda, Josep Piferrer també ha volgut deixar clara la postura de l’Ajuntament, pel que fa al terme municipal de Palafrugell. Així, s’ha mostrat a favor del que L’Obra Social de La Caixa vol fer en aquest espai perquè no hi haurà impacte visual.\nUn altre punt a favor del Pla Espacial, segons Piferrer, és que les adequacions no tenen una finalitat comercial. A més, ha explicat que el volum de persones que passaran per Cap Roig no serà molt gran.\nAixí doncs, malgrat que divendres la plataforma anunciava que presentarien recurs a totes les llicències que presentés La Caixa, Josep Piferrer avança que les aprovaran totes.\nD’altra banda, l’alcalde palafrugellenc va valorar la trobada amb SOS Costa Brava. Una reunió que va tenir lloc divendres passat i en la que es va tractar d’altres temes. Per exemple, Sant Sebastià o Aigua Xel·lida. Podeu recuperar aquestes paraules a l’entrevista íntegra.\nEtiquetes Cap Roig SOS Costa Brava


El cap de setmana del 8 i 9 d'agost es va celebrar el Trofeu President.\nTot i la manca de vent que retardà la regata de dissabte finalment sortiren amdós dies i la participació fou notable!\nClassificació final Trofeu President\nTROFEU PLATJA D'EN CALAU\nL'1 i el 2 d'agost s'ha celebrat el Trofeu Platja d'en Calau, de la classe Làser.\nFinalment per qüestions meteorològiques només es va poder sortir el dissabte dia 1 d'agost.\nClassificació final Trofeu Platja d'en Calau\nCAMPIONAT D'EUROPA LASER MASTERS 2009\nCinc espanyols al podi, Caroline Muselet, Vanesa Leon, Alfredo Vázquez, Carlos Echavarri i David Marcó\nCalella de Palafrugell, 26 d'abril .- Avui han quedat definits quins són els campions laser màsters europeus de cada categoria, després de disputar-se durant aquests set dies el Campionat d'Europa de l'especialitat, en aigües de Calella de Palafrugell.\nEn el repartiment de premis, a la plaça del Port Bo de Calella, s'ha fet el lliurament de trofeus als guanyadors, on cinc espanyols han pujat al podi, Caroline Muselet (RCN Valencia), el badaloní Alfredo Vázquez (CN Bétulo), el gallec Carlos Echavarri (RCN Sanxenxo) i David Marcó (CN Port d'Aro).\nIX TROFEU PORT BO\nEl cap de setmana del 29 i 30 de maig va tenir lloc el Trofeu Port Bo, per a les classes laser standard i laser radial.\nClassificacions Laser Standard Classificacions Laser Radial


Les depuradores de Sabadell estrenen els dos parcs fotovoltaics més grans en aquestes instal·lacions de Catalunya - Diari de Sabadell\nLes depuradores de Sabadell estrenen els dos parcs fotovoltaics més grans en aquestes instal·lacions de Catalunya\nLes depuradores de Sabadell, a Sant Pau de Riu-sec i al riu Ripoll, funcionaran amb un 21% d’energia neta d’autoproducció gràcies a la instal·lació de plaques fotovoltaiques i l’aprofitament del biogàs. El president d’Aigües Sabadell, Enric Blasco, ha presentat el projecte aquest dimarts acompanyat de l’alcaldessa de Sabadell, Marta Farrés, la secretària d’Acció Climàtica de la Generalitat, Anna Barnadas, i el director de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), Samuel Reyes. La inversió, de 880.000 euros, ha anat a càrrec de l’ACA.\nPlaques fotovoltaiques i aerogeneradors a la depuradora de Riu-sec / LLUÍS FRANCO\nEn total, s’han instal·lat prop de 2.000 plaques fotovoltaiques que converteixen Sabadell en el municipi amb els parcs fotovoltaics més grans instal·lats a cap altra depuradora de Catalunya. Anualment, produiran prop de 1.400 MW/h d’energia, una quantitat equivalent al consum de 400 habitatges, i amb aquesta acció s’evitarà l’emissió de 649 tones de CO2 a l’atmosfera. Enric Blasco ha subratllat que aquest projecte “és un exemple que si l’empresa privada i l’administració pública treballem plegats, podem aconseguir els reptes que ens proposem”. Per la seva part, Marta Farrés assegura que “és un orgull de ciutat ser referents en aquest camp i ho serem més en el futur”.\nL’energia fotovoltaica se suma a la produïda pels aerogeneradors, instal·lats a principis del 2020 a la planta de Riu-sec, i a l’aprofitament del biogàs de les plantes depuradores, i aquesta suma és la que farà possible assolir el 21% d’autoproducció d’energia neta al conjunt de les dues plantes depuradores.\nAnna Barnadas ha destacat que “algú pot pensar que només és un 21%, però estem parlant d’una depuradora que consumeix una gran quantitat d’energia i això ens ha de fer reflexionar sobre quant gastem”. En els pròxims mesos es preveu ampliar la capacitat de producció de l’energia un 44%.\nTemes:Aigües Sabadell, depuradora, energia solar, Sabadell


Obras breves – Tratados e Himnos – Advaitavidya\nRibhu Gita1 x 18,00€\nVisualitza la cistella “Ribhu Gita” s'ha afegit a la teva cistella.\nTraducció del sànscrit i comentari de Ráphael\n“En Shankara trobem una increïble combinació de coneixement (jñana), devoció (bhakti) i acció (karma), tres aspectes que en Ell aconsegueixen una meravellosa i completa maduració.\nAquests escrits són únicament alguns d’entre els molts prakarana (Tractats) i stotra (Himnes) de Shankara, o atribuïts a ell. Menys reconeguts que altres obres com Atmabodha o Bhaja Govindam; participen de la bellesa i de la profunditat dels seus continguts”.\nCategories: Advaita Vedanta, Altres Editoriales, Llibres\nEditorial: Asram Vidya, 2016\nNúmero de pàgines: 332\nEnquadernació rústica: 150 X 210 mm