trens-Catalunya - Biblioteca Virtual\nLes Biblioteques del projecte Punts d’Informació Turística amb la col·laboració de Renfe, t'oferim l’oportunitat de guanyar un passi Interrail de 2a classe per a dues persones. A partir del 27 de maig, es convoca un concurs de microrelats: una fugida en tren inspirada en imatges del nostre territori. No dubtis en consultar el web del concurs “No perdis el tren” i participar.\nSi necessites més inspiració o bé vols basar el teu text en algun dels trens o cremalleres més emblemàtics de Catalunya, des del Prestatge Virtual de Turisme t'hem preparat una selecció per tal que comencis a preparar les maletes i pugis al tren a explorar el nostre territori.\nEl Ferrocarril de Granollers a Sant Joan de les Abadesses\nEl primer: la línia Barcelona – Mataró\nDels Pirineus a la Costa Brava. Els carrilets Olot-Girona i Girona-Sant Feliu de Guíxols\nEl Cremallera de Núria fou inaugurat l’any 1931 i, juntament amb el de Montserrat, és un dels dos únics ferrocarrils amb cremallera de la Península. Uneix la població de Ribes de Freser amb Queralbs i la Vall de Núria, sent l’únic mitjà de transport mecànic terrestre per arribar fins a la Vall, a través dels seus 12,5 km.\nNúria abans del cremallera : vivències de viatgers / Jordi Mascarella i Rovira, Miquel Sitjar i Serra\nPuigmal-Núria-Ulldeter / Alfons Brosel i Jordà\nPuigmal, Vall de Núria, Ulldeter / Editorial Alpina\nRefugis del Torb / A Pas d'Isard\nLa Filla de la neu / Núria Esponellà\nHe pujat a Núria! / Montserrat Martínez D.\n3 grans viatges en tren\ne-Biblio: No perdis el tren\nEl temps s’atura a la línia ferroviària Lleida-la Pobla de Segur uneix aquests dos municipis catalans des del 1951. A través d’un recorregut nostàlgic que permet retrocedir en el temps, aquesta es tracta d’una experiència imprescindible per als amants del ferrocarril i de la natura en estat pur. Un viatge per les Terres de Lleida fins als llacs del Prepirineu.\nEl Tren de la Pobla / Antoni Nebot Biosca\nLínia Lleida-La Pobla / Lluís Prieto i Tur, Joan Carles Enguix i Peiró\nExcursions per la ruta del Tren dels Llacs / Joan Ramon Segura, Lluís Taberner\nLa Serra de Mont-roig / Antoni Satorra Vallverdú, Joan Ramon Segura Radigales\nEl traçat del tren del Ciment enllaça l’estació de La Pobla de Lillet amb la zona del Clot del Moro, on hi havia la fàbrica de ciment Asland, un impressionant edifici modernista ja situat al terme municipal de Castellar de n’Hug. Val la pena destacar els Jardins Artigas, a mig camí de trajecte, uns jardins de tipus naturalista, amb pedres, aigua i vegetació, que foren dissenyats a principis de segle XX per Antoni Gaudí.\nEl Tren de la Pobla de Lillet / Carles Salmerón i Bosch\nFerrocarril turístic de l'Alt Llobregat / Rafael Pradas\nParc Natural del Cadí-Moixeró Joan Casòliva Armengou\nEn aquest cas són les mines de carbó d’Ogassa i de Surroca les causants de la creació d’aquesta línia. Per tal de poder explotar a gran escala aquest espai, la societat El Veterano, va veure la necessitat de que hi hagués un ferrocarril per enllaçar la zona amb Barcelona, per tal d’aconseguir més mà d’obra. La construcció de la línia va ser força complexa i es va paralitzar diverses vegades però, després de més de 40 anys, es va aconseguir enllaçar les poblacions de Granollers i Sant Joan de les Abadesses.\nLa Història d'una línia de tren emblemàtica : el ferrocarril de Granollers a Sant Joan de les Abadesses / Lluís Garcia Rifà\nExcursions amb nens per l'Alt Ter des d'una àrea de picnic / Barbara Vastenavond, Rafael Servent Arracó\nRipollès : 17 excursions a peu / Pako Crestas\nEl tren de Sant Joan\nEl Cremallera de Montserrat es va inaugurar l’any 1892 en una primera etapa de funcionament que va durar fins 1957. El traçat seguia el curs del riu Llobregat passant per zones properes al riu amb cingles.\nL’11 de juny de 2003 es reinaugurava la línia totalment nova, però aprofitant bona part del traçat de l’antic cremallera. El recorregut s’inicia a l’estació de Monistrol de Montserrat on s’enfila cap al monestir per la vora de la muntanya fins arribar a l’estació de Montserrat. El recorregut és de poc més de 5km amb un temps de viatge d’uns 15 minuts.\nEl Tren de Montserrat / Carles Salmerón i Bosch\nExcursions amb nens per la Catalunya Central des d'una àrea de picnic / Barbara Vastenavond, Rafael Servent Arracó\nMontserrat : 17 itineraris a peu i amb bicicleta / Cèsar Pasadas\nLa Tina a Montserrat / Araceli Segarra\nLa història d’aquest carrilet va lligada a la proposta de la societat Compañía de Ferrocarriles Económicos SA (FESA), finançada pel Banc de Tortosa, amb l’objectiu de transportar l’arròs que es conreava al delta fins a la capital del Baix Ebre. La línia va estar activa des del 1926 fins al 1967, on es valorava molt positivament la velocitat amb que el tren reemplaçava les barques amb el transport de les mercaderies i, al mateix temps, aprofitat pels passatgers.\nEl Tren del Delta de l'Ebre / Carles Salmerón i Bosch\nDelícies del Montsià\nDelta de l'Ebre Parc Natural / Editorial Alpina\nUn Tresor dins la muntanya / Núria Ibañez López\nEl 28 d’octubre de 1848 començava una nova era a tot l’Estat i ho feia a Barcelona i Mataró, els primers municipis que van unir-se amb una línia ferroviària. Tota una revolució en el transport impulsada per l’empresari mataroní Miquel Biada.\nAquell primer viatge va ser tot un èxit: només en el primer any ja va aconseguir 675.000 viatgers. Impulsats amb aquest triomf, cap al 1865 Catalunya ja comptava amb 780 km de vies construïdes i, entrat el segle XX, les quatre capitals de la demarcació ja estaven unides i s’havia connectat amb València, Saragossa i la frontera de Portbou.\nCamí de ferro : 150 anys / Pep Andreu, Manuel Roca\nMontnegre Corredor / Jordi Roura i Ramon Noguera\nCicloturisme tranquil per Calella i el Maresme / Rafael Vallbona\nLa Increïble guia de la iaia del Maresme / Ona Hosta\nLa creixent industrialització d’Olot i la seva precària xarxa de comunicacions feia necessària la seva comunicació amb d’altres poblacions de la zona. El tren però, no va arribar a Olot fins el 1911 però ja des de mitjans del segle XIX ja hi havia hagut diversos intents de crear una xarxa ferroviària.\nUna de les curiositats del dia de la seva inauguració la trobem en el fet que tot estava a punt per a la seva arribada al migdia, la gent expectant, la banda municipal ja havia començat amb la festa, però el tren no arribava. El públic va tenir temps d’anar a casa a dinar i va tornar a veure què passava i passà que la màquina exploradora, davant del tren oficial, havia descarrilat. Després de moltes hores i d’una brigada improvisada per arreglar l’incident, fins molt enllà de la tarda el primer tren no pogué passar. És per això que es diu “El tren d’Olot surt quan vol i arriba quan pot”.\nUns anys abans, i per mirar de solucionar els problemes de comunicació de Sant Feliu de Guíxols i Palamós amb Girona, es va proposar un traçat amb tramvia construït per la Societat de Tramvia del Baix Empordà. Veient la bona acceptació, més endavant, al 1888 es va presentar un projecte de ferrocarril de via estreta entre Sant Feliu i Girona que va funcionar fins el 1969.\nActualment el traçat d’aquests trens s’ha adaptat a via verda seguint l’orografia del terreny i gaudint del paisatge de la Garrotxa fins a la Costa Brava.\nEl Tren de Sant Feliu / Carles Salmerón i Bosch\nEl Tren d'Olot / Carles Salmerón i Bosch\nEls Secrets de les vies verdes / Emili Mató Palós\nGuia de les vies verdes / Josep Planellas\nGirona y Costa Brava / José María Fonalleras\nEl projecte del funicular de Gelida neix l’any 1920 quan el poble tenia 2.000 habitants i era un lloc d’estiueig. Buscaven la manera d’unir el poble, a la muntanya, amb l’estació de ferrocarril a la vall, distanciats per 1km. El trajecte llavors es feia en mitja hora en tartana o per un tortuós camí a peu. Inicialment es va valorar fer un tramvia, similar al de Montgat-Tiana, però per l’orografia es va veure més adient construir un funicular, el qual aprofitava la maquinària del primitiu funicular del Tibidabo.\nL'Alt Penedès per camins i dreceres : 16 excursions a peu / Joan Domènech, Gabriel Espuñes, Fèlix Masachs\nExcursions amb nens per l'Alt Penedès i l'Anoia des d'una àrea de pícnic / Barbara Vastenavond, Rafael Servent Arracó\nAlt Penedès : 17 excursions a peu / Juan Carlos Borrego Pérez\nVegueria Penedès : Alt i Baix Penedès, L'Anoia i El Garraf\nPenedès / Juan Carlos Borrego Pérez\nVi i cava al Penedès : un passeig per vinyes, cellers i pobles amb personalitat\nEl Tramvia Blau data de 1901, és el supervivent de l’antiga línia de tramvies de Barcelona. Fa un recorregut de 1.276 metres en ascensió cap al peu del funicular del Tibidabo. Va pujant carrers envoltats de cases modernistes i noucentistes que donen pas a la natura i a magnífiques vistes sobre Barcelona.\nBarcelona amb bicicleta / Gabriel Pernau i Eliseu T. Climent\nBCN family welcome : 50 lugares para disfrutar de la ciudad con niños\n25 plans romàntics a Barcelona / Cecília Lorenzo\nTransport públic / Anna Cabeza\nBarcelona : lo mejor, vida local, guía práctica / Regis St Louis, Sally Davies\nData de creació: 13/05/2019 Última actualització:\t27/05/2019


UN CAPVESPRE A LA MEDITERRÀNIA: ESTELLÉS EN EL RECORD\nBon dia, parella:\nDes del País Valencià és d'agrair la vostra solidaritat i el recolzament de la convocatòria de la "Diada Estellés". Per aquestes contrades calen més iniciatives com aquesta.\nA les 8 de la nit, aniré a Burjssot, el poble del poeta que és veí del meu, on es farà un sopar i n'hi haurà poemes i música en honor del mestre. Ja he demanat permís (i me l'han concedit) per recitar dos poemes: El sonet 101 de "El gran foc dels garbons" i el meu "Llindar".\nUna forta abraçada,companys.\n4 de setembre de 2010 a les 9:30\nM'encanta el post!!!\n4 de setembre de 2010 a les 10:57\nMagnífic el vídeo i molt complet l'escrit. La citació final us la manllevaré per al Diccitionari, amb el vostre permís! :-)\n4 de setembre de 2010 a les 12:02\nL’Estellés, un home tant del país, tant de la mediterrània, tant universal, encaixa molt bé en aquest bloc vostre. Felicitacions.\nGràcies per tot, salut, bons aliments i bona taula!\n4 de setembre de 2010 a les 14:00\nQuina sort, Francesc! Que ho passis molt bé en aquest recital, que gaudexis força!\nNosaltres hem arribat a casa, ara just fa tres horetes; des de Bratislava hem "improvisat" aquesta entrada al bloc..., ens volíem afegir a la celebració i homenatge al gran poeta, no ens ho podíem perdre!!!\n4 de setembre de 2010 a les 19:16\nHola Sàlvia, ara que tinc una mica de temps faré una miradeta pel món blocaire, fa goig veure l'èxit d'iniciatives com aquesta.\n4 de setembre de 2010 a les 19:19\nÉs tota teva, Víctor, les paraules del poeta ens pertanyen a tots! Faré una mirada al teu recull de blocs que s'ha adherit a l'homenatge. Gràcies per facilitar-nos la feina!\n4 de setembre de 2010 a les 19:22\nGràcies a tu, Francesc, per la imatge i la iniciativa, una abraçada!\n4 de setembre de 2010 a les 19:27\nHola Empar i Ferran!\nCelebro la vostra participació a la Diada Estellés.\nBoníssim el vídeo. M’ha agradat molt. Enhorabona.\nGràcies, Shaudin,la teva aportació és molt valuosa. Els joves han de descobrir els nostres poetes, tenir uns referents de la terra. Petons.\n5 de setembre de 2010 a les 0:43


La caixa negra de l'avió que s'estavellà a Etiòpia suggereix una fallada en un sensor - À Punt\nLa caixa negra de l'avió que s'estavellà a Etiòpia suggereix una fallada en un sensor\nEl defecte coincideix amb el d'un altre Boeing 737 MAX accidentat a l'octubre.\nEl Boeing 737 MAX d'Ethiopian Airlines s'estavellà el 10 de març / Tiksa Negeri (Reuters)\n30 de març 2019 - 10:34\nLa caixa negra del Boeing 737 MAX d'Ethiopian Airlines que s'estavellà el 10 de març suggereix que l'accident va ser causat per un sensor defectuós que hauria activat un sistema automatitzat de forma errònia, segons ha informat el New York Times.\nEl sistema, conegut com MCAS, seria el responsable d'haver impulsat la part davantera de l'aparell cap a baix. Aquesta fallada, segons el diari nord-americà, coincideix amb la d'un altre avió del mateix model, operat per Indonesian Airlines, accident a l'octubre.\nLes semblances entre tots dos accidents han motivat que els reguladors dels Estats Units, la Unió Europea, la Xina, Turquia, Austràlia, Mèxic i Sud-àfrica, entre altres països, hagen suspés els vols amb el Boeing 737 MAX.\nL'avió d'Ethiopian Airlines s’havia enlairat de l’aeroport d’Addis Abeba, Etiòpia, i es dirigia cap a Nairobi, Kenya. En l'accident van morir les 157 persones que anaven a bord.


Brussel·les rebutja l'extradició de l'exconseller Lluís Puig - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nBrussel·les rebutja l'extradició de l'exconseller Lluís Puig - Diari de Barcelona\nEl Tribunal d'Apel·lació de Brussel·les rebutja l'extradició de l'exconseller Lluís Puig\nEls seus advocats asseguren que la decisió judicial belga "és bona" per als presos independentistes\nFotos ACN / Natàlia Segura\nPublicat el 07 de gener 2021\nEl Tribunal d'Apel·lació de Brussel·les ha rebutjat l'extradició de l'exconseller de Cultura, Lluís Puig, que havia demanat la justícia espanyola. Segons han avançat el mateix Lluís Puig i el seu advocat, aquest tribunal de segona instància ha denegat el recurs de la fiscalia belga contra la negativa de la Cambra del Consell, tribunal de primera instància, a entregar Puig a l'estat espanyol per un delicte de malversació vinculat al cas de l'1-O. La fiscalia té 24 hores per presentar un últim recurs possible davant del Tribunal de Cassació que examinaria si el procés judicial a Bèlgica ha estat correcte. Aquest últim pas es podria resoldre en qüestió de setmanes o, fins i tot, de dies.\n2n tribunal de la 3a euroordre: NO HI HA EXTRADICIÓ!\nJustícia europea, @un, @amnesty, Nobels de la Pau, 500 parlamentaris de 30 països diferents,...\nQuè cal més, Espanya?\nProu persecusió ideològica i prou repressió. La lluita per la llibertat continua arreu ✊🏼\n— Lluís Puig i Gordi (@LluisPuigGordi) January 7, 2021\nEl Tribunal Suprem reclama Lluís Puig per un delicte de malversació vinculat a l'organització del referèndum de l'1-O. És la tercera euroordre que emet pel seu cas que ha arribat al Tribunal d'Apel·lació de Brussel·les després que la fiscalia belga recorregués la decisió de la Cambra del Consell, el tribunal de primera instància, de rebutjar l'euroordre. El ministeri públic belga, que representa les autoritats espanyoles, discrepava sobre el fet que el tribunal entrés a valorar la competència del Suprem en el cas.\nLluís Puig ha celebrat el segon rebuig de Bèlgica a l'extradició. "Demostra que no podem tenir un judici imparcial", ha dit el terrassenc en una roda de premsa virtual amb els mitjans. L'exconseller ha afirmat que la decisió del Tribunal d'Apel·lació de Brussel·les d'aquest dijous "reafirma" la seva "lluita des de l'exili". "Què més cal fer perquè Espanya aturi la persecució ideològica i la repressió?", s'ha preguntat Puig.\nUn dels seus advocats, Gonzalo Boye, ha assegurat que la decisió judicial belga "és bona" també per als presos independentistes perquè conclou, segons la defensa, que hi ha "el risc de vulneració de la presumpció d'innocència" a Espanya.


Premi Nacional eTwinning 2019 "Stayin´alive-First Aid for Everyone" | Etwinning |\n19 setembre, 2019 17 gener, 2020\nEl projecte “Stayin’ Alive First Aid for everyone” ha estat guardonat amb el Premi Nacional eTwinning 2019, en la categoria 4 de majors de 15 anys, Modalitat B Novell. Tot el professorat participant ha rebut el Segell de Qualitat Nacional i el Segell de Qualitat Europeu.\nEl curs acadèmic 2017-2018 vam participar en el programa europeu eTwinning, amb el projecte “Stayin’ Alive First Aid for Everyone”. Les docents participants vam ser: Alicia Sánchez Ortiz, Carmen Suárez Algar i María Mercedes Martínez Garriga, del CIPFP Ciutat de l’Aprenent (València). Les nostres sòcies eren Jasna Sojer, Josipa Bajan i Sasa Lautenbach, de l’escola d’obstetrícia “School of Midwifery”, de Zagreb (Croàcia).\nL’origen d’aquest projecte sorgeix de la invitació de Jasna Sojer, professora i bibliotecària del centre “School of Midwifery” de Zagreb (Croàcia), a Alicia Sánchez, cap d’estudis i professora del Departament de Sanitat del CIPFP Ciutat de l’Aprenent, València. Ella de seguida ens en va fer partícips, i vam acceptar la invitació.\nVam decidir treballar conjuntament la temàtica dels primers auxilis, ja que tots dos centres educatius imparteixen formació sanitària. Amb el projecte vam tractar de conscienciar joves i adults sobre la importància dels primers auxilis, i ensenyar els protocols d’actuació en diferents situacions, com ara aturades cardiorespiratòries, ennuegades i atacs epilèptics. Per aplicar correctament aquests protocols hem d’actuar ràpid i amb calma, partint de la premissa Primum, no nocere —el primer és no fer mal—, si volem ajudar a salvar una vida o reduir les possibles conseqüències derivades d’un accident.\nQuant al títol del projecte, “Stayin’ Alive First Aid for Everyone”, es correspon amb el títol d’una cançó molt coneguda als anys vuitanta, del grup Bee Gees. S’utilitza per marcar el ritme de les compressions en la tècnica de la reanimació cardiopulmonar (RCP), per aplicar-les correctament.\nHem fomentat la interacció entre tots dos centres educatius, amb la consecució dels objectius específics i generals plantejats abans de posar en marxa el projecte, amb l’anglès com a llengua vehicular.\nAquests objectius estan plenament justificats per l’índex actual de mortalitat i accidentabilitat, especialment la mortalitat en edats compreses entre 1 i 14 anys. El 15% d’aquests accidents infantils tenen lloc en centres escolars. Per això és de vital importància que els primers auxilis formin part del contingut curricular des del començament de la formació acadèmica.\nEls objectius específics s’han satisfet del tot. Els nois i noies han explorat la història dels primers auxilis i se n’han convertit en investigadors. A més a més, l’alumnat ha elegit per votació la cançó més idònia per marcar el ritme de les compressions; el guanyador ha estat el tema espanyol “La Macarena”. Han après a diferenciar entre les formes d’actuació correctes i incorrectes en diferents escenaris on calia aplicar tècniques de primers auxilis, com en el cas de pèrdua de la consciència, hemorràgia, cremades, traumatismes, ennuegades, convulsions o epilèpsia, així com en al·lèrgies o anafilaxis.\nQuant als objectius generals assolits, han estat de tipus acadèmic, lingüístic, informàtic i social. Hem afavorit l’aprenentatge interdisciplinari i dinàmic entre els equips educatius dels centres participants, ja que l’alumnat ha après d’una manera dinàmica (per ex., amb la preparació de vídeos, l’emplenament de qüestionaris, la fotografia i l’elaboració d’un glossari de conceptes relacionats amb els primers auxilis). Han utilitzat l’anglès per redactar un llibre electrònic, amb la qual cosa han millorat el vocabulari específic de primers auxilis i les destreses lingüístiques i comunicatives, amb caràcter general.\nA més a més, s’han familiaritzat amb l’ús de noves apps i dispositius TIC que abans no utilitzaven (Padlet, Movie Maker, Socrative, Book Creator, etc.) i han ampliat l’ús de les ja conegudes a l’àmbit educatiu (edició de vídeos de presentació (Movie Maker), missatgeria al TwinSpace, collages (PicCollage), presentacions (Google Slides), etc.).\nDe manera simultània, hem fomentat el treball en equip de manera col·laborativa i cooperativa. Implícitament, s’hi han desenvolupat habilitats socials i comunicatives com l’assertivitat, l’empatia, l’escolta activa i la millora de l’autoconcepte. I no podem oblidar el foment de la creativitat, la participació solidària, l’aprenentatge sense fronteres físiques ni multiculturals, l’esforç personal, la paciència, la disciplina i la importància de proposar-se objectius personals.\nEl professorat dels centres educatius croat i espanyol ens hi vam implicar des de l’inici del projecte. Calia un consens previ quant als objectius i els continguts conceptuals i procedimentals per treballar i, per tant, en els diferents mòduls o assignatures dels currículums de tots dos centres.\nTambé van ser molt necessàries, però, les competències adquirides amb cada assignatura o mòdul del cicle formatiu d’Emergències Sanitàries. Per exemple, al mòdul de FOL l’alumnat treballa la unitat “Els primers auxilis”; al d’Anglès, consolida el vocabulari específic d’emergències sanitàries; al d’Evacuació i trasllat de pacients, practica les tècniques més adequades per manejar, mobilitzar i traslladar els pacients a les lliteres, cadires, etc. i al d’Assistència sanitària inicial adquireix les tècniques de reanimació que més tard apareixen als vídeos.\nEn el nostre cas, però, la col·laboració ha anat més enllà del professorat d’un curs acadèmic que pertany a departaments diferents com Sanitat, FOL i Anglès. Ha implicat altres departaments aliens al CFGM d’Emergències Sanitàries, com el d’Imatge Personal, que hi ha contribuït amb el maquillatge i la caracterització de l’alumnat per fer els vídeos de presentació o els dels protocols d’actuació en diferents situacions d’emergència (cremades, fractures, etc.); i el d’Arts Gràfiques, que ens ha ajudat a fer el pòster, el roll-up i els fulls de mà —presentats en diferents jornades de difusió—, així com a imprimir els diplomes eTwinning per a l’alumnat i els certificats per al professorat participant en el projecte. A més, l’equip directiu ens ha assistit especialment en la difusió del projecte al centre educatiu: ens va deixar la sala d’actes i ens va facilitar la tasca en la mesura possible. Per això el nostre centre ha obtingut recentment el reconeixement d’eTwinning School.\nL’alumnat hi ha participat de forma activa i satisfactòria. D’una banda, les seves actuacions han estat imprescindibles, dins i fora de l’aula, per fer vídeos, fotos, qüestionaris, glossaris, presentacions a Google Slides, etc. Han estat els veritables protagonistes durant el desenvolupament de tot el projecte. També ho han estat a les jornades de difusió celebrades al CIPFP Ciutat de l’Aprenent, dins del programa Erasmus+, i a la I Jornada d’Erasmus+: experiències a la Comunitat Valenciana, organitzada pel CEFIRE de València, a l’Auditori de Paiporta, on van atendre el públic assistent.\nDurant la jornada de convivència van informar l’alumnat interessat a realitzar nous projectes eTwinning durant el curs actual. A més a més, la sala d’actes va acollir l’acte de lliurament de diplomes eTwinning a l’alumnat i de certificats al professorat participant.\nArran dels seus testimoniatges, s’ha incrementat el nombre d’escolars i de docents interessats a participar en els propers projectes eTwinning.\nPel que fa als beneficis generats per la nostra participació al projecte “Stayin’ Alive First Aid for everyone”, han superat amb escreix les expectatives inicials. A més, han estat molt notoris i diversos, tant per a l’alumnat com per al professorat i el centre.\nPer a l’equip docent que hi hem participat, ha suposat un canvi en els criteris metodològics. Ha implicat una coordinació constant entre equips educatius per assolir els objectius en els terminis consensuats i en la impartició dels continguts adequats; el reconeixement de l’eficàcia de la comunicació formal i informal entre docents; la necessitat de les TIC en el procés d’ensenyament-aprenentatge; un intercanvi de rols constant a l’aula, ja que l’elaboració de materials converteix l’alumnat en instructor de destreses i habilitats per atendre persones que pateixin ennuegades, aturades cardiorespiratòries, fractures, talls, cremades, al·lèrgies, atacs epilèptics, etc., i el foment dels valors en el procés d’ensenyament-aprenentatge (col·laboració, respecte, companyonia, etc.).\nD’altra banda, hem obtingut un resultat tangible i uns recursos educatius o materials didàctics de qualitat excel·lent, que es poden reutilitzar i estan disponibles al Twinspace i al web de l’institut.\nPer l’alumnat, ha suposat l’adquisició de destreses de caràcter professional, lingüístic, social i personal. A més d’aprendre tècniques o habilitats necessàries per exercir l’activitat professional, s’han conscienciat dels beneficis de la superació de les fronteres físiques; i també de la ciutadania europea, la multiculturalitat i les oportunitats que brinda el coneixement d’un altre idioma.\nD’altra banda, la participació en eTwinning ha permès a l’alumnat prendre part en altres programes europeus. Diversos estudiants han fet algunes de les pràctiques formatives a Vasto (Itàlia), amb una beca de mobilitat del programa Erasmus+.\nPer al centre educatiu, ha suposat una major conscienciació sobre l’aplicació correcta dels procediments de primers auxilis en casos d’emergència. Els resultats es reflecteixen en un producte final o llibre electrònic, que pot utilitzar tota la comunitat educativa i fins i tot docents i alumnat d’altres centres.\nL’experiència ha sumat en positiu. Ho vam comunicar a altres col·legues mitjançant la presentació del pòster del projecte al II Congreso Red Interdidac, celebrat a IFEMA, Madrid, al llarg de la Setmana de l’Educació. El 29 de març de 2019, amb la presència del nostre director Juan Cuenca Adam, vam explicar les nostres experiències a eTwinning. Ha suposat un reconeixement públic del treball de tots els participants.\nEn el terreny personal, coincidim que la participació en el projecte ha significat un major esforç en la tasca diària. Aquest treball s’ha vist recompensat amb els resultats obtinguts, la implicació positiva que ha sorgit entre l’alumnat i les docents, i els premis obtinguts, especialment el Premi Nacional eTwinning 2019, del qual ens sentim molt orgulloses. Aquesta experiència ens ha impulsat a involucrar-nos en un nou projecte eTwinning, “Good communication improves your well-being”, durant el curs acadèmic 2018-19.\nEnllaç al Twinspace del projecte: https://twinspace.etwinning.net/50290\nArticle redactat per: Alicia Sánchez Ortiz, Carmen María Suárez Algar i María Mercedes Martínez Garriga.


La Soll organitza un Tast de Vermuts amb l’especialista Carles Bargalló\nA banda de la classe i les 6 degustacions, també hi haurà la típica Fórmula Targarina consistent en patates, olives, fuet, formatge i salsa secreta\nper Redacció divendres, 26 de juny 2020 - 19:20h\nLa Soll organitza un Tast de Vermuts amb l’especialista Carles Bargalló el 4 de juliol | LleidaDiari.cat\nL'espai autogestionat La Soll de Tàrrega organitza el pròxim dissabte 4 de juliol a les 12.30 hores un Tast de Vermuts a càrrec de Carles Bargalló Guinjoan, un especialista en la matèria que oferirà una master-class d'introducció al món del vermut a través de 6 degustacions diferents provinents d'arreu del món. Bargalló, doctorand en enologia i especialitzat en begudes espirituoses, coneix molt bé aquest sector i té una àmplia experiència en organitzar tastos, sobretot a la zona de Reus i Tarragona.\nAquesta beguda té una llarga trajectòria a darrere però en els últims anys s'ha tornat a popularitzar amb l'aparició de diversos productors que l'han convertit en una de les begudes predilectes a l'hora de l'aperitiu.\nTambé hi haurà la típica Fórmula Targarina\nA banda de la classe i les 6 degustacions, també hi haurà la típica Fórmula Targarina consistent en patates, olives, fuet, formatge i salsa secreta per viure l'aspecte més social del vermut. Les inscripcions al Tast de Vermuts ja estan obertes a través del formulari (https://forms.gle/Er81ArQ76US8goLb9) o enviant un correu electrònic a lasolltarrega@gmail.com amb un preu de 15 euros per als socis i 18 euros per als no socis. Les places estan limitades a un màxim de 20 persones i l'organització prendrà totes les mesures corresponents per mantenir les distàncies de seguretat i mesures d'higiene.


La UIB s’endinsa en els imaginaris de l’educació | FUEIB\nUIBcongrés La UIB s’endinsa en els imaginaris de l’educació Les VIII Jornades Científiques de la SEPHE debatran del 20 al 23 de novembre sobre història i patrimoni de l’educació\nMés de 130 persones expertes provinents de nou països es donaran cita en aquesta trobada per construir espais de reflexió i debatre les claus de la recerca en història de l'educació.\nLa trobada és possible gràcies a les sinergies generades entre el Grup d'Estudis d’Història de l’Educació (UIB-IRIE), la Societat Espanyola per a l’Estudi del Patrimoni Històric-Educatiu (SEPHE) i la Società Italiana per lo Studio del Patrimonio Storico-Educativo (SIPSE). L’objectiu de tot plegat és assolir un major coneixement sobre la pràctica educativa en el passat per tal de preservar el testimonis i valor com a bé patrimonial.\nEls eixos temàtics del congrés es basen en la pràctica educativa: la seva materialitat i immaterialitat, els textos, els testimonis orals, la memòria visual i els nous reptes per a la difusió del patrimoni històric educatiu. El debat sobre els vestigis de la pràctica educativa (espais, mobiliari, instruments, materials didàctics, llibres, memòries o informes, fotografies, revistes escolars, etc.) permetran als assistents reconstruir les realitats viscudes, apropar els imaginaris sobre l’educació i, en definitiva, entendre els temps i les dinàmiques de la pràctica educativa al llarg de la història.\nEl programa social del congrés inclou una visita a l’exposició L’escola: descobrir, fer i conviure. Objectes que mostren com era la pràctica escolar, la qual es pot veure a la sala d’exposicions del Claustre de Sant Domingo d’Inca del 9 de novembre al 7 de desembre de 2018. La visita aproparà el dia a dia de l’escola al llarg de la història a partir dels objectes i imatges que s’han conservat i que formen part del nostre patrimoni.\nLa inauguració del congrés tindrà lloc el dia 20 de novembre a les 16.30h a la Sala d’Actes del CaixaFòrum de Palma. L’acte comptarà amb la presència del rector de la Universitat, doctor Llorenç Huguet; el president de la Societat Espanyola per a l’Estudi del Patrimoni Històric-Educatiu (SEPHE), doctor Alejandro Mayordomo; la presidenta de la Società Italiana per lo Studio del Patrimonio Storico-Educativo (SIPSE), doctora Anna Ascenzi; i el catedràtic de Teoria i Història de l’Educació per la UIB, doctor Bernat Sureda.


Notícies - Josep Lluís Macaya (oftalmòleg): 'Sobre la vista tothom té un cert grau de conscienciació'\nEl doctor, abans de l'acte\nel 21/oct/18 Albert Prat Societat PDF\nL'oftalmòleg del Centre Àptima Josep Lluís Macaya ha visitat Sant Cugat aquest dijous per parlar sobre problemes visuals comuns. Macaya ha passat també pel magazin, on ha detallat les complicacions habituals en la vista i ha remarcat la conscienciació dels ciutadans en aquest àmbit, tot i que hi ha malalties que encara són desconegudes.\nTots hi veiem malament?\nÉs molt subjectiu. Hi ha gent que hi veu realment bé, d'altra que hi veu realment malament. I a vegades, quan contrastes amb el pacient com pensa ell que hi veu t'endús sorpreses. Penses que hi veu molt bé i es queixa que no hi veu i al contrari.\nDepèn de l'edat i de les activitats diàries. Si es condueix o es mira la televisió l'exigència visual és menor que al camp.\nQuant en sabem de la vista?\nUn grau acceptable. La vista és un sentit on tothom té un cert grau de conscienciació. Però també és veritat que hi ha gent que no ho és, com en el cas de les persones que pateixen diabètiques. Un 25% tenen algun grau de retinopatia relacionada amb aquesta malaltia, molt infradiagnosticada, i no ho saben. I fins a un 2 o 4% dels casos es queden cecs, amb vista inferior al 5%, no veuen una lletra de 10 centímetres a certa distància.\nAquí hi ha una certa desinformació i no se li dóna la importància que tocaria.\nA la conferència es parla dels problemes visuals més comuns. Un d'ells són els errors refractius.\nSón les diòptries no corregides. Una diòptria és una forma de mesurar els problemes oculars. L'ull està format per lents, que enfoquen la llum que entra a l'ull a la retina. I aquest sistema no és perfecte i va canviant amb l'edat i pot empitjorar.\nPer això calen ulleres, que ajuden l'ull a enfocar bé. I aquesta mena de problemes són la primera causa de baixa visió. Les cataractes en gent gran, la presbícia a la part mitja de la vida i les diòptries que pateixen els nens petits ho són.\nHa mencionat les cataractes. Segurament sigui el més conegut, però, en què consisteix?\nÉs veritat que és com el buc insignia dels problemes oculars. A l'ull tenim una lent, la principal, que és el cristal·lí, que és transparent. Amb els anys, va perdent transparència a partir dels 50 o 55 anys. Es va perdent quantitat de visió i qualitat. És com si tingués un tel a sobre, és difícil llegir de lluny, es perd la vivesa dels colors o es té enlluernament.\nSeria com veure la vida a través d'un vidre brut i entelat.\nCom treballa un oftalmòleg? En un aspecte tan subjectiu com la vista, com es jutja què té exactament el pacient?\nCom a metges, preguntem pels símptomes i observem els signes provinents de l'exploració. Mirem l'ull, l'aspecte i intentem quadrar-ho amb les sensacions que experimenta el pacient.\nNormalment quadra, però sí que és veritat que a vegades no quadra del tot. Una molèstia molt freqüent, la de l'ull sec. Un pacient té sensació de sorreta, se li posa l'ull vermell... I a vegades en l'exploració ens sembla normal. Mai no negues el que nota algú, però ho has de creuar amb el que s'observa.\nTornant a la llista de problemes visuals més freqüents, també parla del glaucoma. Què és aquesta malaltia?\nÉs una malaltia degenerativa del nervi òptic que sol anar associada a la pressió intraocular. El problema és que és asimptomàtica, treu camp de visió, i quan dóna símptomes ja és una malaltia avançada.\nFins a un 50% dels casos no estan diagnosticats i es calcula que el pateix entre un 2 i un 10% de la població té algun tipus de glaucoma o hipertensió ocular. Aquesta malaltia, tractada a temps, s'atura amb èxit.\nL'última malaltia és la degeneració macular.\nEstà associada a l'edat i té a veure amb el deteriorament de la màcula. Hi ha una oxidació d'unes capes de la cèl·lula, els fotoreceptors que detecten la llum. D'una manera lenta, van morint i surt una taca al centre de la visió.\nProgressa lentament, però és la causa més freqüent, juntament amb el glaucoma, de ceguesa al nostre entorn.\nLes ulleres són l'únic tractament per aquests problemes?\nPel que fa a les cataractes, si bé és cert que amb ulleres es pot corregir en una etapa, i quan ja no serveixen, es fa la cirurgia, que consisteix en buidar el cristal·lí i posar una lent que porta les dioptries que necessita l'ull.\nEl glaucoma, en canvi, es tracta amb gotes que baixen la pressió de l'ull i la degeneració macular, per desgràcia, no té tractament, tot i que donem suplements dietètics que ajuden a frenar-ho. Només en tenim per les complicacions, bàsicament d'hemorràgies al fons de l'ull.\nAbans li preguntava si tots hi veiem malament. Potser podríem transformar-la. Tots hi veurem malament, al final?\nSí. A vegades els ho explico a alguns pacients, que hi ha gent amb 80 anys molt activa i amb ganes de fer coses que a vegades es queixa que no hi veu bé, tot i tenir una exploració normal, unes agudeses visuals del 90%. I els diem que han de pensar que no es veu igual amb 80 anys que amb 20 o amb 40. Amb les ulleres ho podem corregir però al final es nota.\nA l'oftalmòleg s'ha d'anar amb una periodicitat determinada? A partir de quina edat?\nCap als quatre o cinc anys és una bona edat per fer una primera exploració, ja la fan els pediatres, però feta per un oftalmòleg ajuda més. I després, a partir dels 40-50 s'han de fer revisions, sobretot si hi ha antecedents.\njosep lluis macaya


Observatori Social de "la Caixa" - Ressenya La clase social sale de dentro - Reseña <!- - Cookies - ->\nRessenya La clase social sale de dentro\nImprimeix Ressenya La clase social sale de dentro\n¿La classe social és congènita?\nMike SAVAGE. Social class in the 21st century. Londres: Penguin, 2015\nEl projecte de recerca del qual va sorgir el llibre Social class in the 21st century [Les classes socials en el segle XXI] va ser fruit d’una excepcional col·laboració entre la BBC i un grup de sociòlegs britànics dirigits per Mike Savage. La BBC va col·laborar en la recopilació de dades mitjançant una enquesta per internet en què van participar unes 160.000 persones. El 2013, la BBC va presentar els resultats de l’estudi, titulat «La gran enquesta sobre les classes socials» al Regne Unit (Great British Class Survey o GBCS), de diverses maneres, entre les quals una «calculadora» virtual que permetia que els ciutadans britànics, si completaven una sèrie de preguntes, poguessin esbrinar a quina de les «noves» classes socials pertanyien. En poques setmanes, set milions de persones havien completat el test. Deixant de banda qüestions relacionades amb el biaix de mostreig de la GBCS (corregides en un segon estudi més reduït, que inclou entrevistes en profunditat), la classe social va tornar a acaparar l’atenció del Regne Unit.\n¿Quin és l’objectiu d’elaborar una nova tipologia de classes? ¿Per què no n’hi ha prou amb l’actual classificació socioeconòmica de l’Office for National Statistics o amb l’esquema de classes conegut com l’EGP, tots dos basats en els treballs de John Goldthorpe, sociòleg de la Universitat d’Oxford? Aquest és el tema d’un debat que persisteix en la sociologia britànica i que intenta aclarir des de diverses perspectives fins a quin punt la cultura s’hauria d’incorporar en el concepte de classe social com a tal.\nSavage i els seus col·laboradors observen el que denominen un nou esnobisme basat en el gust i la informació, i argumenten que els casos que Pierre Bourdieu va considerar com a «capital cultural» no es consideren adequadament quan les classes socials es conceptualitzen com a «conjunts d’ocupacions». Els autors volen que la classe social sigui alguna cosa més que una indicació de la diferenciació econòmica, alhora que reconeixen que no totes les desigualtats econòmiques estan relacionades amb les classes socials. Sostenen que la classe es relaciona sobretot «amb el bagatge històric i l’acumulació d’avantatges al llarg del temps», la qual cosa il·lustren magníficament amb l’exemple d’una persona que guanya la loteria i esdevé rica de la nit al dia, però no per això passa a pertànyer immediatament a una classe social diferent.\nLa impossibilitat de canviar de classe social d’un dia a l’altre s’explica pel fet que la classe no tan sols es refereix a la desigualtat econòmica, sinó també a la cultura i les relacions socials. Les posicions de classe reflecteixen uns processos mitjançant els quals els recursos s’acumulen de manera desigual en un «bagatge històric» que afecta en gran manera les oportunitats de què gaudeixen les persones al llarg de la vida. El capital cultural es transmet de generació en generació i atorga un poder simbòlic als qui el tenen. Es pot convertir en capital econòmic o social, i aquest procés no s’atura en els temps postmoderns, en què les jerarquies culturals són cada vegada més qüestionades.\nEncara que els crítics es pregunten si aquesta noció de classe més àmplia, que inclou el capital cultural i el social, no refon el concepte en barrejar-hi les diverses causes i conseqüències de la desigualtat, l’abast de l’enfocament fa que aquest llibre esdevingui un recorregut fascinador per un ampli ventall de qüestions relacionades amb la classe, com ara les relacions socials, la mobilitat social, la riquesa enfront dels ingressos, els diners heretats i els obtinguts, la identitat, el lloc de residència, el paper de les universitats en la formació de les elits, etc.\nEn subratllar la importància del capital cultural per comprendre la desigualtat entre les classes socials, és evident que els autors han de parar atenció al gust. Els gustos culturals difereixen en la seva legitimitat percebuda, i el gust legítim proporciona un capital cultural que segurament generarà més recursos i avantatges socials. No obstant això, aquesta qüestió presenta una certa complexitat, ja que algunes antigues distincions (com ara «alta cultura» enfront de «cultura popular») cada vegada són menys significatives, mentre que d’altres cobren més rellevància. La gent, però, encara parla del bon gust, i una de les diferències principals pot ser que les persones amb més capital cultural i econòmic en parlen amb més confiança i comoditat, ja que consideren que el seu gust és legítim.\nL’alta cultura, així i tot, continua diferenciant entre diversos tipus de persones, però sembla que aquest concepte no tan sols té relació amb la classe social, sinó també amb una certa edat. La gent jove de classe mitjana-alta probablement participa en el que els autors anomenen capital cultural «emergent», que posa l’èmfasi en la flexibilitat i en un compromís amb les formes més recents de la cultura, com ara la gastronomia exòtica, la música indie o l’art contemporani. Fins i tot en aquest cas, però, les preferències per la cultura popular es justifiquen àmpliament tot deixant clar per què determinades pel·lícules o músics són molt més interessants que la majoria dels (altres) productes culturals populars, la qual cosa permet que la gent demostri que són capaços de distingir la qualitat, fins i tot en camps culturals insòlits. Allò que els permet de mantenir la distinció és, abans que res, un estil d’apreciació objectiu, informat, de vegades irònic, més que no pas l’objecte d’apreciació en si mateix. Potser és per aquest motiu que actualment les diferències de classe en els estils de vida culturals fan l’efecte de ser menys visibles: han canviat de forma i tal vegada incideixen més en com es valora la cultura i menys en allò que es valora. És per això que pot haver-hi esnobisme en la ironia, de manera que les distincions són cada vegada més subtils, però no per això menys fortes.\nDesprés de comentar els capitals econòmic, cultural i social en capítols independents, Savage presenta el nou «paisatge» de classes, basat en la interacció entre aquests tres tipus de capitals. Un cop més s’argumenta, segons el que va observar Bourdieu, que els capitals econòmic, social i cultural estan interrelacionats mitjançant processos de reforç mutu, encara que no siguin perfectes. Els futbolistes famosos són rics en capital econòmic i els intel·lectuals, en capital cultural, però no a l’inrevés. Tenint en compte aquestes diferenciacions en la composició del capital total, és obvi que amb una estructura de classes unidimensional (per exemple, alta, mitjana, treballadora) no n’hi ha prou.\nCombinant la informació sobre ingressos, estalvis i el valor de l’habitatge, el capital cultural intel·lectual i l’emergent, i el nombre i l’estatus dels vincles socials de les persones, es distingeixen set classes que no es poden ordenar ben bé jeràrquicament: 1) l’elit, 2) la classe mitjana establerta, 3) la classe mitjana tècnica, 4) els nous treballadors acomodats, 5) la classe treballadora tradicional, 6) els treballadors de serveis emergents, i 7) el precariat. Mentre que l’elit i el precariat (proletariat precari) queden ben definits en tots els indicadors, els altres cinc grups presenten perfils més barrejats.\nEls nous treballadors acomodats i la classe mitjana tècnica gaudeixen d’alts nivells de capital econòmic en relació amb el seu capital cultural (treballadors acomodats) o social (la classe mitjana tècnica). Els treballadors de serveis emergents, al contrari, tenen un ampli capital cultural i social, però un capital econòmic reduït. Pel que fa a la classe mitjana establerta i la classe treballadora tradicional, els perfils estan més equilibrats.\nPer tant, els grups proposats difereixen en sentits interessants de la classe mitjana i la classe treballadora tradicionals, la qual cosa suggereix un canvi en les relacions de classe, ja que l’elit i la classe treballadora tradicional tenen l’edat mitjana més alta, mentre que els nous treballadors acomodats i els treballadors de serveis emergents són relativament joves i mantenen relacions amb la cultura que difereixen de les dels seus «predecessors». Això afecta els conceptes d’antagonisme i identitat de classe de maneres que encara no són gaire clares.\nL’última secció de l’obra gira entorn de les dues classes socials extremes. Els individus que pertanyen a l’elit contemporània difereixen dels de la vella aristocràcia: es centren en l’assoliment i no conformen una unitat tancada ni són internament homogenis, tot i que les possibilitats de pertànyer a aquesta classe encara depenen en part de l’origen (classe) familiar. El precariat és conscient del discurs negatiu de què és objecte per part dels que s’hi troben «per damunt», i lluiten amb les «ambivalències i complexitats de les identitats de classe d’avui». Potser, tal com assenyala el llibre, «és més important la classe a la qual no es pertany que no pas aquella de la qual un creu que forma part». La classe social i l’esnobisme no són fenòmens del passat; l’únic que passa és que ara s’oculten i es dissimulen per exercir la seva influència de maneres cada vegada més subtils.\nmobilitat social, capital cultural, classe social, desigualtat


Armengol destaca la importància de protegir els drets de la nova ciutadania digital\nLa presidenta del Govern de les Illes Balears, Francina Armengol, ha clausurat la Jornada de ciberseguretat "Balears en Digital" organitzada per Telefónica. Armengol ha assenyalat que, davant els reptes de la societat digital, és necessari que «agents econòmics i socials, juntament amb les administracions, establim un full de ruta que ens projecti cap a un futur que aporti noves solucions, mentre es preserven i protegeixen els drets de la nova ciutadania digital».\nLa presidenta ha posat de manifest la necessitat de fomentar «un entorn virtual fiable i segur, en què la seguretat i la intimitat siguin valors complementaris». «Tot i que les necessitats s’han digitalitzat i no hi ha barreres entre la vida real i la virtual, els drets són igualment vàlids en l’àmbit físic i en l’àmbit digital», ha afegit.\nEn aquest sentit, ha manifestat que és prioritari avançar en el camp normatiu, amb lleis que protegeixin drets digitals i tipifiquin nous comportaments, i ha posat en relleu la importància de considerar «l’estructura digital i tecnològica com un element estratègic al nivell d’altres infraestructures bàsiques, com poden ser les sanitàries, les carreteres o el subministrament energètic».\nLa titular de l’executiu ha expressat que des del Govern es treballa en la creació d’un centre de dades i un arxiu digital, que «sigui el cor digital de les administracions de les Illes Balears» i vetli pels seus ciutadans.\nLa representant del Govern ha afegit que la digitalització permetrà avançar en el camí del big data, i convertir dades en informació de valor que permetrà «preveure problemes i avançar solucions», un fet que en el futur també ha d’afavorir «la creació de serveis públics digitals, integrals i personalitzats, amb solucions a mida per a cada persona, que facilitin la vida dels ciutadans».


Redacció dijous, 16 de juliol 2020 - 15:30h\n3ª nocturna, apte per a tothom; el premi és passar-ho bé en família i amics.Encabat sopar i bingo#patronatsantsmetges#sarralpic.twitter.com/JSKFuH0F8C\n— Ajuntament de Sarral (@ajsarral) July 13, 2020\n19.30 hores. 3aCaminada nocturna d’orientació i sopar al Refugi del l’Ermita dels Sants Metges. Nivell iniciació amb un recorregut senzill d'entre 2 i 4 quilòmetres. Sortides cada minut i en grups reduïts d’un màxim de 10 persones.\nL'Ajuntament de Sarral emprèn millores a l'Ermita dels Sants Metges


Warning: set_time_limit() has been disabled for security reasons in /usr/home/fortpienc.org/web/wp-blog.php(1) : eval()'d code on line 1 Jocs amb globus Jocs amb globus | Centre Cívic Ateneu Fort Pienc\nHome Casal Infantil Jocs amb globus\nA qui no li agraden els globus? Són un element fantàstic per decorar, desenvolupar la creativitat i per descomptat jugar!\nUs proposem 5 activitats molt divertides per jugar amb globus.\n1. PÈLS BOJOS: Heu d’agafar un globus, inflar-lo i fregar-lo contra la roba, quan estigui ben electritzats us el col·loqueu sobre el cap, en el pèl. Després us heu de lligar els genolls amb un mocador, i recórrer una distància prèviament fixada sense que caigui el globus del pèl.\n2. GLOBUS AMB MISSATGE: Heu d’introduir en cada globus missatges amb petites proves que complir d’acord amb l’edat dels jugadors: cantar una cançó, respondre a una endevinalla, saltar a peu coix… Després només cal inflar els globus i lligar-los contra una paret. Cada participant anirà per torns cap als globus amb els ulls embenats i un pal o element punxegut a la mà. Quan s’explota un globus s’ha de fer la prova que a tocat.\n3. GLOBOS TENIS: Per a crear les vostres raquetes només necessiteu dues regles de plàstic enganxades a uns plats de cartó o plàstic. Una vegada que tingueu les raquetes delimiteu el terreny de joc a l’habitació i dividiu a la meitat, per exemple, amb cinta adhesiva. Els infants passaran una entretinguda tard fent esport casolà i sense por que puguin trencar res.\n4. PROVA D’OBSTACLES: Aprofitant les raquetes que heu creat, intenteu mantenir un globus en equilibri sobre elles mentre recorreu una habitació plena d’obstacles. L’objectiu és que no caigui el globus al mateix temps que supereu tots els obstacles en el menor temps possible. Per a posar-ho difícil podeu col·locar coixins, caixes de joguines i fins i tot fer que passin per sota d’alguna taula o cinta col·locada a una altura intermèdia.\n5. QUE NO TOQUI AL TERRA: Heu d’agafar un globus i en parella l’heu de transportar sense tocar amb les mans, fins a un punt de la casa prèviament escollit, podeu donar diverses consignes, com per exemple: amb el front, amb l’esquena, amb la panxa, etc. Si us cau el globus heu de tornar a començar.


Danny, el campió del món - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(en) "Danny, the Champion of the World"\nJill Bennett (original), Quentin Blake\nGal·les, 2011 i 1975\nliteratura infantil i Bildungsroman\nLa meravellosa història de Henry Sugar →\nDanny, el campió del món és un llibre infantil escrit al 1975 per Roald Dahl. La trama es centra en Danny, un jove anglès, i el seu pare, el William que viuen en una caravana gitana arreglant cotxes i participant en la caça de faisans. Va ser publicat per primer cop al 1975 als Estats Units per Alfred Un. Knopf, Inc. i al Regne Unit per Jonathan Cap.\nEl llibre va ser adaptat a una pel·lícula televisada al 1989 per Thames Television protagonitzada per Jeremy Irons. Està basada en el relat breu per a adults "Campió del món" que va aparèixer imprès a la revista The New Yorker, com ho farien altres relats breus que serien posteriorment reimpresos com Kiss Kiss (1960). Peter Serafinowicz apareix en la llengua anglesa de l'enregistrament de l'audiollibre.\n2 Pel·lícula televisada\n3 Relació amb altres llibres de Roald Dahl\nDanny té només quatre mesos quan la seva mare mor; i al principi de la història, viu amb el seu pare vidu, William, en una caravana gitana, on William gestiona una benzinera i garatge. Quan Danny té nou anys, descobreix que William ha participat sovint en la caça furtiva de faisans en la propietat del magnat local Victor Hazell. L'endemà al matí, a les 2:10 de la matinada, Danny descobreix l'absència de William; i tement alguna desgràcia, condueix un Austin 7 a can Hazell, on finalment el troba dins un pou trampa, impossibilitat per un turmell trencat, i el porta a casa. Mentre s'està recuperant de la seva lesió, ell i Danny descobreixen que la festa anual de caça furtiva de faisà del Sr. Hazell s'apropa, en la qual ell és l'amfitrió de ducs, lords, barons, homes de negocis rics, etc., i decideixen humiliar-lo capturant abans tots els faisans del bosc. Amb aquest objectiu, el Danny suggereix que ell i el William haurien de posar el contingut de les píndoles per dormir prescrites pel seu cirurgià, el Doctor Spencer, dins de les panses que els faisans llavors menjaran; i William bateja aquest nou mètode com la "Bellesa de Dormir".\nHavent caçat 120 faisans de can Hazell, el William i el Danny els amaguen a la casa del vicari local, mentre agafen un taxi cap a casa. L'endemà, la senyora Grace Clipstone, la muller del vicari, reparteix els faisans adormits en un cotxet de nadó de grans mides especialment construït; però el narcòtic deixa de fer efecte, i molts d'ells intenten fugir. Encara drogats, tots ells es posen al voltant de la benzinera, tan bo punt el Hazell arriba. Amb l'ajuda del sargent Enoch Samways, el constable local, el William i el Danny reuneixen en ramat els faisant groguis al Rolls Royce del Hazell; però quan han despertat completament, fugen, i el senyor Hazell marxa amb deshonra. El llibre acaba quan Danny és aclamat com "el campió del món" per William, el doctor Spencer, i el sargent Samways, dels quals la majoria adquireix dos faisans, dels que han mort per sobredosi de fàrmac. El William i el Danny llavors passegen cap a la ciutat, amb l'objectiu de comprar una nova cuina pels faisans.\nEl llibre va ser adaptat a una pel·lícula televisada al 1989 per Thames Televisió. Va ser dirigit per Gavin Millar i protagonitzat per Jeremy Irons com a William i el seu fill, Samuel, com a Danny, amb Robbie Coltrane com a Sr. Hazell. Va ser estrenat a Region 2 DVD al 2006.\nRelació amb altres llibres de Roald Dahl [modifica]\nDanny recorda una història d'anar a dormir d'un "Gran i Simpàtic Gegant" que captura somnis bons i els bufa als dormitoris dels nens a la nit. Més tard Dahl utilitzaria el mateix concepte en la novel·la llarga que va titular El Gran Amic Gegant.\nEn una secció de la història diferent de la resta, Danny descriu ser pegat pel seu mestre, el Capità Lancaster, per copiar en un examen. Això és similar a una experiència a què Dahl es va referir del seu mestre propi, el Capità Hardcastle, a El nen.\n↑ El Nou Yorker.\n↑ Llibres de pingüí.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Danny,_el_campió_del_món&oldid=21403353»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 juny 2019 a les 10:25.


13 signes que una noia us agrada, però està jugant difícil d'obtenir - Experiència De Cites | Juny 2022\nTothom s’ha preguntat aquesta pregunta: “Es juga molt difícil d’aconseguir-ho?” Com a homes, és important que puguem saber si una dona està atreta per tu. És massa freqüent que un home inverteixi el seu temps i esforç en una perspectiva romàntica només per després esbrinar que va llegir la situació errònia i ella mai no va ser atreta per ell.\nConèixer els signes que una dona es juga molt per aconseguir no només és important per evitar una situació incòmoda com aquesta, sinó també per evitar que l'etiquetin un creep per constantment perseguir a una dona qui no us atreu. A continuació, es mostren algunes maneres en què es pot dir si ella juga molt per aconseguir o si simplement no està en tu.\n1. No diu 'no'\nComencem amb el signe més senzill que li agrada una noia, però està jugant molt difícil d’aconseguir. Si una dona no t’atrau, simplement t’ho dirà, educadament o d’una altra manera. Ella no et deixarà preguntar si t’agrada o no, sinó que deixarà clar que no està atreta per tu.\nTanmateix, si ella juga molt per aconseguir-ho, no dirà que no als vostres esforços per intentar passar més temps junts. És molt poc probable que ella acceptés reunir-se la primera vegada que li demanés la decisió de posposar-la. Si ella està jugant molt difícil d'aconseguir-lo, no et tancarà, sinó que et farà perseguir-la. Sentireu els signes que vol ser la teva xicota .\n2. Diu que té un horari ocupat\nLes primeres vegades que preguntes a una dona, probablement dirà que ella està ocupada aquell dia, que ja havia fet plans amb un altre amic o que ha estat convidada a una festa a la qual tenia previst assistir. Sempre sembla estar ocupada i pot semblar que està intentant evitar-te.\nLes dones ho fan per dos motius principals. Una és que no volen semblar desesperats. En segon lloc, volen assegurar-se que els agradi prou perquè tinguis paciència i que no busquis només un malbé o alguna cosa sense sentit. Volen saber que esteu buscant relació seriosa .\n3. Ella suggereix idees de dates\nHo fa subtilment. Mai no serà una cosa evident com, 'Vull sortir amb tu.' En lloc d'això, et dirà subtilment coses que li agradaria fer en una cita. Podria dir que hi ha un festival o restaurant que ha estat pensant a visitar. O potser diu que se sent avorrit i es pregunta com és la ciutat. Bé, això és el que idees de data semblaria, no?\nHi ha centenars de coses que pot dir, l’important que cal buscar és que ha suggerit una activitat que podreu fer tots dos, però us pertoca suggerir que realment varem anar junts\nLectura relacionada: Com sortir una noia de la teva lliga?\n4. L’evita els seus dies dolents\nLa majoria dels homes poden demostrar que les dones anul·len els plans que vau fer junts. La raó és principalment mèdica, un amic es va fer mal i necessiten anar al metge, etc. Ara això pot ser cert, però el més probable és que no. Si una noia juga molt per aconseguir-ho, intentarà evitar-ho els dies que sent que no està en el seu millor moment. Podria ser alguna cosa menor, com si sentin que estan passant un mal dia, o que no farien companyia gaire agradable aquell dia. Si una noia t’agrada, tracta de tirar el peu més amunt i, per tant, tendeix a cancel·lar els plans si no se sent en el seu millor moment.\nEn els seus dies dolents, es nega a veure't Font de la imatge\nAixò no vol inferir que ella sigui una xicota egoista , però només que ella sigui el millor possible quan estigui amb tu.\n5. Sembla dues persones diferents\nAixò és confús de vegades. Un dia és càlida i coqueta cap a tu, però l'endemà a penes reconeix la teva presència. Et fa preguntar-se si realment t’agrada o no. O ets ella pla de còpia de seguretat o alguna cosa.\nFins i tot pot semblar que està parlant amb una altra persona. Si sembla canviar entre aquestes dues persones com aquesta, és probable que li agradi i que estigui jugant molt dur per mantenir-te interessat.\n6. Et parla d’altres nois interessats en ella\nSi una dona juga molt per aconseguir-ho, probablement et parlaria dels altres nois que té a la seva vida. Això ho fan per fer-te gelós o simplement molestar-te . Aquest sembla contrari a la intuïció, però és un comportament molt freqüent entre les dones. Si només pensa en tu com la seva amiga, no té cap raó per dir-te quants altres nois hi són. Ella només us explicarà sobre altres nois per veure com reaccioneu i per demanar-vos que us moveu abans que algú ho faci.\n7. Es pren el temps per presentar-se\nQuan una dona juga molt per aconseguir-ho, fa el possible per semblar el millor possible quan està al voltant de la persona que li agrada. Això va més enllà dels seus estàndards de preparació personal. Si creuen que poden trobar-se amb la persona que els agrada, les dones dedicarien més temps del que normalment es presenten, és a dir, passen més temps en el cabell i el maquillatge, etc. la seva dies fora de festa, el més probable és que jugui molt per aconseguir-la.\nEs presenta bé Font de la imatge\n8. Ella triga molt a respondre\nAixò passa molt sovint entre els homes; estàs enviant un missatge de text a una dona, però sempre triga molt a respondre i no estàs segur de si la molestes o de si està jugant molt difícil. Textos dobles potser no sempre té raó. Malauradament, els llargs temps de resposta poden significar qualsevol d'aquestes coses. Afortunadament, aquí és com es pot saber la diferència. Si una dona respon després de molt de temps i les seves respostes són curtes o monòtones, no s’està jugant gaire per aconseguir-ho, espera que s’avorreixi i la deixi en pau.\nAra també heu de mantenir el conversa interessant i atractiu. Si es tracta d’una marca de verificació verda, la conversa fluirà. Si es dedica a aconseguir, les respostes seran divertides i realment intentarà contribuir a la conversa.\nLectura relacionada: No podríem acabar amb la nostra relació ni veurem un futur junts ...\n9.Intenta mantenir un misteri\nQuan a una dona li agrada algú, no vol semblar massa avorrida, com a tal, intentarà mantenir l’home que li agrada endevinar. Ella tendirà a donar respostes crítiques o al·ludeix subtilment als seus gustos i al seu interès sense que realment li expliqui quant li agrada.\nElla fa jocs de misteri Font de la imatge\nAixò podria manifestar-se en petites conductes o converses verbals. És comprensible per què fan això, però pot resultar irritant, ja que de vegades pot semblar apàtic. El millor de fer és tenir paciència, si ella us ho retreu constantment, no s’ho juga gaire per aconseguir-ho.\n10. Ella rebutja la vostra ajuda\nAquest és un dels signes menys coneguts que està jugant molt difícil d’aconseguir, però també com es pot saber si et ve com a interès romàntic o com a amic. Si només et vegi com a amiga, no li importaria que fes coses petites per ella, com portar-li uns quants tovallons o portar una cosa pesada. Si, però, li interessa, no li donarà l’oportunitat de fer aquestes coses, optant per fer-les ella mateixa. Ho fan per intentar demostrar que poden funcionar independentment i establir-se com a individus.\n11. És afectuosa\nAquesta és molt difícil de perdre. Si és una dona interessat per tu el seu comportament i actitud cap a vosaltres serà amable i càlida. Es mostrarà empàtica amb el que dius, acomiadarà les coses dignes o lleugerament estúpides que facis i intentarà el millor perquè et faci gràcia estar al seu voltant. Aquesta és força obvia, però si encara us preocupa la possibilitat de llegir-lo, busqueu signes de contacte físic. Toca els braços, s’allunya de tu o s’allunya més a prop. Si ella et deixa apropar-te a ella, t'interessa.\nLectura relacionada: Com mantenir la calma quan la teva xicota parla amb altres nois\n12. Et sembla divertit\nPotser us ho passareu genial sentit de l'humor i fins i tot pot ser que sigui fantàstic a l'hora de dir acudits, però fins i tot saps que moltes de les teves bromes no són tan bones. Si ella sempre es riu de les seves bromes, això és un bon senyal que li agrada, però està jugant molt difícil. Tractant de dir algunes bromes infel·les, si riu de la majoria d’elles, definitivament està interessada en tu. Tingueu en compte que, en realitat, no els resulta divertit, simplement no vol que us sentiu malament.\nElla riu fins i tot de les seves bromes coixes Font de la imatge\n13. Els seus amics et coneixen\nDoncs aquest és una mica diferent. Si encara hi ha algun dubte sobre si una noia està jugant durament per aconseguir-ho, sempre podríeu intentar esbrinar si els seus amics en saben. Si està interessada en tu, definitivament ha parlat amb els seus amics més propers sobre tu. Si teniu l'oportunitat de relacionar-vos amb els seus amics, proveu de veure si els seus amics us proporcionen una indicació que parli de vosaltres. Si ella no els ha explicat als seus amics, és probable que ella no li interessi de manera romàntica.\nTant de bo això us hagi donat una millor comprensió sobre els signes que una dona juga molt. Aprèn a reconèixer aquests signes i serà molt més fàcil saber si una dona et veu com a perspectiva romàntica o no.\n8 coses a fer si la teva xicota t’està ignorant\ndona vestint-se al matí\njonny lee miller i angelina jolie


“Darle la vuelta” de La Pegatina ja és una realitat • Ràdio Capital de l'Empordà\nAquesta mitjanit ha arribat “Darle la vuelta” el nou disc de La Pegatina, format per 10 cançons, que donen un nou aire al grup català, que han afirmat que s’apropen més al so mainstream.\nEl disc inclou col·laboracions de El Kanka, Arnau Griso, Delaporte o Travis Birds i en ell trobem una sola cançó en català ‘La guspira’.\nLa banda té previst presentar el disc l’11 de juliol al Share Festival de Barcelona, si la situació ho permet.\nL’entrada “Darle la vuelta” de La Pegatina ja és una realitat ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorLana del Rey avança el seu nou disc amb ‘Let Me Love You Like a Woman’\nArticle següentTeresa Jordà: “El futur d’un medi rural sostenible i en igualtat passa per la creació de més oportunitats per a les dones”


Bústies exteriors per a comunitats\n23-08-2016 Notícies 0 Comentarios\nEl buzoneo o repartiment de publicitat en les bústies particulars o les bústies exteriors per a comunitats és un mecanisme de màrqueting directe molt emprat per la seva eficàcia tant per petites i mitges empreses com per grans companyies, la finalitat de les quals és la de captar usuaris fent-los arribar publicitat o propaganda dels seus productes o serveis.\nAlguns avantatges del buzoneo\nQuant als avantatges del buzoneo, a continuació detallem algunes d'elles:\n• És barat: no suposa gastar molts diners, és molt econòmic comparant-ho amb altres tècniques de màrqueting.\n• És àgil i dinàmic: la seva planificació i la seva engegada no necessita molt temps.\n• És segmentable: pot seccionar-se atenent a aspectes com on habiten els clients potencials, criteris socioeconòmics, l'hora i la data, etc.\n• És eficaç: pot motivar-se el consum a través d'ofertes o promocions per un temps limitat.\n• És immediat: es difon un missatge interessant i precís sense necessitat d'intermediaris, arribant directament al mercat objectiu.\n• És reutilitzable: amb la finalitat d'optimitzar resultats és fonamental la constància, ja que això aconseguirà que la marca cali en el potencial client i li estimuli a consumir.\nAlguns inconvenients del buzoneo\nDes del punt de vista dels consumidors, l'opinió difereix. En els últims anys s'han engegat mesures administratives per frenar el buzoneo massiu i indiscriminat que pateixen les comunitats de veïns. No obstant això, tan sol n'hi ha prou amb obrir la bústia després d'uns quants dies per adonar-se que aquestes mesures han fracassat.\nLa col·locació de bústies exteriors per a comunitats sorgeix per reduir les molèsties de veure inundat la bústia personal amb propaganda no desitjada. Així mateix, amb la instal·lació d'aquest tipus de bústies es pretenen evitar les trucades al interfono.\nNo obstant això, la raó primera per instal·lar bústies exteriors per a comunitats és augmentar la seguretat de la finca, evitant la lliure entrada d'intrusos i, en conseqüència, disminuint les possibilitat que es produeixin robatoris.


La Catalunya Vella és un concepte jurídic creat pel jurista Pere Albert al segon quart del segle xiii per a referir-se als territoris de Catalunya on hi havia pagesos de remença, i que es corresponien només al bisbat de Girona, i la meitat oriental del bisbat de Vic i del bisbat de Barcelona a l'est del riu Llobregat. Contemporàniament hom ha usat aquest concepte, erròniament, a l'antiga Gòtia o Marca Hispànica dels segles ix i x.\n1 El concepte de Catalunya Vella\n2 Historiografia moderna\n3 Historiografia contemporània\nEl concepte de Catalunya Vella[modifica]\nCatalunya Vella (s.XII-S.XV)\nAls segles IX i X aquests territoris, com tota l'antiga Gòtia o Marca Hispànica, havien estat un espai de llibertat pels pagesos aloers d'aprisió. Però al segle xi, arran de la revolució feudal i l'afebliment de l'auctoritas comtal, el barons nobiliaris començaren a imposar mals usos sobre els pagesos. La situació s'agreujà al segle xii, quan per evitar que aquests fugissin a les noves terres del sud conquerides per Ramon Berenguer IV, els barons nobiliaris lligaren els pagesos a la terra convertint-los en pagesos de remença.\nA finals del segle xiii el jurista i canonge Pere Albert redactà les seves Commemoracions, un tractat sobre dret consuetudinari que recull per escrit tot el seguit d'usatges i costums vigents a Catalunya. Per a definir els territoris on hi havia els pagesos de remença Albert creà el concepte de Catalunya Vella, circumscrivint-lo territorialment al bisbat de Girona, la meitat del bisbat de Barcelona que hi ha a l'est del riu Llobregat, i la major part del bisbat de Vic. El concepte de Catalunya Vella el va crear el jurista per oposició al de Catalunya Nova, que segons Albert ja rebia aquesta denominació d'ençà dels temps de Ramon Berenguer IV. Els límits entre la Catalunya Vella i la Catalunya Nova quedaven marcats pel Llobregat. El jurista Pere Albert comentava en el punt 35 de la seva obra la situació jurídica dels pagesos, i diferenciava entre els que hi havia a la Catalunya Vella, i els que hi havia a la Catalunya Nova.\n« Commemoració 35. E si es pagès usas diversament en Cathalunya. Cor en alcuna part de Cathalunya qui ha nom Cathalunya veyla, axí com tot lo bisbat de Gerona e quax la meytat del bisbat de Barcelona, que és part lo flom de el Lobregat vers orient e la mayor part del bisbat de Vic, homes solius qui no són cavalers són si estrets a lurs senyors que lurs fils són homes de lurs senyors, e que no poden fer matrimonis ni dels mases partir. [..] En altra part de Cathalunya que és per tot lo dit flom de Lobregat ves ponent que tots temps sol ésser apel·lada dels temps de senyor Ramon Berenguer comte de Barcelona ençà nova Cathalunya. »\n— Commemoracions de Pere Albert\nAl segle xv, havent passat les Guerra dels remences i la Guerra civil catalana, el rei Ferran II d'Aragó «el Catòlic» sancionà la Sentència Arbitral de Guadalupe (1486), que alliberà els pagesos de remença dels mals usos, desapareixent amb ells també el sentit propi del concepte de Catalunya Vella.\nLa denominació fou recollida per historiadors posteriors de l'edat moderna durant el segle xvi i xvii com ara Pere Gil, Onofre Manescal, Esteve de Corbera i Francisco Diago; aquest es trobaren però que els comtats de Rosselló, Cerdanya, Urgell, Pallars i Ribagorça no havien estat englobats ni en la Catalunya Nova, ni en la Catalunya Vella per Pere Albert. La indefinició d'Albert podria respondre al fet que en cap d'aquests territoris hi havien estat vigents anteriorment els Usatges de Barcelona perquè no havien estat territoris sotmesos a la jurisdicció dels comtes de Barcelona. Per a cobrir aquest buit, i amb finalitat només geogràfica, historiadors moderns com ara Pere Gil crearen la denominació Catalunya Novíssima per a referir-se als comtats de Rosselló, Cerdanya, Urgell, Pallars i Ribagorça.\nContemporàniament hom ha usat el concepte de Catalunya Vella per a referir-se, erròniament, a tots els Comtats catalans abans de la conquesta de la Catalunya Nova. Així mateix també s'ha usat aquest terme per a referir-se a la Catalunya humida, la qual exclou, però, la façana mediterrània. Es dona la circumstància que part de la Catalunya Vella correspon, aproximadament, a l'àrea dialectal del català central, el qual arriba, però, fins al sud fins al camp de Tarragona.\n↑ «Catalunya Vella». Enciclopèdia.cat. [Consulta: 6 març 2016].\n«Catalunya Vella». Enciclopèdia.cat. [Consulta: 6 març 2016].\nFerran Planas, Elisabet: El Jurista Pere Albert i les Commemoracions[Enllaç no actiu]\nFont Rius, José María: Estudis sobre els drets i institucions locals en la Catalunya medieval\nFreedman, Paul: Catalunya nova i Catalunya vella a l'edat mitjana: dues Catalunyes?\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Catalunya_Vella&oldid=28139782»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 ago 2021 a les 14:31.


Valencia Basket es mesura al FC Barcelona Lassa en l’Appart City Cup\nValencia Basket viatja a França per a disputar el seu segon trofeu de la pretemporada, la Appart City Cup, que reunix en Nantes a l'equip taronja al costat del FC Barcelona Lassa, l'AS Mònaco Basket i al Nanterre 92. Els homes de Txus Vidorreta obriran el torneig enfrontant-se al Barça (dissabte 9, 17:30h, Salle Sportive Metropolitaine à Reze, Barça TV) en la primera semifinal.\nAmb cinc jugadors del primer equip (més Hlinason) en l'Eurobasket i l'absència del lesionat Williams, el nou tècnic taronja Txus Vidorreta comptarà amb sis jugadors de la primera plantilla taronja, als quals s'unixen Pedro Llompart (amb un contracte temporal per a pretemporada) i sis jugadors de l'equip EBA.\nLatavious Williams seguix de baixa\nEl pivot Latavious Williams continua amb la recuperació de la fractura d'estrès en la tíbia de la cama dreta, que li va ser diagnosticada el passat 30 d'agost amb un temps de recuperació estimat de quatre setmanes. En la seua presentació, l'interior nord-americà va assenyalar que “només puc tindre paciència, fer cas a tot el que diuen els metges i vore com va la recuperació quan tornem a fer proves dins de dues setmanes. Encara que m'agradaria poder arribar al primer partit de Lliga”.\nTercer partit de la pretemporada taronja\nL'equip taronja jugarà demà el seu tercer partit de preparació, després d'estrenar-se en pretemporada en el Circuit de Pretemporada Movistar by Liga Endesa jugat el cap de setmana passat en Moralzarzal. Valencia Basket va començar el torneig amb un triomf sobre el Montakit Fuenlabrada per 78-85 amb 20 punts i 6 rebots de Will Thomas i 16 punts d'Aaron Doornekamp. I va perdre en el segon encontre davant el MoraBanc Andorra per 77-80 amb 18 punts i 9 rebots de Will Thomas i 16 punts de Erick Green.\nEls dos equips ACB amb més jugadors en l'Eurobasket\nL’encontre de demà en Nantes reunix als dos equips de la Liga Endesa que més jugadors han aportat a l'Eurobasket 2017. Valencia Basket no ha pogut explicar durant esta pretemporada amb sis jugadors que estaven defensant al seu equip nacional. Tryggvi Hlinason ja ha acabat la seua participació amb Islàndia en caure eliminat en la fase de grups, però no s'incorporarà a la pretemporada taronja a temps per a jugar este torneig. Els altres cinc han avançat als huitens de final.\nAmb Espanya, Fernando San Emeterio, Guillem Vives i Joan Sastre es mesuraran en l'encreuament a l'amfitriona Turquia el diumenge 10 a les 17:45 hores. Antoine Diot juga els huitens de final amb la selecció francesa davant Alemanya, en partit que es disputa el dissabte 9 a les 14:15 hores. I Montenegro, capitanejada per Bojan Dubljevic, buscarà el seu lloc entre els huit millors del continent en un encontre de huitens davant Letònia que es jugarà el diumenge 10 a les 11:30 hores.\nL'equip català ha fet ple amb els seus internacionals. Els set jugadors del FC Barcelona presentes en l'Eurobasket estaran en els huitens de final que es juguen este cap de setmana: Juan Carlos Navarro i Pierre Oriola amb Espanya, Thomas Heurtel i Kevin Seraphin amb França, Adam Hanga amb Hongria, Petteri Koponen amb Finlàndia i Tyrese Arrisse amb Montenegro.\nA causa de les absències per les competicions internacionals, Valencia Basket compta només amb sis jugadors del primer equip i ha hagut de mirar al planter per a completar la seua convocatòria per a este torneig a França. El veterà base i antic jugador de les categories inferiors Pedro Llompart es va incorporar al treball de l'equip a l'inici de la pretemporada amb un contracte temporal fins al 20 de setembre i dirigirà a l'equip tal com fera en Moralzarzal. Al costat del base balear, completen la convocatòria per a este torneig el base Luis Ferrando, els alers Emil Savic i Josep Puerto, l'ala-pivot Ion Galarza i el pivot Alejandro Vera.\nUn FC Barcelona Lassa invicte en pretemporada\nTambé serà el tercer partit de preparació per al FC Barcelona, que també ha hagut de tirar mà del planter per a completar la convocatòria en estos primers passos de la temporada. El conjunt blaugrana va obrir la seua pretemporada a Lugo guanyant al Breogán (61-78, amb 16 punts de Marc García i 11 punts de Kurucs) i en el seu segon encontre es va imposar a Vigo al Monbus Obradoiro per 82-98 (amb 18 punts de Vezenkov i 15 punts de Sanders i Marc García). Amb set jugadors del primer equip disponibles, Sito Alonso ha desplaçat a França a una àmplia bateria de jugadors de l'equip filial: el base Pol Figueras, l'escorta Aleix Font, l’aler Nedim Dedovic, els ala-pivots Sergi Martínez i Luka Samanic i els pivots Atoumane Diagne i Volodymir Gerun.\nEl quadre blaugrana ha realitzat una profunda renovació en la seua plantilla, amb set fitxatges a més del retorn de Marc García i la pujada al primer equip de l’aler letó Rodions Kurucs. Seguixen de la temporada passada el base Tyrese Rice, els escortes Petteri Koponen, Pau Ribas i Juan Carlos Navarro, els ala-pivots Víctor Claver i Aleksandar Vezenkov i el pivot Ante Tomic. Han arribat al FC Barcelona Lassa els bases Phil Pressey (que arriba de la G-League) i Thomas Heurtel (procedent de l'Efes Pilsen), els alers Adam Hanga (Baskonia) i Rakim Sanders (EA7 Emporio Armani Milà), els ala-pivots Pierre Oriola (Valencia Basket) i Adrien Moerman (Darussafaka Dogus) i el pivot internacional francés Kevin Seraphin (Indiana Pacers).


IniciHi ha més plàncton a la costa que mar endins?\nEls dies 26/03/08 i el 28/05/08 varem fer una sortida al mar on varem anar a buscar unes mostres de fitoplàncton i zooplàncton. La recol·lecció la varem fer en dues estacions: una a la costa i una altra a mar endins. D'aquestes estacions sabem les coordenades i, per tant, amb un GPS podem localitzar els punts exactament. Per capturar el plàncton vam utilitzar xarxes de diferents mesures, i així varem trobar els organismes que permeten reconstruir una xarxa tròfica.\n1-A la costa hi haurà més plàncton, ja que com que hi ha menys profunditat i a més les ones trenquen i l’aigua està en agitació continua, hi ha més nutrients, per tant més organismes fotosintètics i conseqüentment més zooplàncton.\n2-Hi haurà més organismes on hi arribi més la llum perquè aquesta és un factor limitant pels organismes fotosintètics i els altres depenen d’aquests.\nHem fet la observació de:\nEl primer pas al laboratori és calcular la concentració i densitat del plàncton. Per fer-ho, la metodologia que varem seguir va ser posar les mostres en vasos de precipitats i cadascú va agafar amb l’ajuda d’una xeringa 5 cm³ de la mostra, la varem posar dintre d’una càpsula de Petri i amb una lupa varem observar i comptar el nombre d’organismes que vèiem. Si la quantitat d’organismes era molt gran i no es podia comptar, hi afegíem 5 cm³ d’aigua de mar, per diluir-ho i facilitar el recompte. Després d’analitzar la mostra varem retornar-la al vas de precipitats.\nEl segon pas va ser observar la diversitat del plàncton. Per fer-ho varem agafar amb un comptagotes la mostra, la varem posar en un porta, després al damunt amb molt de compte varem posar un cobreobjectes i varem observar-la en el microscopi. Amb una guia d’organismes i una taula de classificació varem anar identificant el grup al qual pertanyia l’organisme i prenent nota. També varem apuntar el nombre de vegades que ens anaven sortint.\nEfectivament varem poder confirmar la nostra hipòtesi, a la costa hi ha més nombre d’organismes, com podem observar a la taula i ja que també és a la costa que la llum solar arriba a més profunditat, la qual cosa fa que en la costa hi hagi molts organismes fotosintètics i per tant els seus depredadors i així amb més organismes, cosa que afavoreix la diversitat. En els resultats obtinguts varem observar que els organismes predominants en el zooplàncton eren els copèpodes i en el fitoplàncton les diatomees.\nTambé és veritat que les mostres que varem obtenir en la segona sortida eren més riques en organismes que en la primera vegada. És normal, estem en una estació amb més hores de llum solar, un benefici pels organismes planctònics.\nLa imatge mostra un dinofl·lagelat vist al microscopi electrònic. El dinoflagel·lats poden nedar i desplaçar-se mínimament gràcies a un petit flagel, i alguns tenen prolongacions allargades que disminueixen la seva tendència en enfonsar-se.\nEl Disc de secchi serveix per a mesurar la transparència de l'aigua. L'observador l'enfonsa paulatinament i anota quina és la fondària a partir de la qual ja no es distingeix el disc. Aquesta distància és un indicador de la turbidesa de l'aigua.\nDalt la barca es recuperen les xarxes i es diposita el plàncton recollit dins de diversos pots de mostreig.\nObservacions projecte recerca IES Verdaguer\nEtiquetes: Aliments / Nutrició, Educació, Espais naturals, Experiments, Mar, Metodologia de treball, Vida al mar


Nom: CAL TORNÉ\nLocalització: Estaràs (Segarra)\nCasa situada al centre del municipi d'Estaràs, estructurada amb planta baixa i primer pis i amb coberta a dues aigües.\nA la façana principal hi trobem la porta principal, formada per un arc rebaixat monolític, amb la presència d'un relleu en forma de cartela on al seu interior apareix la següent inscripció: "AÑO 1924", sustentat per brancals realitzats amb carreus regulars de grans dimensions. Al primer pis apareix una finestra de mitjanes dimensions amb represa inferior de pedra.\nAdossat al costat esquerra de l'habitatge hi ha un segon cos de planta quadrangular, on a l'alçada del primer pis trobem una galeria coberta i oberta a l'exterior mitjançant una sèrie d'arcs de mig punt realitzats amb maons col·locats a sardinell i capitells decorats amb la mateixa tècnica. Casa situada al centre del municipi d'Estaràs, estructurada amb planta baixa i primer pis i amb coberta a dues aigües.\nAdossat al costat esquerra de l'habitatge hi ha un segon cos de planta quadrangular, on a l'alçada del prime...


Oberta la inscripció per a la Cursa Els 10 de Santa\nEl Club Esportiu Fondistes Fem Força de Santa Perpètua ha obert el període d'inscripció per participar en la novena edició de la Cursa Popular Els 10 de Santa. La prova es disputarà el 5 de juny en el marc de la Festa de l'Esport.\nLes inscripcions es poden formalitzar al Pavelló d'Esports de dilluns a divendres de 8 a 18.30 hores o per internet a www.fondistes-pepa.org o www.championchip.cat/inscripcions. La inscripció es tancarà el 2 de juny o quan s'arribi als 600 participants. Tots els corredors rebran al final de la cursa una bossa amb obsequis diversos. Hi haurà premis per als tres primers classificats de cada categoria femenins i masculins.\nLa cursa, amb un recorregut de deu quilòmetres, començarà a les 9.30 hores. Abans, es disputaran les curses infantils de 1.000 i 3.000 metres. La línia de sortida i d'arribada estaran situades al costat del Pavelló.\nEl secretari del Club Esportiu Fondistes Fem Força de Santa Perpètua, Tomás Poderoso, ha explicat que en aquesta ocasió han reduït el nombre de participants.\nFoto: Cursa Els 10 de Santa de l'edició de 2015 / L'Informatiu


Educabio: Drets lingüistics, de qui?\nTinc molta sort de que em paguen per treballar en allò que m'agrada, l'ensenyament. No se si aquest fet provoca l'enveja de molts, però que li vaig a fer, la realitat és aquesta i no un altra.\nAixí i tot, no es penseu que aquesta feina és una meravella, com la resta de professions, te coses positives, però també de negatives.\nSembla mentida, però en aquesta última dècada, tots i cadascun de nosaltres ens em acostumat a donar per normal tot tipus de situacions i conductes que sense adonar-nos estan minvant el funcionament dels centres . Caldria recordar que el col•lectiu de docents de l'ensenyament públic hem sigut al llarg de molts anys un grup de gent reivindicadora, lluitadora i motor dels canvis socials.\nTal vegada per tot això i en l'actualitat, qualsevol compromís polític a favor de l'escola pública és una espècie d'actuació proscrita; per tant, tots nosaltres em de fer un esforç per seguir mantenint eixa simbiosi sostenible i globalitzada que representa l'ensenyament públic envers el seu quefer social.\nResultaria interessant que les autoritats educatives s'en recordaren de vegades dels seus soldats de base, d'aquells que estem a les trinxeres, i que dia a dia, i cada vegada amb menys recursos, "els trauen les garrofes del foc", cal preguntar-los, cal arropar-los.\nPensem en la última, de quin planeta deu haver vingut el nostre conseller d'educació que cada dia més, facilita els mini agrupament plurilingües en anglés, mentre fusiona grups de castellà i valencià, i sempre clar, en detriment de la llengua de la comunitat.\nA vore senyor conseller, no es que estem en contra dels programes plurilingües, més bé estem a favor, però si respecta aquests agrupaments, perquè no ho fa també en les línies de valencià i castellà.\nPerò que no et lleve la son, perquè encara no sabem quin serà el pròxim capítol del nostre "batconseller", cal ser conscients de que el colp pot vindre pel costat menys esperat.\nPublicat per Salvador Piera Gabardó a 20:35


Aquesta web és un domini d’Internet de IDILLIC FOODS, S.L , C/ Muntaner, 32. 08011 Barcelona. La utilització per part de l’usuari dels serveis continguts en aquest web, així com la sol•licitud d’informació/reserves, implica íntegrament les següents condicions:\nTots els drets que empara aquesta denominació estan protegits i reservats. En conseqüència queda absolutament prohibida la reproducció, total o parcial, fins i tot citant la font, de qualsevol dels continguts.\nLa infracció serà perseguida por via civil i penal, amb exigència d’indemnització pels danys i perjudicis que se’n puguin derivar.\nIDILLIC FOODS, S.L no accepta cap responsabilitat per la infracció que l’usuari pugui efectuar contra aquests drets protegits ni dels que emparin els drets protegits por la Llei de Propietat Intel•lectual, Llei sobre la Protecció Civil del Dret a l’Honor, a la Intimitat Personal i Familiar i a la Pròpia Imatge, Llei de Marques, Llei General de Publicitat, Llei General per la Defensa dels Consumidors y Usuaris (Estatal o Autonòmica), Llei de Competència Deslleial o Llei de Condicions Generals de Contractació, entre d’altres.\nIDILLIC FOODS, S.L tampoc se responsabilitza de la informació que l’usuari o qualsevol tercer dipositi a aquest web, ni dels perjudicis que aquesta informació causin a altres usuaris. En conseqüència, aquest web podrà amb llibertat de criteri denegar i fins i tot retirar qualsevol informació que pogués atemptar contra les referides disposicions legals i qualsevol altra,fins i tot a la moral i a les costums establertes.\nIDILLIC FOODS, S.L no serà responsable dels errors que poguessin produir-se en les comunicacions, inclòs l’esborrament, la transmissió incompleta o els retards en la remissió, no comprometent-se tampoc que la xarxa de transmissió estigui operativa en tot moment. Tampoc respondrà IDILLIC FOODS, S.L en cas que un tercer, violant les mesures de seguretat establertes por IDILLIC FOODS, S.L, accedeixi als missatges o els utilitzi per a la remissió de virus informàtics.\nIDILLIC FOODS, S.L no garanteix la licitud, fiabilitat i utilitat dels continguts, així com tampoc la seva veracitat o exactitud. Tampoc ofereix ni comercialitza els productes i serveis disponibles als webs enllaçats ni assumeix cap responsabilitat per aquests productes o serveis.\nIDILLIC FOODS, S.L no controla la utilització del portal por part de los usuaris, ni garanteix que aquests ho facin de forma conforme a les presents condicions generals.\nL'usuari accepta que al clicar als enllaços (links) que el remeten a webs de terceres empreses deixa de navegar en aquest web, exonerant a IDILLIC FOODS, S.L de qualsevol responsabilitat, dany o perjudici en la contractació amb les terceres empreses.\nIDILLIC FOODS, S.L no contracta en cap cas amb l’usuari sinó que únicament actua com a mediador facilitant l’accés a terceres empreses, cosa que es deriva de la pròpia naturalesa d’ Internet i els serveis prestats. La informació sobre aquests serveis continguda al portal és mera publicitat i informació, i no existeix en cap cas oferta contractual per part de IDILLIC FOODS, S.L. L’usuari contracta únicament amb les empreses a les quals sol•licita el serveis o enllaça sense que existeixi relació contractual o gestió per part de IDILLIC FOODS, S.L.\nIDILLIC FOODS, S.L no assumeix cap responsabilitat pels productes venuts o pels serveis prestats per tals empreses, ni tampoc per el correcte acompliment de tals serveis o contractes. IDILLIC FOODS, S.L no pot controlar i, per tant, no es responsabilitza que les empreses col•laboradores compleixin les seves obligacions legals.\nCom a conseqüència del registre al servei de la pàgina web IDILLIC FOODS, S.L, l’usuari accepta que les dades personals facilitades a IDILLIC FOODS, S.L puguin ser objecte de tractament en un fitxer de dades de caràcter personal. Les dades així registrades podran ser utilitzades amb finalitat comercial per a la realització d’estadístiques, la remissió de publicitat, ofertes, promocions, la realització de concursos amb premi, l’administració del servei i la gestió d’incidències, a no ser que manifesti per escrit la seva voluntat en contra a l’adreça indicada a continuació.\nEls fitxers així creats seran titularitat de IDILLIC FOODS, S.L. El titular de les dades tindrà en tot moment el dret a accés, rectificació, cancel•lació i oposició de les seves dades a C/ Muntaner, 32. 08011 Barcelona.\nIDILLIC FOODS, S.L ha adoptat totes les mesures de seguretat legalment exigides per a la protecció de les dades personals subministrades per l’usuari. No obstant, IDILLIC FOODS, S.L no pot garantir la invulnerabilitat absoluta dels seus sistemes de seguretat, ni pot garantir la seguretat o inviolabilitat de tals dades en la seva transmissió a través de la xarxa.\nIDILLIC FOODS, S.L es reserva el dret d’efectuar sense previ avís les modificacions que consideri oportunes en els seus webs, per tant pot canviar, suprimir o afegir tant continguts i serveis que es presten a través de la mateixa como la forma en la qual aquests apareguin presentats o localitzats als seus webs.\nDilluns Cerrado Cerrado\nDimecres 13:00 - 17:30 18:00 - 23:00\nDijous 13:00 - 17:30 18:00 - 23:00\nDivendres 13:00 - 17:30 18:00 - 23:00\nDissabte 09:00 - 17:30 18:00 - 23:00\nDiumenge 09:00 - 17:30 18:00 - 23:00\nObert: Avui Divendres, Dinar: 13:00h -17:30h. Sopar: 18:00h - 23:00h. Veure més horaris


Un antivacunes mor de coronavirus després d'assistir a una 'festa covid'\nEn alguns països proliferen aquests perillosos esdeveniments els participants dels quals busquen infectar-se\ndimecres, 24 de novembre 2021 - 16:44h\nLes autoritats italianes estan molt preocupades per la proliferació de ‘festes covid’, sorgides inicialment a Alemanya i Àustria, que animen a la població a infectar-se de coronavirus per a així aconseguir el certificat covid que els servisca com passe sanitari.\nDiversos mitjans italians i internacionals es fan ressò aquests dies de la mort d'un home de 55 anys a Àustria després d'haver assistit suposadament a una d'aquestes festes en el nord d'Itàlia.\nHa sigut el doctor Patrick Franzoni, vicecoordinador de la unitat de Covid a Bozen (al nord d'Itàlia, on s'estan popularitzant aquestes festes), el que ha donat la notícia i, al seu torn, la veu d'alarma. “No ens adonem que el virus és molt perillós, també en els xiquets i en els joves”, ha recalcat Franzoni en els micròfons de l'emissora Rai Alt Adige.\nLa Fiscalia investiga les ‘corona-festes’\nLa Fiscalia de Bozen ja ha obert una investigació sobre aquestes ‘corona-festes’ privades en les quals almenys un dels participants és portador del virus i els altres busquen contagiar-se per a superar la covid, un dels criteris —al costat de la vacunació i la negativitat de proves— per a obtindre el certificat sanitari que a Itàlia és obligatori per al treball i l'oci.\nPatrick Franzoni, vicecoordinador de la unitat de Covid a Bozen, va explicar que els participants en aquestes festes són sobretot joves, que confien a desenvolupar la malaltia de manera asimptomàtica i aconseguir així l'anhelat certificat sanitari. Aquest salconduit s'obté a Itàlia després de completar la pauta de vacunació, superar la infecció o comptar amb una prova amb resultat negatiu de menys de 48 hores.\n"En un local tancat, amb una persona positiva de la variant Delta es poden infectar fàcilment entre 5 i 10 persones en una nit", va comentar Franzoni en els mitjans locals.\nTambé a Holanda ha sorgit una polèmica similar després que isquera a la llum que es venen dosi de líquid infectat per a contagiar-se del patogen responsable de la pandèmia. Per poc més de 30 euros es pot adquirir a través d'Internet i de les xarxes socials un paquet que inclou el líquid, una xeringa i una prova d'antígens, destinada a confirmar que l'usuari s'ha contagiat. En cas que no s'aconseguisca l'objectiu amb la primera dosi, el venedor ofereix fins i tot una segona unitat a un preu reduït.\nEl virus té conseqüències a llarg termini, i els joves també poden acabar a l'hospital\nEn la zona circula la faula que els joves poden immunitzar-se sense riscos deixant-se contagiar, va explicar als mitjans. “Molts estan convençuts que és només una grip”, però “hi ha conseqüències a llarg termini i ells també poden acabar a l'hospital”, adverteix Franzoni.\nDe fet, a Itàlia, les ‘corona-festes’ han provocat, de moment, l'hospitalització de tres persones, i dos d'elles estan en Unitats de Vigilància intensiva.\nLa regió italiana d'Alt Adige, que limita al nord amb Àustria, és una de les quals posseeix actualment les xifres més altes de contagis del país, i allí està molt arrelada l'oposició a les vacunes entre la comunitat de llengua alemanya, segons els mitjans locals.\nLa celebració d'aquesta mena de festes, esteses a Alemanya i Àustria, ha arribat fins i tot a involucrar a xiquets d'escoles primàries, els pares antivacunes de les quals els porten a reunir-se amb positius de covid per a desenvolupar el contagi i la immunització, va revelar Franzoni.\nEncara que totes les regions d'Itàlia estan catalogades com a ‘zona blanca’, sense restriccions pel coronavirus, les regions del nord temen en breu un increment de limitacions a causa de l'augment de casos enlaire Adige, Friuli-Venècia-Julia, Vèneto, Ligúria i Vall d'Aosta.\nLa situació ha portat als governadors regionals a demanar una reunió urgent amb el Govern per a estudiar l'adopció de noves restriccions, i entre ells predominen els partidaris que aqueixes limitacions afecten només els no vacunats o els que no disposen del certificat sanitari.\n"Salut Pública aprova la tercera dosi per a majors de 60 i personal sanitari" "Pujada desorbitada de morts per coronavirus, amb 15 noves defuncions a la Comunitat"


formació professional - FP: PROVES LLIURES MANTENIMENT FERROVIARI\nFP » PROVES LLIURES GRAU MITJÀ » PROVES LLIURES MANTENIMENT FERROVIARI\nEl curs FP Proves Lliures Manteniment Ferroviari està orientat a totes aquelles persones que no tenen el temps suficient per realitzar la formació de forma presencial als centres d’estudi oficials però que tenen la necessitat i el desig d’aconseguir el títol oficial de FP. Si prepares les Proves Lliures de FP et podràs presentar al exàmens per lliure que convoquen les comunitats autònomes cada any per aconseguir el títol oficial de FP de Tècnic en Manteniment Ferroviari. Serà competència general d'aquest tècnic realitzar les operacions de manteniment en vehicles rodadors ferroviaris, en les àrees de mecànica, hidràulica, pneumàtica i electricitat-electrònica; així com realitzar el muntatge, la instal·lació i el manteniment de les instal·lacions auxiliars necessàries per al funcionament del ferrocarril, excepte l'alta tensió, ajustant-se a procediments i temps establerts, i assolir la qualitat establerta i en condicions de seguretat. La nostra experiència en la preparació de les Proves Lliures de FP és molt gran. Som un dels centres formatius més importants en aquest camp de la Formació Professional i hem aconseguit que milers dels nostres alumnes aconsegueixin la titulació oficial de FP. Si vols preparar-te per a les Proves Lliures i vols aconseguir el títol oficial de Formació Professional Grau Mitjà Manteniment Ferroviari.\nPots inscriure't en el curs per superar les Proves lliures del CICLE FORMATIU GRAU MITJÀ MANTENIMENT FERROVIARI A DISTÀNCIA sense cap requisit previ. Si desprès vols obtenir el títol oficial de FP de grau mitjà es necessita complir amb els requisits oficials: tenir el Graduat en ESO o haver superat el segon de BUP o ser tècnic-tècnic auxiliar (títol oficial) o haver superat la prova d'accés a la Universitat per a més de 25 anys. Si no compleixes els requisits anteriors, hauràs de preparar-te per a la Prova d'accés a grau mitjà (cal tenir un mínim de 17 anys per poder presentar-se a la Prova d'accés)\nTítol Oficial de Formació Professional: CICLE FORMATIU GRAU MITJÀ MANTENIMENT FERROVIARI . Podràs treballar amb tots els efectes com a tècnic en MANTENIMENT FERROVIARI\nEls continguts bàsics que s’inclouen a les assignatures del curs FP Proves Lliures Manteniment Ferroviari són els següents:\nA- muntatge i manteniment mecàni... Veure el programa del curs\nA- muntatge i manteniment mecànic\nB- muntatge i manteniment elèctric\nC- motor dièsel\nD- sistemes de ferrocarrils\nE- representació gràfica i verificació d'elements mecànics\nF- tècniques de mecanització i unió\nH- automatismes elèctrics, pneumàtics i hidràulics\nI- seguretat en el muntatge i manteniment d'equips i instal·lacions\nQuan acabis l’estudi del curs FP Grau Mitjà Proves Lliures Manteniment Ferroviari aconseguiràs el teu títol oficial de FP. La teva projecció professional amb la titulació de Tècnic en Manteniment Ferroviari estarà relacionada amb el treball en empreses a les que desenvoluparàs activitats com:\n1- Mecànic de manteniment\n2- Electricista de manteniment\n3- Electromecànic de manteniment\n4- Electromecànic de manteniment de vehicles rodadors ferroviaris\n5- Electromecànic de manteniment d'instal·lacions auxiliars del ferrocarril\nFP GRAU SUPERIOR A DISTÀNCIA PROVES LLIURES GRAU MITJÀ PROVES LLIURES IMPRESSIÓ EN ARTS GRÀFIQUES PROVES LLIURES INDÚSTRIES DE PROCÉS DE PASTA I PAPER Estudiar Curso d’Analista Microbiològic amb 4 cursos molt recomanats On estudiar Topografia Electronica: 4 formacions amb molt bones Opinions


Indústria vigilarà que els moviments en el sector energètic no repercuteixin en la tarifa | Consumer\nIndústria vigilarà que els moviments en el sector energètic no repercuteixin en la tarifa\nAssegura que en la factura influeix més el preu del petroli que la política de dividends\nEl Ministeri d’Indústria, Turisme i Comerç vigilarà que els excessos de les expectatives borsàries, derivats dels últims moviments esdevinguts en el sector energètic, no repercuteixin en el preu de la tarifa elèctrica.\nAixí ho va anunciar ahir el titular d’aquest departament, Joan Clos, durant la seva primera compareixença en la Comissió d’Indústria, Turisme i Comerç, que es va celebrar al Congrés dels Diputats. Clos va precisar que la tarifa “no creix o baixa bàsicament pel dividend”, perquè en aquest aspecte “influeix més el preu del petroli”.\nEl ministre va precisar que en el cost de l’energia és molt més important el marge de contribució que genera el preu de l’energia, que el valor dels dividends, i va considerar que “seria bé que les polítiques de dividends s’anessin normalitzant”.\nRespecte a les diferents ofertes d’adquisició sobre Endesa, Clos va assenyalar que es tracta d’operacions que es realitzen en un mercat liberalitzat entre empreses privades. Davant aquesta situació la responsabilitat del Govern és la garantia i la qualitat del subministrament energètic, que “és el que guia l’actuació de l’Executiu”, va apuntar.\nEn aquest sentit, Clos va afirmar que aquests són els pilars en els quals es basarà el seu departament a l’hora de donar resposta als cinc recursos presentats contra el dictamen de la Comissió Nacional de l’Energia (CNE) d’autoritzar amb condicions l’OPA d’E.ON.\nelèctrica industria-ca tarifa