RECULL DE PREMSA ROTARY CLUB MANRESA-BAGES - PDF\nDownload "RECULL DE PREMSA ROTARY CLUB MANRESA-BAGES"\n1 C/ Àngel Guimerà 49, 2n 1a Manresa Telf / Fax RECULL DE PREMSA ROTARY CLUB MANRESA-BAGES Premi Protagonistes del Demà Abril 2015\n2 Manresainfo - Dijous 2 d'abril de 2015 Uns quaranta joves, al premi Protagonistes del Demà Lluís Colom, Ferran Debant i Marc Bernadich són els ponents convidats Una quarantena de joves de 13 centres de secundària de la comarca del Bages, que tenen entre 16 i 19 anys, participaran el proper dimecres, 8 d'abril, al conjunt d'activitats que es portaran a terme en el marc del programa Protagonistes del Demà És el XXIV Reconeixement Rotary als joves del Bages i serveix per guardonar a aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. La guanyadora de la darrera edició va ser Cinta Macià, de l'ies Pius Font i Quer de Manresa. Aquests premis els lliura el Rotary Club Manresa-Bages, de manera ininterrompuda, des de l'any El concepte sobre el qual gira la jornada, que se celebrarà al complex de Les Comes de Súria, és el de 'Els joves del Bages, protagonistes d'un demà millor'. En aquesta cita on es vol aprofundir en valors com el lideratge, l'emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. El format previst per aquest any manté la línia establerta fa tres anys. S'inclouen xerrades de motivació que aniran a càrrec de Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; Ferran Debant, president del Grup Taelus; i Marc Bernadich, economista i professor de la FUB. Els participants també faran una part més pràctica en que hauran de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors que faran per grups. Mentre fan aquestes proves, els professors que acompanyen els joves i els ponents participaran en una taula rodona durant la qual comparteixen idees, projectes i iniciatives. A primera hora de la tarda, els estudiants faran una plantada d'arbres i seguidament elegiran, per votació, els líders de cada grup. Els finalistes hauran de preparar una exposició oral i fer l'exposició per defensar el seu lideratge. En finalitzar l'exposició de cada un dels finalistes es duran a terme les votacions finals que permetran fer la proclamació del guanyador. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. En aquesta edició es compta amb la col laboració especial de la Fundació La Caixa i la implicació d'altres empreses del territori.\n3 Manresa Informa - Dilluns 6 d'abril de 2015 Quaranta joves participaran al premi Protagonistes del Demà El Rotary Club de Manresa-Bages organitza el premi Cinta Macià, guanyadora de l edició passada // Imatge cedida pel Rotary Club de Manresa-Bages Una quarantena de joves d entre 16 i 19 anys de 13 centres de secundària de la comarca del Bages participaran a la nova edició del premi Protagonistes del Demà del Rotary Club de Manresa- Bages. Els premis, que es celebren des del 1991, es faran el 8 d abril al complex de Les Comes de Súria. El concepte sobre el qual girarà la jornada és el de Els joves del Bages, protagonistes d un demà millor. En aquesta cita on es vol aprofundir en valors com el lideratge, l emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. Els joves participaran en diverses d activitats entorn aquesta temàtica. També hi haurà xerrades de motivació que aniran a càrrec de Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis, Ferran Debant, president del Grup Taelus, i Marc Bernadich, economista i professor de la FUB. Els participants també faran una part més pràctica en que hauran de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors que faran per grups. Mentrestant, els professors que acompanyen els joves i els ponents participaran en una taula rodona durant la qual compartiran idees, projectes i iniciatives. A primera hora de la tarda, els estudiants faran una plantada d arbres i seguidament elegiran, per votació, els líders de cada grup. Els finalistes hauran de preparar una exposició oral i fer l exposició per defensar el seu lideratge. Un cop acabades les exposicions, es duran a terme les votacions finals que permetran fer la proclamació del guanyador. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. La guanyadora de la darrera edició va ser Cinta Macià, de l IES Pius Font i Quer de Manresa. L edició d enguany compta amb la col laboració especial de la Fundació La Caixa i la implicació d altres empreses del territori.\n4 El Setmanari - Dilluns 6 d'abril de 2015 Una quarantena de joves de la comarca del Bages participaran al programa del premi Protagonistes del Demà Les Comes és l escenari de les activitats programades pel dimecres, 8 d abril. De: Redacció Una quarantena de joves de 13 centres de secundària de la comarca del Bages, que tenen entre 16 i 19 anys, participaran el proper dimecres, 8 d abril, al conjunt d activitats que es portaran a terme en el marc del programa Protagonistes del Demà És el XXIV Reconeixement Rotary als joves del Bages i serveix per guardonar a aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. La guanyadora de la darrera edició va ser Cinta Macià, de l IES Pius Font i Quer de Manresa. Aquests premis els lliura el Rotary Club Manresa-Bages, de manera ininterrompuda, des de l any El concepte sobre el qual gira la jornada, que se celebrarà al complex de Les Comes de Súria, és el de Els joves del Bages, protagonistes d un demà millor. En aquesta cita on es vol aprofundir en valors com el lideratge, l emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. El format previst per aquest any manté la línia establerta fa tres anys. S inclouen xerrades de motivació que aniran a càrrec de Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; Ferran Debant, president del Grup Taelus; i Marc Bernadich, economista i professor de la FUB. Els participants també faran una part més pràctica en que hauran de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors que faran per grups. Mentre fan aquestes proves, els professors que acompanyen els joves i els ponents participaran en una taula rodona durant la qual comparteixen idees, projectes i iniciatives. A primera hora de la tarda, els estudiants faran una plantada d arbres i seguidament elegiran, per votació, els líders de cada grup. Els finalistes hauran de preparar una exposició oral i fer l exposició per defensar el seu lideratge. En finalitzar l exposició de cada un dels finalistes es duran a terme les votacions finals que permetran fer la proclamació del guanyador. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. En aquesta edició es compta amb la col laboració especial de la Fundació La Caixa i la implicació d altres empreses del territori.\n5 Regió 7- Dimarts 7 d'abril de 2015 Una quarantena de joves competiran per ser el Protagonista del Demà 2015 REDACCIÓ MANRESA Una quarantena de joves de 13 centres de secundària del Bages d entre 16 i 19 anys participaran, demà, en les activitats previstes en el marc del premi Protagonistes del Demà 2015, que atorga des de l any 1991 el Rotary Club de Manresa-Bages per tal de guardonar els nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. En aquesta cita es vol aprofundir en valors com el lideratge, l emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. La jornada inclourà xerrades de motivació a càrrec de Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; Ferran Debant, president del Grup Taelus; i Marc Bernadich, economista i professor de la FUB. A primera hora de la tarda, els estudiants faran una plantada d arbres i, seguidament, escolliran, per votació, els líders de cada grup. Els finalistes hauran de fer una exposició oral per defensar el seu lideratge. En finalitzar l exposició es duran a terme les votacions finals per proclamar el guanyador. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary en un país europeu. Hi col labora la Fundació La Caixa. ARXIU/CATPRESS Participants en una edició del guardó del Rotary Club de Manresa-Bages\n6 Regió 7 digital - Dimarts 7 d'abril de 2015 Una quarantena de joves competiran demà per ser el Protagonista del Demà :00 REDACCIÓ MANRESA Una quarantena de joves de 13 centres de secundària del Bages d'entre 16 i 19 anys participaran, demà, en les activitats previstes en el marc del premi Protagonistes del Demà 2015, que atorga des de l'any 1991 el Rotary Club de Manresa-Bages per tal de guardonar els nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. En aquesta cita es vol aprofundir en valors com el lideratge, l'emprenedoria, el treball en equip i la Participants en una edició del guardó del Rotary Club de consciència social i solidària. Manresa-Bages arxiu/catpress La jornada inclourà xerrades de motivació a càrrec de Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; Ferran Debant, president del Grup Taelus; i Marc Bernadich, economista i professor de la FUB. A primera hora de la tarda, els estudiants faran una plantada d'arbres i, seguidament, escolliran, per votació, els líders de cada grup. Els finalistes hauran de fer una exposició oral per defensar el seu lideratge. En finalitzar l'exposició es duran a terme les votacions finals per proclamar el guanyador. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary en un país europeu. Hi col labora la Fundació La Caixa.\n7 Portal INS Lacetània - Dijous 9 d'abril de 2015 Premi a Protagonistes del Demà organitzat per Rotary Manresa-Bages 09/04/2015 Aquest dimecres 17 d'abril, el nostre centre va participar al Premi Protagonistes del Demà organitzat per Rotary Manresa-Bages amb els alumnes de 1r BAT Eduard Cobo, Mamadou Yero Seydi i Albert Blaya. L'activitat es va realitzar a Les Comes, a Súria. Durant tot el matí s'hi van fer ponències i activitats d'equip, i els alumnes dels centres van escollir els sis finalistes, que van fer un discurs sobre els valors i el sentiment que Rotary els havia trasmès. Entre ells, el jurat de Rotary va escollir el nostre alumne Mamadou com a guanyador del Premi Protagonista del Demà Enhorabona a tothom, en especial a Mamadou, que podrà participar a un campus d'estiu a la ciutat europea que ell esculli.\n8 Manresainfo - Dijous 9 d'abril de 2015 Un jove de l'institut Lacetània, premi Protagonistes del Demà Mamadou Yera, al centre, guanyador del Protagonistes del Demà. Foto: Rotary Mamadou Yera, estudiant de l'institut Lacetània de Manresa és el guanyador de la XXIV edició del premi Protagonistes del Demà 2015 que organitza el Rotary Club de Manresa-Bages per reconèixer aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. El veredicte va donar-se a conèixer aquest dimecres a la tarda després d'una jornada plena d'activitats al complex de Les Comes de Súria que va reunir una quarantena d'estudiants de tretze centres de secundària de la comarca del Bages. Després d'una votació molt ajustada, el jurat va escollir Mamadou Yera, que té 17 anys, i estudia primer de batxillerat econòmic. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. Després que en la primera etapa de la jornada va ser elegit com a finalista, Mamadou Yera va preparar una exposició oral per defensar la seva candidatura com a possible guanyador. Explica que no es va preparar un escrit, sinó que només va pensar en els principals punts que volia destacar, ja que assegura que és més bo parlant que escrivint. En el seu discurs va parlar del què era per ell ser emprenedor, intentar deixar alguna cosa en aquest món, aportar, ni que sigui, un granet de sorra. I va destacar que "tots som emprenedors, com els meus pares que van venir de Senegal perquè poguéssim prosperar i tenir una vida millor". Justament a ells ha volgut dedicar aquest premi. El jove ha fet una valoració molt positiva de tota la jornada organitzada pel Rotary Club de Manresa-Bages a qui ha volgut agrair l'oportunitat que els ha donat de poder expressar com veuen i com volen que sigui el món en un futur, en el qual ells hi tindran molt a dir. També ha fet una agraïment al seu institut per elegir-lo, confiar en ell i donar-li l'oportunitat de participar en aquest esdeveniment. Desenvolupament de la jornada A la jornada, celebrada aquest dimecres 8 d'abril, hi van prendre una quarantena de joves de 13 centres de secundària de la comarca del Bages, d'entre 16 i 19 anys. El concepte sobre el qual girava era el de "Els joves del Bages, protagonistes d'un demà millor" amb l'objectiu d'aprofundir en valors com el lideratge, l'emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. Durant el dia es van fer diferents xerrades de motivació que van anar a càrrec de Marc Bernadich, economista i professor de la FUB; Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; i Ferran Debant, president del Grup Taelus. Repartits en diferents grups, els participants també van haver de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors que van servir per elegir els líders i, per tant, els finalistes del premi. Aquest són els que van exposar públicament la seva declaració d'intencions en una prova d'oratòria que, finalment, va servir perquè el jurat elegís el millor i, per tant, el jove guanyador d'aquesta edició. El Rotary Club de Manresa-Bages lliura aquest guardó de manera ininterrompuda des de l'any En aquesta edició s'ha comptat amb la col laboració especial de la Fundació La Caixa i la implicació d'altres empreses del territori.\n9 Portal INS Lacetània - Dijous 9 d'abril de 2015 Un jove de l Institut Lacetània guanya la XXIV edició del premi Protagonistes del Demà Uns premis que organitza el Rotary Club de Manresa-Bages Mamadou Yera guanya l edició d enguany a Les Comes de Súria // Imatge cedida pel Rotary Club Manresa-Bages Mamadou Yera, estudiant de l Institut Lacetània de Manresa és el guanyador de la XXIV edició del premi Protagonistes del Demà 2015 que organitza el Rotary Club de Manresa-Bages per reconèixer aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. El veredicte va donar-se a conèixer aquest dimecres a la tarda després d una jornada plena d activitats al complex de Les Comes de Súria que va reunir una quarantena d estudiants de tretze centres de secundària de la comarca del Bages. Després d una votació molt ajustada, el jurat va escollir Mamadou Yera, que té 17 anys, i estudia primer de batxillerat econòmic. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. Després que en la primera etapa de la jornada va ser elegit com a finalista, Mamadou Yera, va preparar una exposició oral per defensar la seva candidatura com a possible guanyador. Explica que no es va preparar un escrit, sinó que només va pensar en els principals punts que volia destacar, ja que assegura que és més bo parlant que escrivint. En el seu discurs va parlar del què era per ell ser emprenedor, intentar deixar alguna cosa en aquest món, aportar, ni que sigui, un granet de sorra. I va destacar que tots som emprenedors, com els meus pares que van venir del Senegal perquè poguéssim prosperar i tenir una vida millor. Justament a ells ha volgut dedicar aquest premi. El jove ha fet una valoració molt positiva de tota la jornada organitzada pel Rotary Club de Manresa-Bages a qui ha volgut agrair l oportunitat que els ha donat de poder expressar com veuen i com volen que sigui el món en un futur, en el qual ells hi tindran molt a dir. També ha fet una agraïment al seu institut per elegir-lo, confiar en ell i donar-li l oportunitat de participar en aquest esdeveniment. Desenvolupament de la jornada A la jornada, celebrada aquest dimecres 8 d abril, hi van prendre una quarantena de joves de 13 centres de secundària de la comarca del Bages, d entre 16 i 19 anys. El concepte sobre el qual girava era el de Els joves del Bages, protagonistes d un demà millor amb l objectiu d aprofundir en valors com el lideratge, l emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. Durant el dia es van fer diferents xerrades de motivació que van anar a càrrec de Marc Bernadich, economista i professor de la FUB; Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; i Ferran Debant, president del Grup Taelus. Repartits en diferents grups, els participants també van haver de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors que van servir per elegir els líders i, per tant, els finalistes del premi. Aquest són els que van exposar públicament la seva declaració d intencions en una prova d oratòria que, finalment, va servir perquè el jurat elegís el millor i, per tant, el jove guanyador d aquesta edició. El Rotary Club de Manresa-Bages lliura aquest guardó de manera ininterrompuda des de l any En aquesta edició s ha comptat amb la col laboració especial de la Fundació La Caixa i la implicació d altres empreses del territori.\n10 Regió 7 digital - Dijous 9 d'abril de 2015 Un jove del Lacetània guanya la 24è premi Protagonistes del Demà El guardó l'entrega el Rotary Club de Manresa-Bages :30 REDACCIÓ MANRESA Mamadou Yera, estudiant de l Institut Lacetània de Manresa és el guanyador de la XXIV edició del premi Protagonistes del Demà 2015 que organitza el Rotary Club de Manresa-Bages per reconèixer aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. El veredicte va donar-se a conèixer aquest dimecres a la tarda després Un jove del Lacetània guanya la 24è premi Protagonistes del d una jornada plena d activitats al complex de Les Demà Arxiu Comes de Súria que va reunir una quarantena d estudiants de tretze centres de secundària de la comarca del Bages. Després d una votació molt ajustada, el jurat va escollir Mamadou Yera, que té 17 anys, i estudia primer de batxillerat econòmic. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. Després que en la primera etapa de la jornada va ser elegit com a finalista, Mamadou Yera va preparar una exposició oral per defensar la seva candidatura com a possible guanyador. Explica que no es va preparar un escrit, sinó que només va pensar en els principals punts que volia destacar, ja que assegura que és més bo parlant que escrivint. En el seu discurs va parlar del què era per ell ser emprenedor, intentar deixar alguna cosa en aquest món, aportar, ni que sigui, un granet de sorra. I va destacar que "tots som emprenedors, com els meus pares que van venir de Senegal perquè poguéssim prosperar i tenir una vida millor". Justament a ells ha volgut dedicar aquest premi. El jove ha fet una valoració molt positiva de tota la jornada organitzada pel Rotary Club de Manresa-Bages a qui ha volgut agrair l oportunitat que els ha donat de poder expressar com veuen i com volen que sigui el món en un futur, en el qual ells hi tindran molt a dir. També ha fet una agraïment al seu institut per elegir-lo, confiar en ell i donar-li l oportunitat de participar en aquest esdeveniment. Desenvolupament de la jornada A la jornada, celebrada aquest dimecres 8 d abril, hi van prendre una quarantena de joves de 13 centres de secundària de la comarca del Bages, d entre 16 i 19 anys. El concepte sobre el qual girava era el de "Els joves del Bages, protagonistes d un demà millor" amb l objectiu d aprofundir en valors com el lideratge, l emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. Durant el dia es van fer diferents xerrades de motivació que van anar a càrrec de Marc Bernadich, economista i professor de la FUB; Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; i Ferran Debant, president del Grup Taelus. Repartits en diferents grups, els participants també van haver de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors que van servir per elegir els líders i, per tant, els finalistes del premi. Aquest són els que van exposar públicament la seva declaració d intencions en una prova d oratòria que, finalment, va servir perquè el jurat elegís el millor i, per tant, el jove guanyador d aquesta edició. El Rotary Club de Manresa-Bages lliura aquest guardó de manera ininterrompuda des de l any En aquesta edició s ha comptat amb la col laboració especial de la Fundació La Caixa i la implicació d altres empreses del territori.\n11 Regió 7 - Dissabte 11 d'abril de 2015 EL BATEC DEL CARRER REDACCIÓ MANRESA Mamadou Yera, estudiant de l institut Lacetània de Manresa, és el guanyador de la 24a edició del premi Protagonistes del Demà 2015 que organitza el Rotary Club de Manresa-Bages per reconèixer aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. El veredicte va donar-se a conèixer dimecres a la tarda després d una jornada plena d activitats al complex de les Comes, de Súria, que va reunir una quarantena d estudiants de tretze centres de secundària de la comarca del Bages. Després d una votació molt ajustada, el jurat va escollir Mamadou Yera, que té 17 anys, i estudia primer de batxillerat econòmic. El premi consisteix en un viatge i una estada en un camp del Rotary en un país europeu. Després que en la primera etapa de la jornada va ser elegit com a finalista, Mamadou Yera va preparar una exposició oral per defensar la seva candidatura com a Un jove de l institut Lacetània guanya la 24a edició del premi Rotary de Manresa Mamadou Yera és el guanyador d un guardó celebrat en una nova jornada al complex Les Comes El guanyador, Mamadou Yera, amb els organitzadors del premi ARXIU PARTICULAR possible guanyador. Explica que no es va preparar un escrit, sinó que només va pensar en els principals punts que volia destacar, ja que assegura que és més bo parlant que escrivint. En el seu discurs va parlar del que era per a ell ser emprenedor, intentar deixar alguna cosa en aquest món, aportar, ni que sigui, un granet de sorra. I va destacar que «tots som emprenedors, com els meus pares que van venir del Senegal perquè poguéssim prosperar i tenir una vida millor». Justament a ells va voler dedicar aquest premi. Durant el dia es van fer xerrades de motivació, que van anar a càrrec de Marc Bernadich, economista i professor de la FUB; Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; i Ferran Debant, president del Grup Taelus. Repartits en diferents grups, els participants també van haver de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors, que van servir per elegir els líders i finalistes del premi.\n12 El Setmanari - Dissabte 11 d'abril de 2015 Mamadou Yera, un jove de l'institut Lacetània guanya el premi Protagonistes del Demà Mamadou Yera guanya l edició d enguany en una nova jornada plena d activitats al complex de Les Comes de Súria. De: Redacció El guanyador, Mamadou Yera. Foto: Rotary Mamadou Yera, estudiant de l Institut Lacetània de Manresa és el guanyador de la XXIV edició del premi Protagonistes del Demà 2015 que organitza el Rotary Club de Manresa-Bages per reconèixer aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. El veredicte va donar-se a conèixer aquest dimecres a la tarda després d una jornada plena d activitats al complex de Les Comes de Súria que va reunir una quarantena d estudiants de tretze centres de secundària de la comarca del Bages. Després d una votació molt ajustada, el jurat va escollir Mamadou Yera, que té 17 anys, i estudia primer de batxillerat econòmic. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. Després que en la primera etapa de la jornada va ser elegit com a finalista, Mamadou Yera va preparar una exposició oral per defensar la seva candidatura com a possible guanyador. Explica que no es va preparar un escrit, sinó que només va pensar en els principals punts que volia destacar, ja que assegura que és més bo parlant que escrivint. En el seu discurs va parlar del què era per ell ser emprenedor, intentar deixar alguna cosa en aquest món, aportar, ni que sigui, un granet de sorra. I va destacar que tots som emprenedors, com els meus pares que van venir de Senegal perquè poguéssim prosperar i tenir una vida millor. Justament a ells ha volgut dedicar aquest premi. El jove ha fet una valoració molt positiva de tota la jornada organitzada pel Rotary Club de Manresa-Bages a qui ha volgut agrair l oportunitat que els ha donat de poder expressar com veuen i com volen que sigui el món en un futur, en el qual ells hi tindran molt a dir. També ha fet una agraïment al seu institut per elegir-lo, confiar en ell i donar-li l oportunitat de participar en aquest esdeveniment. Desenvolupament de la jornada A la jornada, celebrada aquest dimecres 8 d abril, hi van prendre una quarantena de joves de 13 centres de secundària de la comarca del Bages, d entre 16 i 19 anys. El concepte sobre el qual girava era el de Els joves del Bages, protagonistes d un demà millor amb l objectiu d aprofundir en valors com el lideratge, l emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. Durant el dia es van fer diferents xerrades de motivació que van anar a càrrec de Marc Bernadich, economista i professor de la FUB; Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis; i Ferran Debant, president del Grup Taelus. Repartits en diferents grups, els participants també van haver de superar proves de lideratge, perícia, orientació i valors que van servir per elegir els líders i, per tant, els finalistes del premi. Aquest són els que van exposar públicament la seva declaració d intencions en una prova d oratòria que, finalment, va servir perquè el jurat elegís el millor i, per tant, el jove guanyador d aquesta edició. El Rotary Club de Manresa-Bages lliura aquest guardó de manera ininterrompuda des de l any En aquesta edició s ha comptat amb la col laboració especial de la Fundació La Caixa i la implicació d altres empreses del territori.\n13 Freqüència - Dijous 23 d'abril de 2015 Rotary Club Manresa-Bages premia el talent i els valors en el dia a dia Reconeixement del Rotary a l alumne Mamadou Yero PROTAGONISTES DEL DEMÀ. El programa es va fer el dia 8 a Les Comes Redacció Manresa Moment del reconeixement a Mamadou Yero, l alumne guanyador d enguany ARXIU Mamadou Yero, de l Institut Lacetània de Manresa, ha estat el guanyador de la convocatòria Protagonistes del demà, acció desenvolupada el passat dimecres 8 d abril a Les Comes, a Súria, organitzada per Rotary Club Manresa-Bages. Una quarantena de joves de 13 centres de secundària de la comarca del Bages, que tenen entre 16 i 19 anys, van ser protagonistes del conjunt d activitats preparades en el marc d aquestes accions que ja porten uns anys realitzant-se. Es tractava de la vinti-quatrena edició del Reconeixement Rotary als joves del Bages i serveix per guardonar aquells nois i noies que demostren talent i valors en el seu dia a dia. El concepte sobre el qual gira la jornada és el d Els joves del Bages, protagonistes d un demà millor. En aquesta cita, on es vol aprofundir en valors com el lideratge, l emprenedoria, el treball en equip i la consciència social i solidària. El format de la jornada va seguir la línia establerta fa tres anys. A més de Marc Bernacich, economista i professor de la FUB, es va incloure una xerrada de motivació a càrrec de Lluís Colom, propietari de Garrotxa Serveis, i Ferran Debant, president del Grup Taelus, al qual pertany aquest canal de televisió, moderat pel professor Oriol Brutau. Ambdós van parlar dels seus inicis i de què vol dir ser emprenedor i ser empresari, així com la importància de ser bona persona i com van crear els primer negocis. El premi consisteix en un viatge i una estada en un Camp del Rotary a un país europeu. La guanyadora de la darrera edició va ser Cinta Macià, de l IES Pius Font i Quer de Manresa. n


Últims programes - Les cordes de l'ukelele - Pàgina 5\nLa cantant Mísia\nSentim una conversa amb la cantant Mísia, considerada una de les destacades renovadores del fado a mitjans dels anys noranta, i que enguany ha estat escollida per actuar a Barcelona dins del Festival de Fado de la ciutat. L'artista és una enamorada, també, d'estils com el tango i el cabaret, i això ens dona peu per fer un tast de músiques que passen per aquests terrenys, així com a parlar dels conceptes "renovació" i "experimentació" dins de la "world music".\nArranquem amb el so d'un nou projecte, la combinació de la veu de Pere Martínez i la formació Barcelona Clarinet Players. Això ens dona peu a continuar amb altres propostes de barreges curioses.\nMés fado del segle XXI\nParlem amb la portuguesa Katia Guerreiro, una de les representants del fado que actua en l'edició d'enguany del Festival de Fado de la capital catalana.\nEns han robat el cor...\nFem una selecció d'àlbums que han sortit aquesta temporada, i que ens han agradat molt i molt!\nTrompeta: fent amics\nTal com en el capítol anterior, en aquest cas el fil conductor també és un instrument present en moltes i diverses cultures musicals. La trompeta és la protagonista.\nViolí: cordes que ho lliguen tot\nDes de la música balcànica al klezmer, i del jazz manouche al bluegrass o la música "oriental", el violí és present en moltes cultures musicals. Serà la nostra excusa per a la selecció musical d'aquestes "cordes".\nPresentem l'àlbum "Femfo", de la cantant africana Fatoumata Diawara\nNascuda a Costa d'Ivori, s'ha convertit en pocs anys en una de les veus indiscutibles de la música africana.\nAmb motiu de la visita a Barcelona programada per aquest estiu d'aquesta banda nord-americana, ens endinsem en les sonoritats klezmer i les que hi tenen a veure, més que per origen jueu, per familiaritat sonora.\nAires de Grècia\nFarem un repàs de la música grega: del que ara es cou i del que ha sonat dècades enrere.\nTradició catalana passada al world\nPeces musicals de la nostra cultura popular, revisades en clau de patrons, ritmes i timbres d'arreu del món.\nParlem amb els "cantaors" Pere Martinez i Israel Fernandez, dues joves veus del flamenc que no es tanquen a cap influència. Seguirem amb una selecció de temes que segueixen la mateixa filosofia: anar més enllà de les fronteres estilístiques i mirant a tot arreu.\nFormacions vocals del món\nEl programa d'avui el dedicarem a veure com funcionen actualment els conjunts de veus basats en els sons de les generacions anteriors.\nLes brass bands del món i les formacions de vent metall\nUn recorregut per les brass bands del món i la seva història; també per les formacions de vent metall que ara mateix són actives a casa nostra.\nParlem de fado\nParlem de fado i en parlem amb Mariza, una de les representants del fado del segle XXI amb més personalitat del moment\nMúsiques del món (II)\nAl programa d'avui, Marta Lanau ens porta una selecció lliure de músiques del món, començant per la "sodade" de Cap Verd. Però no ens posarem pas nostàlgics!


Salvador Alsius: «L’educació mediàtica ha de ser una preocupació continuada i proactiva» - El Diari de l'Escola d'Estiu\nFotografia: Clara Marcos\nCom ha de ser l’educació mediàtica?\nJo defenso que l’educació mediàtica ha de ser una preocupació continuada i proactiva. Què ha passat? Ha passat que com que no és una formació que estigui reglada –com ho estan les matemàtiques o el medi natural– s’ha anat deixant al voluntarisme dels professors i aleshores ha funcionat d’una manera reactiva. Quan s’hi ha donat importància? Quan hi ha hagut senyals d’alarma de dir: «Ai, els mitjans de comunicació estan fent pupa».\nAls anys setanta hi va haver una febre important per l’educació mediàtica perquè passava allò que es deia: «La televisió és un comecocos, és alienadora», i va haver-hi una certa preocupació per l’educació mediàtica, però es va esvair i ara ha tornat aquesta actitud reactiva per causa de tot el que està passant amb la identitat digital, l’ús dels telèfons mòbils, els influencers i tot aquest món de les segones i terceres pantalles. Això ha fet que s’encenguin una altra vegada els senyals d’alarma i hi hagi una reacció de dir que la manera de solucionar això és l’educació. A mi ja m’està bé que sigui així, que hi hagi aquesta preocupació, però jo crec que hauria de ser sempre, no només per aquestes causes reactives.\nActualment, a la societat on vivim, especialment els joves utilitzen noves vies d’informació i comunicació, com són Internet i les xarxes socials. Creu que els mitjans de comunicació han deixat de tenir un poder que tenien o el continuen tenint?\nSí i no. D’una banda és veritat que els mitjans de comunicació convencionals estan sent progressivament abandonats per l’audiència en general i per la franja juvenil en particular, i no és cap secret dir que els joves veuen menys la televisió. Cada vegada hi ha menys programes convencionals de televisió que els interessin i es busquen la seva televisió a la carta, i moltes vegades la veuen per l’ordinador o amb qualsevol altra segona pantalla, no amb la pantalla familiar. Però alhora no hem d’oblidar que aquest és un procés lent, i que encara hi ha molts minuts de consum televisiu per part de nens i de joves.\nNo podem dir que el que surt a la televisió ja no interessa a ningú. Estem en un procés de digressió cap a unes noves formes de consum\nPer tant, no podem dir que el que surt a la televisió ja no interessa a ningú. Estem en un procés de digressió cap a unes noves formes de consum, i per tant hem de tenir els ulls posats tant en la televisió convencional –a l’hora de controlar continguts, vetllar perquè la televisió, sobretot pública, sigui portadora d’uns valors educatius cívics– com també hem de començar a parar molta atenció a aquest món digital que està configurant aquest nou entorn d’audiència juvenil.\nVostè parlava de la figura dels influencers. Suposo que són la figura dels líders d’opinió que també hi ha als mitjans de comunicació convencionals, que s’han anat traslladant a les xarxes socials. Creu que és bo que hi hagi líders d’opinió a l’hora que cadascú es creï les seves opinions i reflexions?\nParlar en termes de bo i de dolent cada vegada em costa més. Quan jo era professor a les facultats de comunicació i parlàvem de les presumptes influències nocives de la televisió, jo sempre deia que al segle XIX la gent benpensant es mirava amb recel que la gent jove llegís novel·les. Després, evidentment, el gust per la lectura va ser una cosa que va passar a ser fomentada i les sospites van recaure sobre el cinema. I això jo ja ho he viscut. Quan tenia setze anys a la meva mare la preocupava que jo anés molt al cinema, perquè al cinema «només s’hi poden aprendre coses dolentes». Després el cinema ha passat a ser un objecte cultural. Automàticament, doncs, la que va entrar a ser la dolenta de la pel·lícula va ser la televisió. En aquells moments, als anys setanta i vuitanta, jo deia que arribaria un moment que les famílies dirien: «Nen, no miris tant no-sé-què, mira la televisió, que és el que et convé». Pot semblar un acudit, però és el que està arribant. Ens sembla que la televisió és una cosa més digna que posar-se a veure segons quines coses que la gent de catorze anys pot trobar a Internet.\nPer tant, això de bo i dolent és una cosa sempre relativa. Que la gent jove trobi la seva manera de descobrir el món per un forat i que aquest format siguin els youtubers tampoc no em sembla que hagi de ser necessàriament dolent, és a dir, no em sembla que s’hagi de dramatitzar. No hem de traspassar a les famílies la idea que hi ha addiccions perillosíssimes dels nens als ordinadors i a les pantalles. Els nens aprenen una burrada de coses amb aquestes descobertes seves a través de les pantalles. Ara, és una cosa que s’ha de tenir mínimament controlada, i d’això n’hem de ser conscients les famílies i les escoles.\nI quina és la manera que tenen les famílies o les escoles de controlar el que consumeixen per Internet els fills o els alumnes?\nJo crec que la millor manera de controlar és educar. Educar en positiu. El prohibicionisme –que no dic que a vegades no s’hagi de practicar– en general, en aquests àmbits, no acaba de donar els resultats esperats. L’important és educar i ensenyar a distingir –o que els joves aprenguin a distingir– què és el que els aporta alguna cosa positiva i què és el que els aporta banalitats. Però és que això amb la televisió ja passava. Amb la televisió les famílies podien tenir actituds molt diverses. Jo crec que una bona actitud fins i tot era veure programes dolents en família. Els pares i mestres que estiguin prou atents han de posar-se a fer això; a mirar coses, a descobrir coses a Internet juntament amb els seus fills o els seus alumnes, perquè conjuntament pugui haver-hi aquest procés de distinció entre el gra i la palla, entre el que aporta valor i el que no n’aporta. En definitiva, educació mediàtica.\nL’educació és adoctrinadora per definició. No hi ha educació que no adoctrini, poc o molt\nQuè en pensa de la polèmica que va haver-hi sobre l’adoctrinament a les escoles?\nAixò de l’adoctrinament depèn sempre de la càrrega semàntica que es vulgui posar als conceptes i a les paraules. L’educació és adoctrinadora per definició. No hi ha educació que no adoctrini, poc o molt, el que passa és que la paraula adoctrinar l’hem carregada d’un valor semàntic negatiu, en el sentit de manipular i de controlar.\nJo quan era professor de Teoria de la Comunicació una cosa que fèiem habitualment a classe era escriure a la pissarra una sèrie de verbs com influir, educar, controlar, manipular i no sé si posava adoctrinar. Feia fer als alumnes una reflexió sobre quins límits semàntics hi havia entre cadascuna d’aquestes paraules i, és clar, controlar sembla lleig, «controlar la ment dels altres a través dels missatges», però influir no tant. A partir d’aquí parlàvem de la propaganda política, de la publicitat.\nEl tema és que quan algú diu que aquests nens estan adoctrinats, què vol dir? Sens dubte, ensenyar-los el catecisme és adoctrinar-los. I a més a més, en una doctrina molt concreta. En el camp de la religió, la paraula adoctrinar ha tingut fins i tot connotacions positives: ensenyar doctrina, anar a doctrina, que és el que feien abans els nens quan sortien de classe i anaven que els ensenyessin el catecisme per poder fer la primera comunió. Ara s’ha donat tota aquesta càrrega política a la paraula adoctrinar, però, en fi, tot depèn d’allà on vulguem arribar i com vulguem fer servir la paraula com a arma llancívola.\nEn aquest sentit, quin creu que és el paper que haurien de tenir els professors a les aules? Han de fomentar el debat entre alumnes? Entre alumne i professor? Han de mostrar les seves opinions?\nSí, sí, absolutament. De fet, en els materials que nosaltres hem posat ara a l’abast de les escoles moltes de les activitats justament es basen en això, tant compartir la recepció dels missatges dels mitjans convencionals o del YouTube com posar en comú totes les experiències de les xarxes socials. Parlar-ne. Això passa en educació mediàtica, en educació sexual, en educació en valors…\nL’única manera d’intentar fer front a les notícies falses i a la seva proliferació és fomentar el periodisme de qualitat i educar\nEn els tallers que ha fet a l’Escola d’Estiu parla sobre els mecanismes o recursos per actuar i moure’s en aquest nou entorn digital. Quines són les actituds crítiques que els joves poden prendre per formar-se una opinió veraç?\nAixò té una escala molt àmplia de respostes. La primera cosa fonamental en comunicació és aprendre a distingir les fonts, és a dir, d’on ve aquell missatge, quina credibilitat té qui l’emet, quina confiança mereix des del punt de vista personal… Això és bo tant si parlem d’un influencer com si parlem d’un programa de televisió, d’un diari, etcètera. Una de les coses de les quals s’ha parlat molt darrerament és sobre les fake news. L’única manera d’intentar fer front a les notícies falses i a la seva proliferació és fomentar el periodisme de qualitat i educar. No n’hi ha d’altra. La comissió d’experts que es va posar en marxa a la Comissió Europea fa un any va explorar el tema legislatiu i és molt difícil legislar contra les fake news. Algun país ho ha intentat i no se n’acaben de sortir. No saben com redactar una llei que per altra banda no sigui atemptatòria contra la llibertat d’expressió o la llibertat d’informació i van acabar dient que eren aquestes dues coses.\nTraslladat a l’escola, la primera cosa que s’ha d’ensenyar és a distingir. N’hi ha d’altres, com per exemple la distinció de gèneres. Encara que ens sembli mentida, a molts nens i molts adults –perquè també hi hauria molta educació per fer en adults– se’ls ha de dir: vostè sap distingir realment el que és realitat del que és ficció? Sap adonar-se que ara hi ha molts gèneres que són híbrids i que són una barreja d’actualitat i ficció i que aleshores hi ha perill que ens colin com a real el que no ho és i viceversa? Aquesta és una cosa que s’ha d’ensenyar i que es pot aprendre. Per tant, en primer lloc les fonts, en segon lloc els gèneres, i en tercer lloc simplement saber analitzar els missatges concrets per veure si m’interessen o no m’interessen, si els responc o no els responc, si els rebutjo o no els rebutjo, si els reenvio o no els reenvio. Com a mínim aquestes tres coses se m’acudeixen d’entrada a l’hora de fer un programa d’actuació a l’escola. I moltes de les activitats que proposem a l’eduCAC giren al voltant d’aquestes qüestions.\nEn què consisteix l’eduCAC?\nHem de contribuir a l’educació mediàtica. És una preocupació compartida per molts altres consells reguladors a tot Europa. Vàrem mirar què feien uns i què feien altres, els anglesos, els suïssos, els hongaresos –que tenen un model molt interessant–, i vam decidir crear el nostre propi model. Aleshores, l’eduCAC pot ser al llarg del temps moltes activitats diverses, però hem començat pel que ens va semblar més urgent i més important, que és la creació d’uns materials per ser usats a les escoles –entre primer i segon d’ESO i en els dos últims cursos de primària, la franja dels 10 als 14 anys–. Són uns materials que ja estan a la web i que tothom ens els està elogiant moltíssim, ens diuen que és el més complet que s’ha fet mai en educació mediàtica a Catalunya i que a més a més sembla que hi ha voluntat que puguin ser traduïts al castellà, perquè La Caixa s’ha adonat que és un bon material i el vol incorporar a eduCaixa i que el puguin utilitzar a la resta d’Espanya i a l’Amèrica Llatina. Tenim la sensació de tenir una bona eina a les mans.\nQuè hi ha dins de l’eduCAC?\nHi ha dotze unitats didàctiques, itineraris transversals, activitats d’aula… Una matriu d’unitats verticals i altres de més transversals que el mestre pot fer servir de moltes maneres diverses, tant en temes com en maneres d’utilitzar-se. I no ens aturarem aquí. Estem promovent xerrades amb famílies, i un altre front seria posar en relació els mitjans de comunicació locals i les escoles, perquè hi ha molt camp a córrer. Ja n’hi ha, d’experiències, i molt bones, però les volem generalitzar; que els mitjans locals col·laborin amb les escoles en el terreny de l’educació mediàtica, i estem somiant en la possibilitat que un dia hi hagi llocs als quals les escoles puguin anar a fer tallers específics fora del centre, el que passa és que això és més car i més complicat i no sé quan arribarà.\nL’eduCAC és tot un projecte de llarg abast, és una cosa que ara els mestres tenen al seu abast i que esperem que es vagi descobrint i que tingui bona acceptació. Des del punt de vista qualitatiu, l’expectació és molt gran. Tothom qui ho ha descobert ha dit que és fantàstic, molt útil i molt necessari.\nI pel que fa als mecanismes d’actuació que em comentava, és una cosa que es podria donar com a assignatura o que es pot tractar en qualsevol assignatura o a qualsevol aula?\nAquesta és una gran pregunta. Hi ha molta gent que reclama que això tingui presència com a matèria reglada als plans d’estudi. Sempre hi ha hagut gent que ho ha reclamat. Ara sé que a l’Estat espanyol hi ha diverses entitats i facultats de comunicació i la federació de periodistes que estan intentant parlar amb els grups parlamentaris per veure si es pot incloure en el currículum escolar. Aquí a Catalunya l’actitud del departament sempre hi ha sigut contrària. No perquè no els interessi l’educació mediàtica, que els interessa molt, però fins ara les successives conselleres d’Educació amb les quals he parlat sobre aquest tema les opinions que m’han donat eren: «Quan cada vegada estem avançant més perquè a l’escola es treballi per projectes i per activitats, no crearem ara una assignatura que justament es presta molt a ser transversal». I és veritat, des del punt de vista de la lògica pedagògica, això és evident.\nPerò què passa? Que després els professors et diuen que això és molt important: «Jo n’estic convençut, i vull ensenyar això. Però on vols que ho col·loqui? Si no tinc ni lloc ni hores». Llavors, els professors o les escoles que sí que han tingut aquesta sensibilitat s’han espavilat i a vegades ho han canalitzat a través de les classes de llengua, perquè deien que això també és llenguatge; de vegades a través d’ètica, per la cosa de l’educació crítica; de vegades han aprofitat una setmana cultural per dedicar-la intensament a l’educació mediàtica, o l’han fet com a activitat extraescolar. És a dir, cada escola s’ha espavilat com ha pogut. Però és realment un problema. És una mena de sudoku difícil de resoldre, aquest de dir: «No volem fer una assignatura perquè és transversal», perquè quan es reconeix com a transversal després és molt difícil trobar el lloc i el moment per fer aquest tipus d’activitats.\nAra, des del CAC, estem començant a supervisar no només els mitjans convencionals sinó també les pàgines web, tot i que de moment no ens toca legalment\nI pel que fa als perills que pot haver-hi amb les fake news, o sobre el que es comenti als mitjans de comunicació… Tot s’hi val? Parlant en termes de llibertat d’expressió i d’informació, hi ha algun límit?\nSí, i sobretot si estem parlant de menors als mitjans. És evident que ha d’haver-hi límits. Si en alguna matèria reconeix tothom que hauria d’haver-hi línies vermelles és en el tema dels menors. Com també ha d’haver-hi línies vermelles en els missatges que siguin clarament nocius per a la salut de les persones: missatges que fomentin l’anorèxia, la bulímia, el suïcidi… Ara, des del CAC, estem començant a supervisar no només els mitjans convencionals sinó també les pàgines web, tot i que de moment no ens toca legalment, però ho estem fent perquè són coses que no es poden separar. Hem començat per les coses que és indubtable que estan fora de llei, que legalment són perseguibles: pornografia infantil, anorèxia, bulímia, suïcidis, violència de gènere, etcètera. Crec que hi ha un consens social amplíssim que els límits de la llibertat d’expressió com a mínim passen per aquí.\nA partir d’aquí, hi ha tants caps i tants barrets… En funció d’ideologies hi ha gent que fa més estret el límit de la llibertat d’expressió. Jo soc dels que defensen que si no es veu molt clar que una cosa hauria de tenir la línia vermella ha de prevaler la llibertat d’expressió. De fet, no soc jo qui ho defensa, la primera esmena de la Constitució americana a finals del segle XIX ja ho deia. En cas de dubte i conflicte d’interpretacions legals, ha de prevaler la llibertat d’expressió. El que passa és que això també és objecte d’educació. La llibertat d’expressió, en tota la seva amplitud i amb tots els seus límits quan convingui, també és una cosa que ha de ser objecte de l’educació mediàtica.\nCreu que perdem molt temps davant del televisor o davant de les pantalles?\nLes estadístiques continuen dient que estan per sobre de les quatre hores diàries. Això segueix una lleugera tendència a la baixa, perquè hi ha derivació cap a altres activitats, però en tot cas es deriva en activitats que també suposen l’ús de pantalles. Això és excessiu? Molt probablement, però aquesta és la societat que tenim, que és mínimament visual i amb una gran avidesa pel consum mediàtic. De la mateixa manera que hi ha avidesa gastronòmica, hi ha avidesa –potser més gran i més consultiva– pel consum d’imatges. I ja que faig aquesta comparació entre la gastronomia i el consum audiovisual, hi ha una reflexió que li vaig escoltar una vegada a l’actual degana del Col·legi de Periodistes, Neus Bonet, i que he fet meva, quan va dir que, de la mateixa manera que les famílies i les escoles estan tenint cada vegada més sensibilitat per la dieta alimentària, ens hauríem de preocupar en la mateixa mesura per la dieta mediàtica.\nTornant a les fake news. Si hi ha una fake news als mitjans de comunicació, el CAC pot fer-hi alguna cosa?\nSí i no. Nosaltres som un organisme de dret públic, per tant no som jutges en el sentit estricte del terme, però sí que a partir d’una sèrie d’elements de referència actuem en certa manera com a jutges. És a dir, dictaminem sobre l’adequació o la no adequació de determinats missatges. El que passa és que fan falta instruments –dels quals no disposem– per decidir què és una notícia falsa i què no ho és. Posar-nos a dirimir sobre això sense uns paràmetres molt clars de decisió i sense els instruments per decidir és una cosa que no podríem fer, perquè el que no pot fer la justícia, en qualsevol àmbit, és actuar de manera injusta, i per tant difícilment nosaltres, ara per ara, podem actuar frontalment contra una informació que sigui sospitosa de ser-ho.\nEl que sí que podem fer és dir: «Això que va dir TV3 a tal informatiu és objectivament fals perquè hi ha unes dades contrastades i per tant va incórrer en una manca d’adequació a la veritat». El que passa és que la veritat ara es comptabilitza cada vegada més en termes de diligència per acostar-se a la veritat, des del punt de vista de l’ètica periodística, perquè determinar el que és veritat i el que no ho és no hi ha qui ho pugui fer. Però sí que pots d’alguna manera avaluar si aquell periodista o equip ha estat prou diligent per aconseguir totes les dades necessàries, contrastar totes les versions, etcètera. I això sí que ho hem fet en algunes ocasions.\nLa primera fake news de la qual jo tinc notícia és l’engany de la serp a Eva quan li va dir: «Si et prens aquesta poma tindràs saviesa»\nAra, en termes d’immediatesa –que és el que requereixen les noves eines, com Internet–, sí que pot haver-hi notícies falses degut a aquest factor, però n’hi ha d’altres que poden fer-se intencionadament. Creu que implantant l’educació mediàtica es pot acabar abolint les fake news o perduraran sempre?\nLa primera fake news de la qual jo tinc notícia és l’engany de la serp a Eva quan li va dir: «Si et prens aquesta poma tindràs saviesa», per tant, estem parlant d’una cosa relativament antiga. Abans he parlat de la proliferació, per un tema de quantitat de falsedats. Tu ho has dit molt bé: una part de les fake news són degudes a la precipitació i en canvi en altres casos hi ha molt interès, moltes vegades, a pol·lucionar la informació veraç, i això jo ho veig molt complicat d’aturar.\nCom deia abans, legalment és molt difícil que hi hagi lleis que ho aconsegueixin aturar, i per tant s’ha de fer a partir d’una convicció suficientment compartida que això és negatiu per a la humanitat i per a la vida social al planeta, i per tant cal que les grans corporacions que ara dominen el mercat dels missatges –Google, Facebook, etcètera– en siguin conscients, que diuen que en són. Hi ha documents del Zuckerberg assegurant que tenen bones intencions i que vetllaran per tot plegat, però de moment aquesta gent no tenen suficient credibilitat perquè ens creguem que van amb bones intencions, perquè després venen no sé quantes dades als de Cambridge Analytica. No acabes de saber mai qui diu la veritat i qui diu la mentida.\nEl camí ha de passar per una convicció compartida que ha d’haver-hi tallafocs. El que passa és que això abans es resolia amb consells de la informació locals, i ara aquests organismes –els mecanismes convencionals d’autoregulació mediàtica– estan desbordats. No donen més de si davant d’aquesta cosa tan salvatge. Controlar-ho tot és molt complicat. Ha de passar per grans acords de la humanitat que no sempre són fàcils d’aconseguir.\nPerò, bé, la humanitat fins ara, encara que no ens ho sembli, ha arribat a molts acords en moltes coses. És d’esperar que, en aquest marc d’una humanitat que va arribant cada vegada més a acords globals, la lluita contra les falses notícies acabi imposant-se. A través de quins mecanismes? Des de fa dos o tres anys hi ha grans discussions, si més lleis o menys lleis, si autoregulació, compromisos, tallafocs… Ara hi ha moltes webs dedicades a caçar troles, a pescar les notícies falses, i són aportacions que entre tots hem d’anar fent.


01 de de juny de 2012\nHem estat agosarats!\nAmb la que cau, iniciar un nou projecte empresarial no deixa de ser agosarat!, un comentari que aquests dies ens ha dirigit molta gent. I no deixa de ser curiós comprovar que davant de la situació en la que ens trobem es consideri agosarat engegar una nova activitat.\n23 de de maig de 2012\nPer a tots els catalans, el discurs del Mestre Puyal en l'acte del "Català de l'any", hauria de servir per despertar la consciència i reconèixer que alguna cosa ha de canviar. Estem immersos en un escenari de pessimisme del que tots plegats en som culpables, encara que els ciutadans ens vulguem sentir més víctimes, que la resta d'agents de la societat.\n21 de de maig de 2012\nDe periodista a lector\nLa criatura ja camina! Territoris.cat es va presentar en societat, i a partir d'ara hem d'alimentar-la de continguts, tot i que dependrà de l'equip del nou diari, tal com es va explicar a la presentació, també dependrà de la complicitat de tots els que tinguin interès en divulgar i compartir coneixements i notícies.\n17 de de maig de 2012\nDesprés de dues dècades trepitjant aquesta petita comarca nostra, he tingut l'oportunitat de participar en el seu creixement i, dia rere dia, he fet partícips a molts lectors d'aquesta evolució. Un fet, que ha estat molt important, tot i que els que hi som tan a prop no valorem prou, és la transformació que ha sofert el Pla d'Urgell, i en un espai de temps molt curt.


Cap Vermell - Voluntaris del GOB netegen les platges de s'Arenalet des Verger i Sa Font Celada a Artà\nEs recolliren uns 120 quilos de plàstics\nEl passat dissabte, 23 persones voluntàries del GOB es desplaçaren fins a les cales de s'Arenalet des Verger i Sa Font Celada per a realitzar una neteja de litoral.\nAquestes dues cales verges de la costa artanenca presenten un grau de naturalitat i conservació molt elevat, i tenen una baixa presió d'ús públic gràcies a la distància que les separa de les carreteres i camins transitables amb vehicle particular. Per accedir-hi a peu, el camí més curt parteix de Cala Estreta, des d'on s'arriba després d'una hora i mitja de caminada. Tot i això, no es lliuren de l'arribada de residus des de la mar, majoritàriament plàstics.\nAixí, gràcies a l'esforç dels voluntaris es recolliren uns 120 quilos de plastics, formats majoritàriament per objectes petits i bocins d'envasos, pel que la feina realitzada va ser molt important.\nLes bosses dels residus arreplegats seran transportades fins al punt verd d'Artà gràcies a la col·laboració del Parc natural de la península de Llevant. Recordem que en aquests moments el parc natural es troba en procés d'ampliació, i dins l'àmbit a incorporar també es troben incloses les cales que es varen netejar dissabte.\nAquesta actuació s'emmarca dins el programa de voluntariat que ha duit a terme enguany el GOB a Mallorca, Menorca i Eivissa amb el suport de la Fundación Biodiversidad, Ministeri per a la Transició Ecològica.


Un 60% de despesa social i 40.000 milions d’inversió\nL’Estat preveu uns ingressos “històrics” pels fons europeus i la recaptació\nLa ministra d’Hisenda del govern espanyol, María Jesús Montero, ahir durant la roda de premsa del consell de ministres. ÓSCAR CAÑAS / EUROPA PRESS\nMadridLes “lliçons” de la pandèmia en termes econòmics -com ara fer front a la crisi amb estímuls, a través d’una resposta expansiva- sembla que es mantindran als comptes públics de l’Estat per al 2022 que, a més a més, tornaran a néixer amb les regles fiscals suspeses tant a l’Estat com a Europa. La ministra d’Hisenda, María Jesús Montero, els va batejar ahir com “els pressupostos de la recuperació justa”. A l’espera de conèixer els detalls del llibre groc, les seves línies mestres passen per una despesa “històrica” on destaca la inversió; l’arribada de més fons europeus i un creixement dels ingressos tributaris fruit de la millora de l’economia.\nSerà de 240.375 milions sense tenir en compte els fons europeus\nAmb el control de la pandèmia i la millora econòmica, alguns dels recursos invertits per afrontar la pandèmia (despesa sanitària o prestacions laborals) es traslladaran a altres partides. La despesa total serà de 240.375 milions d’euros (sense els fons europeus) i un 60% es destinarà a despesa social. Els comptes també tindran un sostre de despesa “rècord”: 196.142 milions.\nUna de les partides que més creixerà serà la dedicada a la joventut: 12.550 milions d’euros, gairebé el doble que el 2021. D’aquests, 2.199 milions es destinaran a beques per a l’educació. També es reservarà part dels diners del ministeri de Justícia per a beques per a aspirants a jutges, fiscals o advocats de l’Estat. Dins la carpeta de joventut, també creixeran els diners en matèria d’habitatge. Destaca el “bo jove” per als lloguers, amb un impacte sobre uns 50.000 joves, destinat a joves d’entre 18 i 35 anys amb rendes inferiors als 23.750 euros. Finalment, el seu accés no estarà limitat pel preu de l’arrendament. També per als joves s’ha reservat una partida de 210 milions d’euros destinada al “bo cultural”, un ajuda de 400 euros per a joves de 18 anys dirigida a la cultura. Finalment, aquesta partida cultural no inclourà la tauromàquia com a sector en què els joves podran destinar els diners públics.\nD’altra banda, els PGE de l’any que ve no incorporaran l’ampliació dels permisos de maternitat i paternitat fins a les 24 setmanes que demanava Unides Podem ni un “xec bebè”. A més, la ministra d’Hisenda va anunciar una inversió “rècord” de 40.000 milions d’euros. “És la inversió més gran de la història”, va destacar. A banda de la despesa social, Montero també va anticipar les partides d’algunes polítiques. En matèria d’ocupació es destinaran 7.600 milions; en política industrial més d’11.300 milions i, finalment, en infraestructures i mobilitat un total d’11.800 milions. L’altra partida que creix exponencialment és la destinada a la ciència. Els comptes preveuen una xifra “històrica” de 13.298 milions d’euros a investigació, desenvolupament, innovació i digitalització.\nPensions i funcionaris\nEl sou dels treballadors públics creixerà un 2%\nDos col·lectius veuran modificats els seus ingressos: els pensionistes i els funcionaris. D’una banda, els PGE recolliran la revalorització de les pensions amb l’IPC segons l’avantprojecte de la reforma, és a dir, la mitjana de la inflació dels últims 12 mesos. S’estima que les pensions augmentaran entre un 2,2% i un 2,3% l’any que ve. Al seu torn, les pensions mínimes i les no contributives augmentaran un 3% el 2022, com l’ingrés mínim vital. En total, es destinaran 171.165 milions a les pensions (un 4,8% més). Pel que fa als funcionaris, l’augment salarial serà del 2%.\nCreixen un 3,8% més en comparació amb l’any passat\nEls pressupostos incorporaran 27.633 milions d’euros dels fons europeus antipandèmia (un 3,8% més respecte a l’any passat). El 90% es destinaran a la inversió. Una gran part a indústria i energia (19,8%); I+D+i i digitalització, i infraestructures i ecosistemes resilients (17,4%). Les comunitats autònomes en gestionaran directament 8.712 milions.\nL’impost de societats afectarà 1.070 grans multinacionals\nL’únic canvi fiscal destacat és la incorporació del 15% mínim sobre el tipus efectiu de l’impost de societats, sobre la base imposable a empreses que facturin més de 20.000 milions. Hisenda calcula que el “petit ajust” es traduirà en uns 400 milions d’euros i tindrà un impacte sobre 1.070 empreses. Pel que fa als ingressos tributaris (IRPF, IVA, societats) s’estima que creixin un 8,1%.\nEls PGE també inclouran 3.100 milions a les comunitats per la liquidació de l’IVA del 2017 i Hisenda ha decidit mantenir el quadre macroeconòmic.


Living Lab LOW3: AULA EDUCATIVA LOW3: Segueix la transformació del LOW3 cap a Living Lab\nAULA EDUCATIVA LOW3: Segueix la transformació del LOW3 cap a Living Lab\nEl LOW3 segueix la seva evolució desenvolupant-se com a plataforma multidisciplinar.\nFent memòria, recordem que l'equip LOW3 de la ETSAV (UPC) va presentar un primer prototip d'una casa solar autosuficient energèticament al Solar Decathlon Europe 2010, concurs internacional universitari, en el que va guanyar el Primer Premi en la Categoria d'Arquitectura, ex aequo amb Virginia Tech i Aalto University. Després del concurs, el prototip retorna al campus de l'ETSAV, a Sant Cugat del Vallès, i s'hi instal.la permanentment per a transformar-se en un laboratori viu de docència i recerca per a una arquitectura i un estil de vida més sostenibles.\nDels diferents tipus d'activitats que reuineix el concepte de LIVING LAB, tant de recerca universitària i empresarial, de monitoratge i laboratori, de "think-tank", innovació i co-creació, etc; és molt important la vessant de difusió i transmissió del coneixement creat cap a tota la societat.\nÉs d'aquesta intenció divulgativa d'on neix l'AULA EDUCATIVA LOW3, que planteja activitats didàctiques, per a noies i nois de diferents edats.\nL'AULA EDUCATIVA LOW3 conté, a dia d'avui, dos àmbits diferents: El Living Lab Aprenentatge, per a grups d'Educació Secundària Obligatòria (ESO), de Formació Professional de grau mig (FP) i de Batxillerats; i el Living Lab Suport, per a estudiants i estudiantes de grau d'Arquitectura, i de Formació Professional de grau superior (FP) .\nEl Living Lab Aprenentatge proposa, per una banda, una sèrie de Paquets Didàctics, en forma de visita educativa, que cada professora i professor podrà personalitzar segons els continguts que doni a classe i li interessi aprofundir; i, per una altra banda, unes Jornades d'Orientació per a assessorar amb els treballs de síntesi o de recerca, tant en la part teòrica de recerca i contextualització de conceptes, com en la part pràctica.\nEl Living Lab Suport recolza la formació de FP de grau superior de determinats àmbits amb visites tècniques educatives al LOW3, i recolza la formació de grau d'arquitectura mitjançant Cursos i Jornades; mitjançant l'assessoria de projectes concrets, dels diferents cursos o Projectes Finals de Carrera (PFC); i també com a Espai de Suport de la ETSAV, espai de reunió i difusió de la comunitat educativa.\n1era Jornada de CO-CREACIÓ al LIVING LAB LOW 3. Pa...\n"TREBALL DE RECERCA" al LIVING LAB LOW3\nAULA EDUCATIVA LOW3: Segueix la transformació del ...\nFinal de l' (e)co Solar Decathlon Europe 2012


Torà, Biosca i Sanaüja exigeixen mesures al Govern per l'escassetat d'aigua - Torà online\nSocietat divendres 2 setembre 2011 Autor: Xavi Santesmasses\nEl motiu són les despeses que els ocasiona transportar-la en camions cisterna\nUn camió cisterna ompliint un dels dipòsits d'aigua de Torà aquest estiu\nTorà, Biosca i Sanaüja exigeixen al Govern mesures urgents davant de l'escassetat d'aigua. Torà està envoltada per tres conduccions per a proveïment d'aigua. Pobles veïns com la Molsosa se'n subministren de la Llosa; Massoteres, de la vall de Sió i, finalment, Ribelles, de l'aigua del Mig Segre. No obstant, Torà i altres poblacions del Llobregós com Biosca i Sanaüja només poden proveir-se aigua de pous i amb camions cisterna. Segons l'alcaldessa, Mercè Valls, el problema de l'aigua a Torà es remunta a més d'una dècada sense que s'hi hagi donat cap solució. En aquest sentit, afirma que en els dos últims anys, els camions cisterna han costat al consistori 53.000 euros. Per aquest motiu, l'alcaldessa ha demanat una reunió urgent amb la vicepresidenta del Govern, Joana Ortega (que dimecres va mostrar la seua predisposició a buscar solucions), i l'Agència Catalana de l'Aigua per a una actuació 'immediata'. Torà ja va reclamar fa uns dies la portada d'aigua del pantà de la Llosa al considerar-la l'opció més factible. L'alcaldessa té el suport dels ajuntaments afectats de Sanaüja i Biosca i també del consell. El seu president, Adrià Marquilles, va qualificar ahir el problema de 'preocupant' i va dir que necessita 'mesures urgents', ja que són els únics tres municipis de la Segarra que no disposen del servei d'aigua en alta.\nFa dos anys, l'ACA va portar a terme les expropiacions dels terrenys entre Massoteres i Torà per construir-hi una conducció amb un cost pròxim als 2,5 milions d'euros i amb un recorregut d'uns 15 quilòmetres que permetria el proveïment d'aigua per a Biosca, Sanaüja i Torà. No obstant, el projecte va quedar aturat al derogar-se el decret de sequera.\nMercè Valls va fer aquestes declaracions en l'inici de la festa major amb la tradicional Dansa del Roser. Per la seua part, el consell demanarà que s'agilitzi la portada d'aigua a la potabilitzadora de Ratera del Segarra-Garriguesa a diferents municipis que estan en la mateixa situació que Torà.\nL'escassetat d'aigua a l'estiu és un dels problemes de la vila\nFont: Segre Etiquetes: sequera abastament aigüa sanitat torà\nLectures: 692 Darrera: 17.05.2021


Inici > Notícies > Calella es promociona com a destinació de turisme familiar i esportiu als Països Baixos\nCalella ha participat un any més a la fira de Solmar Tours a Eindhoven, als Països Baixos. L’esdeveniment ha tingut lloc durant tot el cap de setmana i ha rebut més de 6.500 visitants, entre els quals s’ha promocionat Calella com a destinació de turisme familiar i esportiu.\nEs tracta de la 8a edició d’aquesta trobada que cada any organitza el turoperador de viatges holandès Solmar i que reuneix a hotels i oficines de turisme de tot el món per oferir informació directament al públic final. Turisme de Calella ha participat enguany amb l’objectiu de conèixer nous clients potencials holandesos i que aquests puguin conèixer l’oferta de Calella de primera mà.\nEls Països Baixos són un dels mercats emissors tradicionals de la nostra ciutat. Segons les dades d’ocupació hotelera d’aquesta temporada, el mercat holandès se situa com el novè més important amb un total de 71.273 pernoctacions, entre maig i octubre de 2019, amb una quota de mercat del 3,77%.\nEn relació amb els productes turístics preferits dels holandesos, segons dades de l’Agència Catalana de Turisme, hi destaquen la destinació de sol i platja i les visites a grans ciutats, tot i que s’observa un interès creixent per les vacances actives, que permetin combinar la pràctica del senderisme i el cicloturisme amb la descoberta de la cultura local.\nEn aquest sentit, les dades de les visites al web calellabarcelona.com provinents dels Països Baixos mostren un interès pels continguts relacionats amb el calendari d’esdeveniments, el Far de Calella, cultura (què fer), Ironman i rutes de natura. En relació a les dades demogràfiques de les visites, la procedència es localitza principalment a la capital, Amsterdam, seguida de les ciutats de La Haia, Rotterdam, Eindhoven, Groningen i Utrecht.


Un grup de menors d'un institut de Palamós no poden viatjar a Itàlia perquè no portaven el permís dels pares - El Gerió Digital\nUn grup de menors d'un institut de Palamós no poden viatjar a Itàlia perquè no portaven el permís dels pares\nEl capità del vaixell que els havia de portar va decidir deixar-los a terra\nDiumenge, 18 de setembre de 2016 11:04h\nUn grup d'uns 50 joves estudiants de batxillerat de l'Institut Vedruna de Palamós s'han quedat sense viatge de final de curs a Itàlia, perquè el capità del vaixell que els havia de portar no els ha permès embarcar. El motiu és que els joves no tenien el permís dels pares segellat pels mossos d'esquadra.\nQuan els responsables de l'escola, alertats pels tres professors que acompanyaven els estudiants, van saber el que passava van intentar fer les gestions pertinents per poder parlar amb els pares i aconseguir els permisos necessaris. Malgrat aconseguir la documentació que els exigien, tot plegat va ser infructuós perquè el capità es va mostrar inflexible i demanava que el permís estigués segellat pels mossos d'esquadra i, com que no va ser possible abans de la sortida del vaixell els joves es van quedar sense embarcar.\nEl director de l'escola Vedruna de Palamós, Mario Mercader, diu que quan van contactar amb l'empresa que els va gestionar el viatge en cap moment els va dir que necessitaven aquesta documentació. Els estudiants tenien previst fer un creuer pel Mediterrani aturant-se en diverses ciutats acadèmiques com Nàpols, Roma o Florència.\nAplica estrictament la normativa\nLa normativa que es contempla en aquests casos és clara. La documentació que exigia el capità del vaixell era la correcte, un document amb autorització per part dels pares, amb segell dels mossos d'esquadra. Mercader però, assegura que aquest tipus de viatge és molt habitual i que l'han fet en multitud d'ocasions sense cap problema. “Les conseqüències de no deixar pujar els nanos són molt més grans que no pas haver-los deixat embarcar” diu Mercader.\nEn total els joves van estar unes 6 hores esperant però al final van veure com el vaixell salpava sense ells.\nUn cop es va confirmar que el grup de joves no van poder fer el seu viatge de final de curs, la direcció de l'Institut Vedruna va convocar una reunió d'urgència amb els pares i on també hi va assistir la companyia de viatges, que va assegurar que els joves podran fer el viatge al llarg del curs.


2011 barri estiu realojos espai jove 2012 dona Biblioteca Font de la Mina venus pla de transformació agenda educació la mina desdelamina municipals Ajuntament Sant Adrià de Besòs barri La Mina nadal consorci sant adrià del besòs setmana cultural radio reallotjaments\n31 Gener, 2018 - 17:38\nprojecte d'intervenció socioeducativa\nUn projecte d'intervenció socioeducativa a través de les arts escèniques amb infants i joves gitanes i gitanos del barri. Així es defineix Akana, una iniciativa teatral que ja es troba en funcionament.\nTreballar les arrels del poble gitano a partir d'una proposta escènica multidisciplinar. Aquest és l'objectiu d'Akana, un projecte d'intervenció socioeducativa que neix de les arts escèniques i on hi participen infants i joves de La Mina.\nAquesta iniciativa pretén fer visible la història del poble gitano des d'una perspectiva antiracista i decolonial que posi en evidència la persecució reiterada i la negació cultural que el col·lectiu ha experimentat al llarg del temps.\nEl projecte, que està acompanyat per diferents professionals de les arts escèniques, ja es troba en funcionament i té cabuda a l'Auditori de Sant Martí. Aquest mateix espai ja va acollir la primera fase de l'activitat amb un assaig general obert al públic el passat 21 de gener. Però l'estrena definitiva es preveu pel mes de juliol del 2018.


You are here: Home / Projectes / 21st Century Music for Baritone Saxophone\nAquest projecte conté exclusivament obres per a saxòfon baríton (sol, amb electròniques i altres formats) escrites a partir de l’any 2000.\nAquesta proposta no té obres fixes. D’aquesta manera, puc adaptar el programa a les particularitats de cada Festival, proposant:\ndiferents programes: “modern” (per a tot tipus de públic), “experimental” (per a públics acostumats a la música contemporània), etc.\ndiferents formacions: sol, duo amb electròniques, duo amb piano, etc.\nNo dubteu a preguntar-me!\nEl virtuós saxòfon de Joan Martí-Frasquier ens convida a submergir-nos en un infinit univers de sons en el seu projecte 21st CENTURY MUSIC FOR BARITONE SAXOPHONE, recorrent obres de diferent caràcter que exploten al màxim la tècnica de l’instrument. A través d’una subtil i potent interpretació, trasllada al públic d’obra en obra, recreant, interpretant la música d’avui.”\nRenovar-se o …. renovar-se. El concert tradicional està envellint i necessita una regeneració. Joan ha estat capaç d’obrir un camí que molts hauran (i haurem) de seguir per portar la música al públic. Encara que sigui amb un nou llenguatge i amb la seva fusió amb altres disciplines artístiques, podem disfrutar de la música per a que se’ns emplenin els sentits i aconsegueixin no deixar-nos indiferents. Feia falta aire fresc!!!\nUn desenvolupament decididament modern: una sàvia associació de suports (àudios i altres elements visuals) del tot ensamblats a un sòl·lid domini del saxòfon baríton. Un espectacle sensible de gamma alta.\nChristophe Boisquartet Diastema (Saint-Andrews, 2012)\nEn la segona edició de l’ANDORRA SAX FEST vam tenir el plaer de tenir entre nosaltres a Joan Martí-Frasquier, un gran músic amb un bon gust per l’art. En el seu projecte 21st CENTURY MUSIC FOR BARITONE SAXOPHONE, amb el saxòfon baríton com a protagonista, Joan marca un estil propi que no deixa el públic indiferent. Gràcies de tot cor”\nEfrem Rocadirector artístic de l’Andorra Sax Fest (Andorra la Vella, 2014)\nEurSax, 2on Congrés Europeu del Saxòfon. Porto (Portugal), 11-14 Juliol 2017.\nSirga Festival: Músiques de recerca i patrimoni. Flix (Ribera d’Ebre), 15 de juliol de 2014.\nAndorra Sax-Fest. Andorra la Vella (Andorra), 8 de maig de 2014.\n16è Congrés Mundial del Saxòfon. Saint-Andrews (Escòcia), 12 de juliol de 2012. Mira el vídeo del costat:


Diari Valldigna: NdP Plataforma pels pobles de la Safor: M. Josep Gonga, Premi Circ de la Safor 2015, per la tasca de conscienciació mediambiental des del teatre\nNdP Plataforma pels pobles de la Safor: M. Josep Gonga, Premi Circ de la Safor 2015, per la tasca de conscienciació mediambiental des del teatre\nPels pobles de la Safor atorga un reconeixement especial per a l'associació Salvem el Parc San Pere.\nLa Safor, 30 de novembre de 2015.-\nLa Plataforma pels pobles de la Safor ha fet públic el VIIIé Premi Circ de la Safor, a la trajectòria mediambientalista a M. Josep Gonga, Gongui, per la tasca de conscienciació mediambiental que ha realitzat des del món del teatre, junt a la companyia Pluja Teatre. A més, la plataforma ha volgut atorgar un premi especial a l'associació Salvem el Parc de Sant Pere per la defensa mediambiental i la mobilització ciutadana, al llarg de l'últim any, al voltant d'este parc de Gandia. El sopar de lliurament dels premis se celebrarà divendres dia 4 de desembre, al Restaurant Continental (Passeig de les Germanies, núm. 81), a les 9 de la nit.\nM. Josep Gonga “Gongi”, guardonada amb el Premi Circ de la Safor 2015, ha desenvolupat la seua carrera fonamentalment a Pluja Teatre. Amb la companyia teatral, ha realitzat obres recordades per tots, com Recicla, recicla (dirigit a totes les persones sensibilitzades en el tema del reciclatge dels residus urbans, per complementar les campanyes de conscienciació mediambientals), Gota (un viatge increïble a través del cicle de l'aigua) o clàssics com El Supercaminal (estrenada a Gandia el 29 de desembre de 1974, contra l'impacte de l'AP-7).\nHa estat membre de la companyia “Pluja Teatre” des dels seus inicis, participant com actriu en quasi tots els seus muntatges. Pluja Teatre és una de les companyies amb més continuïtat i presència en el panorama treatral valencià dels darrers vint-i-cinc anys. A més, ha participat i imparteix diversos cursos i tallers de conta-contes i de teatre, en moltes escoles, biblioteques i associacions de la comarca de la Safor.\n“Com que generalment són els xiquets i xiquetes els qui eduquen als pares en qüestions ecològiques, pensem que és a ells a qui ha d’anar dirigit el projecte i sobretot en el llenguatge teatral, perquè no hi ha que oblidar que el teatre és una de les formes més divertides d’aprendre” (Recicla recicla).\nLa Plataforma pels Pobles de la Safor ha volgut atorgar un premi especial a l'associació Salvem el Parc de Sant Pere, que tant ens ha fet lluitar en moments crítics, i tant ens ha fet gaudir de les victòries. La seua capacitat de mobilització ciutadana i conscienciació meidambiental al si de Gandia i la comarca ha estat clau per tal de protegir el parc i que la ciutadania es retrobara amb un espai com el parc Sant Pere. Actualment continua fent tasca defensant els parcs i els arbres de tota la ciutat.\nPels Pobles de la Safor convida els amants de la natura, protectors del arbres i les plantes, també dels animals, del paisatge, de les muntanyes, de les marjals, dels boscos... defensors de la terra i la comarca i a tothom que hi vulga vindre. El amor a la natura ens uneix una altra vegada per passar una vetllada d'amistat i de germanor.\nEl sopar de lliurament dels premis se celebrarà divendres dia 4 de desembre, al Restaurant Continental (Passeig de les Germanies, núm. 81) a les 9 de la nit.\nPublicat per DiariValldigna a 13:45


DIES DE LES NOSTRES VIDES: EL MATRIMONI D’ERIC I NICHOLE (FUGES) AMB FINAL FELIÇ - PROGRAMES DE TELEVISIÓ\nDies de les nostres vides: el matrimoni d’Eric i Nichole (FUGES) amb final feliç\nUn dels programes de televisió més antics del món. Dies de les nostres vides s’emet en streaming des del 1965. L’espectacle ho és\nUn dels programes de televisió més antics del món. Dies de les nostres vides s’emet en streaming des del 1965. L’espectacle ens aportarà algunes coses èpiques. Llegiu-ne més per conèixer material addicional sobre l'espectacle.\nQuè passa amb el matrimoni d’Eric i Nichole?\nTots sabem que Eric i Nichole es casaran, però, com és habitual, hi ha problemes i sentiments relacionats amb el matrimoni de tots. Aquesta vegada trobem l’Eric a la seva habitació situada a sobre del pub i plorant per la carta de l’àvia Caroline.\nAl mateix temps, la seva mare, Marlena, torna a casa després de la sessió de manicura i Holly entra amb ella. Tan bon punt Marlena és a casa, observa nerviosisme a la cara de Nichole. Marlena té clar que el seu fill no podria ser millor sense Nichole; per tant, s'asseu allà per resoldre els seus problemes.\nDe què tracta el sèrum al·lucinant?\nKate és a la sala d'interrogatoris on Vivian carrega la xeringa amb sèrum. Vivian injecta el sèrum al cos de Kate. Kate agraeix a Vivian el sèrum quan Vivian li diu que no li agrairà perquè no era conscient que el sèrum era la fórmula correcta.\nKate està indignada i diu: i si enverinaria el cos i la mataria? La preocupació és força important. Vivian pregunta si Kate pot cosir els elefants roses en les seves al·lucinacions.\nL’escena del ballet de Gwen i Txad\nGwen i Chad borratxos tenien una altra història quan arriba Abigail i és testimoni del comportament de Gwen. Sembla que tots dos s’agraden i hi ha hagut complicacions en les relacions de Gwen. Finalment, vam poder veure els nuvis al pub fent vots junts.\nEric expressa el seu amor per a la seva nova dona i diu que no pot viure sense Holly i ella. Nichole deixa anar algunes llàgrimes d'alegria i descriu com va conèixer Eric i que no pot viure sense ell.\nDesprés de la confessió d’amor, tots dos queden lligats als vots del casament. Al mateix temps, passa una cosa entre Gwen i Abigail que és complicada.\nPodria Xander perdre Sarah pel seu bé?\nDesprés que Sarah descobreixi que el seu amic havia pactat un acord amb Jan, les expectatives de Sarah van quedar molt clares per a Xander. Va dir que necessito que sàpigues que si tornes als teus antics camins, va advertir, no ho suportaré mai més.\nl'home més recent\nTot i que les paraules de Sarah li ressonen a les orelles, no serà fàcil per a Xander ignorar les seves ganes de venjar-se de l’enemic Filip.\nEls fans suposen que no s’allunyarà del seu motiu, però el mínim que farà és mantenir a Sarah fora d’això.\nEsperem a veure què passa al programa. Sens dubte, serà una sèrie fantàstica per veure-ho si no ho heu fet encara.\nmonster musume temporada 2?\nsorteig d'ordre d'anime de la sèrie\nGoworth temporada 9 data de llançament 2021\nquants episodis hi ha a la temporada 5 de riverdale\ndata de llançament de Toy Story\nanne amb una e temporada 4


El Mercat Municipal de la Constitució de Viladecans és càlid i humà. Innovem per oferir-te els millors serveis i qualitat.\nLes qualitats dels productes de les nostres parades són de primera i el tracte de proximitat dels professionals que treballen al Mercat és, sens dubte, excel·lent. Al nostre Mercat trobaràs carnisseries i xarcuteria, aviram, aus, caça i ous, fruites i verdures, pesca salada, peix i marisc, llegums, fruits secs i plats preparats per endur-se, productes ecològics, moda i complements, i restauració amb servei a domicili, bar braseria i xurreria.\nPeix, marisc i pesca salada3\nRoba i complements1\nAviram Mari Carmen Lopez, parada 11\nAviram des del 1993 al Mercat de la Constitució, amb el millor pollastre desossat al momento i l'elaboració d'hamburgueses i derivats diaris.\nDes del 1986 portem a la teva taula bacallà, olives i encurtits de primera qualitat. Elaboració propia diaria, cuinem per a tú.


Excursió SUP + snorkel a Menorca - Sportravelling\n/Excursió SUP + snorkel a Menorca\nDisponibilitat: des de 16/05/2019 fins a 01/10/2019\nExcursió amb Pàdel Surf + Snorkel a la Cala Torret - Menorca\nEsteu preparats per gaudir d'una les nostres millors activitats amb forma d'excursió guiada per l'illa de Menorca?\nSi és que sí, vol dir que heu arribat al lloc indicat, ja que el que us proposa Sportravelling és una activitat combinada que inclou una excursió guiada amb SUP + una immersió de Snorkel a la part sud de l'illa de Menorca!\nEl primer que farem abans de començar l'activitat és aprendre les bases del SUP amb l'ajuda inestimable dels nostres guies, juntament amb totes les mesures de seguretat pertinents per d'aquesta una activitat 100% segura i perquè posteriorment pugueu gaudir i treure tot el rèdit a aquesta magnífica activitat de pàdel surf+snorkel.\nDespres de la petita sessió de formació començarem l'excursió guiada amb SUP a la Cala Torret, des d'allà anirem en direcció a les coves "des Pont" i "des Drac".\nUn cop allà farem la immersió de snorkel a la millor piscina natural de tota l'illa, hàbitat d'un gran número d'ecosistemes marins tant animals com vegetals, que veurem amb tota mena de detalls ja que l'aigua cristal·lina és totalment transparent.\nUn cop finalizada la immersió de snorkel ens podrem relaxar a una platja propera on hi prendrem un refresc i guardarem forces pel viatge de tornada fins a Cala Torret.\nUna experiència única, no la deixeu escapar!\nCondicions de Excursió SUP + snorkel a Menorca\nVeure condicions generals de contractació o Polítiques de cancel·lació de Excursió SUP + snorkel a Menorca\nAquesta activitat és de nivell fàcil\nEstà disponible des del mes de Març fins a més d'Octubre amb reserva prèvia i sempre subjecte a condiciones climatològiques.\nLa ruta te una duració de 3 hores\nEl preu de l'activita inclou:\nTaula de SUP i corretja\nAssegurança RC i d'accidents.\nEl dia de l'activitat us recomanem que porteu:\nUlleres de sol subjectes


L.A. CIUTAT ENTRE MAR I MUNTANYA - Èxit21\nL.A. CIUTAT ENTRE MAR I MUNTANYA\nPublicat a 13 de November de 2019 per Jordi Riu\nA tot el món no hi ha una metròpoli tan vista gràcies al cinema i la televisió com Los Angeles. És la ciutat més extensa i poblada de l’estat de Califòrnia, i la segona dels Estats Units, per darrere de Nova York.\nLos Angeles es troba situada al comtat homònim, a la Costa del Pacífic, circumstància geogràfica que la converteix en un atractiu turístic. Tot i que també comporta els seus inconvenients.\nLa ciutat californiana està conformada per districtes com Downtown, Hollywood, Santa Monica o Wilshire.\nLos Angeles té els seus orígens en el Pueblo de Nuestra Señora la Reina de los Angeles del Rio Porciúncula, fundada el 1781 per l’aleshores governador de Califòrnia, Felipe de Neve.\nLa metròpoli californiana té les arrels històriques en un racó anomenat Olvera Street, o Placita Olvera, ubicada al Downtown, el districte financer. Aquest carrer d’influències arquitectòniques espanyoles, comprèn edificis tan emblemàtics com l’Adobe Ávila, Pelanconi o Sepúlveda.\nPel que fa el riu que dona nom a la ciutat de Los Angeles i la travessa, el Porciúncula (batejat així per Gaspar de Portolà el 1769), s’estén al llarg de 82 quilòmetres. El seu curs discorre entre el seu naixement, al districte de Canoga Park, a la vall de San Fernando, i la desembocadura, a Long Beach.\nMolts trams del riu Los Angeles estan constituïts per canals artificials forjats en formigó (creuats per viaductes sustentats per arcs, com el de 6th Street) que draguen les aigües pluvials, tot i que habitualment romanen secs.\nEntre finals del segle XIX i la primera meitat del XX, Los Angeles va experimentar una transformació, motivada per l’auge de l’automòbil (quanta culpa va tenir el Ford T)\nA la confluència entre Broadway i 3rd Street es troba ubicat l’històric edifici Bradbury, acabat el 1893. El seu interior va servir d’escenari de films com Blade Runner o La Ley de Murphy.\nEl 1928 va quedar enllestit la seu de l’Ajuntament de Los Angeles, un edifici en forma de “T” invertida, dissenyat per Albert C. Martin. Entre els anys 1929 i el 1969 va existir el que va ser el primer gratacels de la ciutat, el Richfifield Tower, seu de la petroliera Richfield Oil Company.\nPROLIFERACIÓ EN VERTICAL\nDurant la dècada de 1960, van proliferar gratacels com l’AT & T Center, 611 o Place (ambdós projectats per William Pereira) o l’Equitable Life Building.\nSobre el solar del Richfield es va erigir l’ARCO Plaza o Paul Hastings (se’n van trasplantar les portes dels ascensors, una joia de l’Art Déco) integrada en un conjunt que comprèn la bessona City National Bank.\nNo obstant, però, El 1973, un any després de l’acabament de les torres bessones del complex ARCO, molt a prop, es va inaugurar l’AON Center. Va ser el gratacels més alt de Los Angeles fins que, el 1990 va ser superat pel U.S. Bank Tower. No obstant, però, el també conegut com a Torre de la Biblioteca va quedar eclipsada el 2017 pel Wilshire Grand Center, malgrat estar igualats en número de pisos (73). La clau radica en el pinacle que el corona, amb el qual assoleix una altura total de 325 metres, davant els 310 de l’U.S Bank.\nEl perfil urbà o skyline característic de Los Angeles es completa amb altres gratacels com el Bank of America Plaza, Citigroup Center, o Figueroa at Wlishire. Al barri de Century City es troba el Fox Plaza (el fictici Nakatomi Plaza de La jungla de Cristal), seu dels estudis Twenty Century Fox.\nEL CIM DEL CINEMA\nA la falda del mont Lee es troba un símbol estretament vinculat a la ciutat de Los Angeles: el rètol de Hollywood, integrat al parc Griffith. El popularment conegut com Hollywood Sign va ser instal·lat el 1923, com una promoció immobiliària anunciant una urbanització que s’acabava d’inaugurar.\nEl que havia de ser un reclam provisional (originalment es deia Hollywoodland) va esdevenir una icona permanent. No obstant, però, les vistoses lletres majúscules, de tretze metres d’altura van quedar malmeses per la deixadesa en el manteniment. La primera “O” quedava mutilada per dalt, mentre que la tercera va caure completament (es llegia com Hullywod).\nAquesta situació es va revertir el 1978 amb la reparació dels cèlebres panells alfabètics, retornant-los així l’esplendor perduda.\nHollywood és conegut com la “meca del cinema”, atès que concentra els més importants estudis cinematogràfics com Universal, Warner Bross, MGM o Paramount.\nDUES ICONES “ESPECTACULARS”\nIntegrat al Hollywood Boulevard es troba el conegut com “Passeig de la Fama”. Sobre la vorera hi ha incrustades 2000 plaques metàl·liques en forma d’estrella de cinc puntes disposades en fila índia. A totes hi ha gravats els noms de personatges que han destacat en els diversos camps de l’espectacle i l’entreteniment (cinema, televisió, música, ràdio i teatre).\nAixí doncs, les plaques estrellades reten homenatge a figures com Steven Spielberg, Michael Jackson, Rod Stewart o Carmen Miranda, entre molts altres.\nAl número 1750 de Vine Street hi ha emplaçat un altre emblema de Hollywood. Es tracta de l’edifici Capitol Records, seu de la companyia discogràfica homònima, adquirida per la britànica EMI el 1955 (un any abans de l’acabament de l’immoble). La torre, de planta circular està dissenyada de tal manera que evoca intencionadament una pila de discos de vinil enfilats en una agulla.\nJUNGLA D’ASFALT I PALMERES\nLes palmeres constitueixen un element indissociable del paisatge urbà de Los Angeles, sense els quals no es concebria la ciutat californiana.\nAquestes plantes llenyoses que ornamenten parcs com La Brea o McArthur, bulevards, o platges com Venice o Malibu, s’estan morint. Les palmeres, amb una vida d’entre 75 i 100 anys, no són una espècie vegetal endèmica de Califòrnia. Es van plantar a principis del segle XX per donar a Los Angeles una aparença d’oasi urbà.\nL’ajuntament ha decidit reemplaçar aquesta espècie vegetal de la família de les arecàcies per arbres autòctons.\nLos Angeles és bàsicament una ciutat on impera la cultura del vehicle privat.\nTan sols un 10% dels 3.792.621 habitants censats a l’àrea metropolitana de la Costa Oest el 2010, utilitzen habitualment el seu sistema de transport públic. L’ens gestor, LACMTA (Autoritat del Transport Metropolità del Comtat de Los Angeles per les seves sigles en anglès) explota una xarxa de metro integrada per sis línies de metro. D’aquestes, dues (vermella i violeta) tenen un traçat íntegrament subterrani, amb combois de tipus estàndard. Les altres quatre (Expo, blava, verda i Oro) són de trens lleugers, semblants als tramvies, els quals van parcialment sobre superfície.\nLa LACMTA opera una xarxa d’autobusos, els colors dels quals difereixen en funció del tipus de trajecte que cobreixin. Així doncs, els taronja s’anomenen Metro Local, les línies dels qual tenen més parades. Els Metro Rapid, de color vermell, circulen per vies ràpides amb parades més distanciades.\nPer últim, hi ha els Metro Express (blaus), que recorren les autopistes que vertebren Los Angeles.\nPer arribar sortir de Los Angeles hi ha diverses opcions. Per la via aèria, la metròpoli californiana compta amb diversos aeroports com l’Internacional, anomenat LAX segons el codi IATA (Associació Internacional de Transport Aeri per les seves sigles en anglès).\nUn tret distintiu d’aquest aeròdrom és el Theme Building, un peculiar edifici de planta única circular, suspesa damunt uns arcs entrecreuats, semblant a un ovni.\nPer ferrocarril (Amtrak), Los Angeles està comunicat amb la resta dels Estats Units a través de la Union Station.\nPer la via marítima, metròpoli de la Costa Oest esta té la seva porta d’entrada i sortida en el port de la badia de San Pedro.\nEntre el 1926 i el 1985, Los Angeles va marcar el punt final de la mítica Ruta 66, coneguda popularment com el “Carrer principal d’Amèrica”. Travessava vuit estats amb una longitud de 3940 quilòmetres des del seu inici, a Chicago.\nLES LLIGUES MARQUEN AFICIÓ\nLa ciutat de Los Angeles té representació en totes les Lligues nacionals esportives. Els equips dels Dodgers i els Angels (valgui la redundància) competeixen en beisbol; els Rams i els Dodgers en futbol americà, i els Galaxy en soccer o futbol internacional.\nEl pavelló Staples Center es el feu dels equips dels Lakers i els Clipper, de l’NBA, així com l’Sparks de la WNBA, la seva divisió femenina.\nAquests tres conjunts de la Lliga americana de bàsquet comparteixen espai amb els King, de l’NHL (hoquei).\nEL PACTE DELS ANELLS\nAl llarg del segle XX, Los Angeles va organitzar els Jocs Olímpics del 1932 i 1984. En el que portem de segle XXI, la ciutat californiana aspirava a celebrar aquest macro-esdeveniment esportiu, presentant-se candidata a la XXXIII Olimpíada del 2024. Tot i que no va poder ser, el juliol del 2017, el Comitè Olímpic Internacional va establir un pacte amb la delegació de la candidatura nord-americana.\nEs tractava que, a canvi de la seva retirada de la competició en favor de París, li seria concedida la següent edició, el 2028. Els XXXIV Jocs Olímpics seran els tercers que organitzi Los Angeles i els cinquens que aculli els Estats Units, comptant els de Saint Louis 1904 i Atlanta’96.\nPRÒSPERA GRÀCIES A L’”OR NEGRE”\nLa cinematogràfica no és la única industria que sustenta l’economia de Los Angeles. Els beneficis que generen les refineries i pous de prospecció petroliera (n’hi ha 5000, molts dels quals es troben al mig de zones residencials) s’estimen en uns 20 milions de dòlars anuals, segons fonts de la Corporació per al Desenvolupament Econòmic de Los Angeles.\nAquesta activitat industrial tan rendible, la qual va viure el seu auge a la dècada de 1930, ha contribuït a la prosperitat de la metròpoli de la Costa Oest. No obstant, aquesta bonança també té el seu contrapunt, ja que també contribueix a l’escalfament global i el consegüent canvi climàtic.\nAtesa la seva situació geogràfica (a tocar de la falla de San Andrés), Los Angeles es troba a l’anomenat “Cinturó de foc” el qual abasta la conca del Pacífic en la seva totalitat. Aquesta circumstància fa que la ciutat californiana sigui procliu a patir terratrèmols amb certa regularitat. L’últim sisme registrat a l’àrea metropolitana de la Costa Oest va ser l’ocorregut el 17 de gener del 1994, amb epicentre al districte de Northridge i un balanç de 72 víctimes mortals.\nPel que respecta els danys materials, l’antiga catedral de Santa Vibiana va quedar tan malmesa que es va optar per l’enderroc. Sobre el seu solar hi ha edificat el temple de Nuestra Señora de los Angeles, obra de Rafael Moneo i construït a prova de terratrèmols.\nEl cinema també s’ha fet ressò d’aquest risc geològic a través de films com Terremoto (1974); Volcano (1997), amb erupció magmàtica inclosa, o San Andrés (2015).\nDes de l’observatori Griffith, es pot apreciar (a banda d’una densa pàtina de contaminació atmosfèrica) que al voltant dels gratacels del centre de Los Angeles, s’erigeixen barris d’edificis baixos. Però també que és L.A. ciutat entre mar i muntanya.\nCategoria: Opinió Tags: L.A., Los Angeles\n← FUM DE VIDA ETERNA


B&B Nuraximannu Santadi Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Santadi.\nVia Teulada 69 Loc. Barrua De Basciu, Santadi, Santadi, Itàlia, 09010 - Veure al mapa\nMés informació sobre B&B Nuraximannu\nConvenientment situat a Santadi, B&B Nuraximannu és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Santadi. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , instal.lacions de barbacoa, biblioteca.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, aparell de televisió, habitacions interconnectades disponibles per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com buceig, pesca, equitació, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). B&B Nuraximannu és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Santadi.\nCal que informeu el B&B Nuraximannu de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Només s'admetran devolucions o canvis dels productes en cas de defecte de fàbrica, danys en el transport o errors de lliurament. En qualsevol cas, no hauran d'haver transcorregut més de 14 dies des de la recepció del producte i s'hauran d'incloure l'embalatge i accessoris. Es comprovarà prèviament a l'acceptació de què es tracta d'un defecte o anomalia de fabricació o d'embalatge i no un ús, manipulació o magatzematge inadequats o negligents. S'acompanyaran sempre del corresponent albarà de lliurament o de la factura.\nTant en el cas de devolució per defecte de fabricació o embalatge com en el cas d'error en la comanda s'oferirà a CLIENT, si és possible, la reparació de la peça o la seva substitució per una altra alternativa sense cost addicional i sense dret, per part del CLIENT, a cap mena de compensació. Les despeses que generi l'enviament de la comanda reparada o correcta seran a càrrec de ELECTRO NORMA.\nEn tot cas, la devolució quedarà sempre subjecta a previ examen per part de ELECTRO NORMA de l'estat del producte objecte de devolució i a la verificació que s'han complert els requisits exigibles en les presents condicions de venda. Una vegada rebuda la devolució i en cas que procedeixi, reemborsarem l'import cobrat en un termini màxim de 30 dies i en els mateixos termes que es van usar per a realitzar el pagament.\nELECTRO NORMA es reserva el dret de rebutjar devolucions comunicades o enviades fora del termini fixat o de productes que no es trobin en les mateixes condicions en les quals van ser rebuts.\nLes devolucions es gestionaran a través de l'enviament d'un correu electrònic a [email protected] realitzant una descripció dels motius i de les causes al·legades per a la devolució. Així mateix, serà necessari assenyalar el nom i cognoms i el número de referència de la comanda. Una vegada rebuda la petició, la tramitarem oportunament.


2018/2018_06_25_Premi_BBVA_SMApostols.jpg dilluns, 25 de juny de 2018\nPersonatges Emanuel Suárez, Alumne Júlia Rodríguez, Alumna Guillermo Savall, Professor Maria Teresa Montanya, Directora Escola Santa Maria dels Apòstols\nSatisfacció a l’Escola Santa Maria dels Apòstols, al Besòs i el Maresme, per la victòria en el programa d’educació financera del BBVA, a nivell estatal. Cinc mil euros per destinar a una causa solidària que se sumen als més de pràcticament tres mil que han recaptat, de moment, amb el projecte ‘Save Money and Give Away Some Hapinnes’, que els ha fet guanyadors.\nEmanuel Suárez, alumne\n“Ens hem esforçat molt, hem fet un munt de projectes. No dic que ens mereixíem guanyar, podrien haver guanyat altres escoles.”\nDes de l’assignatura optativa d’emprenedoria de tercer d’ESO, han programat diferents activitats solidàries durant el curs. Des d’esmorzars, torneigs de tennis taula, venda de roses per Sant Jordi fins a un crowdfunding.\nJúlia Rodríguez, alumna\n“És com la inventiva, la motivació per aconseguir el que tu vols, marcar-te un objectiu i poder arribar a l’objectiu.”\nPer guanyar el concurs, anomenat ‘Valors de futur’, es valorava la creativitat, l’originalitat i l’aplicació de conceptes d’educació financera. Participar-hi permetia aplicar el que anaven aprenent d’una manera pràctica.\nGuillermo Savall, professor\n“Didàcticament és molt interessant i, per a ells, els hi ha encantat. És molt millor per a ells treballar en quelcom que ells pugin valorar com una cosa que els pugui servir per demà.”\nDe moment, la feina feta servirà també per ajudar famílies del barri, però també d’altres països, que passen per dificultats.\nMaria Teresa Montanya, directora Escola Santa Maria dels Apòstols\n“Pels mateixos alumnes que hi ha aquí, per la roba, pels llibres, pel menjador. I també per Amèrica, nosaltres també donem menjar a molta gent.”\nEls diners del premi i els recaptats van a parar a la fundació ANI, vinculada a l’escola.