Duran + patrimoni + Lloret… en 59”\nAhir, triple estrena al 59 segons. Estrena de temporada, estrena de dia d’emissió (a partir d’ara els dijous) i estrena de canal, ja que ha passat d’emetre’s de La2 a La1 de TVE. El convidat de l’estrena, el candidat de CiU a les eleccions generals, Josep Antoni Duran i Lleida. Posteriorment, debat sobre la (re)aplicació […]\nHi ha alternativa al PP?\nLa màquina d’esputar argumentaris i consignes en què s’ha convertit la immensa majoria de partits té aquests dies un material ja força magrejat. Es tracta de la falca que en les últimes setmanes deixa anar tot representant polític del PSC (i rodalia) que compareix en públic. És senzilla, simple i fàcil de memoritzar: com pot […]\nDuran + Rajoy + Iceta = confusió\nLapsus linguae de Rajoy i de Duran i Lleida. El sobiranisme que també treu el cap a Unió. Una creu per a CiU, de nom Xavier Garcia Albiol i PPC. I els moviments precongrés a can PSC, amb Àngel Ros i Miquel Iceta jugant a escacs. Tot, reconcentradet en 6 minuts distesos a can Tot […]\nAmb Ros i Carbonell a la COM\nAvui, tertúlia d’anàlisi d’actualitat a El dia de la COM, amb Toni Bolaño i Joan López Alegre. Hem parlat de Badalona, dels maldecaps que Garcia Albiol reporta a CiU, però també d’un altre alcalde, en aquest cas el de Lleida, Àngel Ros, que ja s’ha postulat oficialment com a candidat a primer secretari del PSC. […]\nLa tècnica de l’aspersor\nDiu la llegenda que en el congrés nacional d’Esquerra celebrat el juliol de 2004 a Lleida Joan Ridao, en tornar d’anar al servei i de fumar un Ducados, va assabentar-se (a través d’un periodista que cobria el congrés) que havia estat rellevat com a portaveu del partit. I és que, parit el pacte de la […]\nLa mediatització de la política\n“La política en la red” ha estat el tema del X Congreso Español de Ciencia Política y de la Administración, celebrat aquesta setmana a la Universidad de Murcia. En l’àrea IV del congrés (Comportamiento político y comunicación política) el grup de treball La mediatización de la política ha discutit entre d’altres comunicacions la de servidor, […]\nGuerra + Mas + Montilla = Confusió\nRetorn a la confusió. Aquesta setmana estranya, amb congrés a Múrcia pel mig, ha donat també per reestrenar-nos al Tot és molt confús de Catalunya Ràdio. Aquest curs, amb una horeta menys de programa, la secció de servidor, per força, havia de comprimir-se, i aquí que en teniu la primera. Sis minutets de pindoletes polítiques […]\nAmb Joaquim Nadal a la COM\nAvui m’he estrenat a la tertúlia del magazine matinal de COMRàdio, El Dia a la COM. En principi havia de ser amb el vell conegut (i antic spin) Jordi Mercader, i amb l’editoria Miriam Tey… però al final, conduïts pel Jordi Duran, la tertúlia ha acabat essent de quatre, perquè fins i tot abans del […]


CAL SAC: de setembre 2012\nL'1 de setembre hem iniciat un nou curs. L'1 de setembre del 2012 fa 30 anys que estic a l'EAP de Badalona (Equip d'Assessorament Psicopedagògic). Per mi, és una data important: treballar durant 30 anys al mateix lloc dóna un no sé què de basarda del temps passat i del futur que queda.\nAra que fa ja 30 anys que vem encetar aquest camí, he recordat aquell equip de 8 persones que vem iniciar un equip de bell nou, amb projectes, amb il·lusions i esperances, amb dificultats i amb poca experiència en el camp, però amb unes ganes enormes de posar el nostra gra de sorra i contribuir al futur de l'educació dels infants, i sobretot, d'aquells amb els que desplegàvem La Llei d'Integració del Minusvàlid. Han passat els anys i cadascú ha anat seguint el seu projecte.\nEn un temps en el que sembla que donem molta importància als números des del punt de vista estadístic - nombre d'alumnes valorats, nombre de reunions, nombre d'entrevistes, nombre de derivacions, nombre de dictàmens,...- a mi se'm fa palesa tota una altra vessant sense la que no haguéssim pogut tirar endavant. I és la importància dels valors de la relació entre els professionals. Compartir anhels, compartir dificultats i preocupacions i fer lligams personals amb els professionals de les escoles, amb les famílies i amb els alumnes amb necessitats educatives, ha estat el millor de tot aquest temps.\nAra que he fet 30 anys i que m'he acomiadat d'alguna escola amb la que hem treballat colze a colze, em dóna la perspectiva d'una nova etapa en la que perdurarà aquest lligam no només amb aquesta escola si no també amb totes les que he conviscut al llarg dels anys: escoles que han tancat, escoles de nova construcció i escoles que perduren al llarg del temps.\nHe après molt amb tots!: amb els mestres i professorat, amb les famílies i amb els mateixos alumnes i us vull donar les gràcies.\nNo plego, no! però potser ja tinc la mirada posada en els 60 i una mica més enllà, és clar, ja que no em toca! i potser els nous temps estan incidint en una nova manera de fer: amb retallades, amb pocs espais de reflexió entre el professorat i entre els professionals dels EAP, amb cansament, .... però m'agradaria recuperar, ni que sigui una mica, aquell equip de llavors, amb l'empenta de saber-nos coneixedors d'una cosa que començava i on quedava molt per fer. Avui puc dir que no sé exactament on hem arribat, però que han canviat coses, moltes, hem treballat per la integració fins a la inclusió però tant sols hem encetat aquest camí.\nTorno a repetir: gràcies a tots i ànims!! que tingueu un bon curs!!!!!\nPotser ha estat l'esdeveniment més important dels últims temps. Potser tots i totes en vem quedar molt satisfets. Potser ens vem sentir formant part d'un projecte que hem d'anar creant per dret. Però, potser és imprescindible i necessari que tingui una continuïtat: que l'esforç, les il·lusions, el desig col·lectiu i el projecte comú d'exercir el dret a l'autodeterminació i la voluntat expressada pacíficament de la Independència ha de tenir un començament. Ens ho mereixem com a poble: per la història, per la cultura, per la nostra manera de ser al món, ni millor ni pitjor que d'altres, senzillament la nostra, com tants pobles poden i han de continuar exercint.\nSeria, ARA JA SI, imperdonable que tot plegat quedés en res, que l'any vinent per aquestes dates haguéssim de tornar a sortir en les mateixes condicions: penso que no ens ho podem permetre. I goso fer una proposta a l'ANC, a l'Òmnium, a tots els municipis per a la Independència i a tots els ciutadans: si d'aquí la cosa no camina, doncs ens aturem tots. Si, i poso un període de temps una mica llarg, l'1 de gener del 2013 no hi ha hagut cap moviment, els mateixos que vem sortir per manifestar-nos, sortim al carrer per quedar-nos-hi i no ens movem del Parlament ni de la plaça Sant Jaume fins a tenir una declaració d'independència.\nLa riuada de gent que baixava per tots els carrers possibles fins a les portes de la Ciutadella es mereix una resposta contundent.\nI jo diria a Espanya i al món: no us preocupeu, nosaltres també volem sol·lucionar i trobar estratègies per la crisi, pel benestar, per la solidaritat i per anar junts tots plegats, però cadascú des del seu lloc, amb les seves pròpies eines, amb el saber que estem compartint llibertat, no esclavitud, talment com van junts França, o Alemanya o Espanya o.... i també l'Estat Català. Anar junts senyors no vol dir que tot Europa hagi de ser espanyola, oi? Doncs, des de la nostra catalanitat, amb els nostres recursos, sabent ni més ni menys que d'altres, podem avançar.


Il·lustració dels contes |\nIl·lustrar un llibre és crear imatges a un text que ja existeix.\nL‟origen del verb “il·lustrar” ens remet al llatí illustrare i vol dir “adornar (un llibre, un imprès) amb làmines, gravats, etc., al·lusius al text”. Parlem, doncs, d’il·lustrar quan es vol fer referència a la transmissió d’un missatge mitjançant dibuixos i acompanyant un text.\nImatge de Mercè Bessó\nAquesta definició ens pot portar a pensar en l’existència d’un text escrit, que arriba a un/a il·lustrador/a amb l’encàrrec de fer-lo més agradable a la vista. Ara bé, com afirma Rébecca Dautremer, “un bon llibre il·lustrat no és una imatge situada sobre el text. És una imatge que modifica la visió del text, que l’enriqueix, Hi ha l’obra de l’autor, la de l’il·lustrador i hi ha la tercera obra que resulta de l’associació dels dos”. És cert que la il·lustració decora, documenta o explica però alhora ajuda a donar una dimensió nova al que transmet el text.\nText i il·lustració, dos llenguatges diferents que es combinen per crear un missatge nou. De vegades, la il·lustració actuarà com a fil conductor, d’altres vegades actuarà com a reforç dels moments clau de la narració i també pot ser que resulti simplement anecdòtica o decorativa. La il·lustració pot ajudar també a comprendre la història. Quan el vocabulari que es pot utilitzar en la narració és molt limitat, el dibuix arribarà allà on les paraules no poden fer-ho.\nQuè cal fer amb els contes:\nLes il·lustracions les podeu fer seguint la tècnica que més us agradi: aquarel·la, llapis, tempera, collage, etc.\nEl dibuix tot i ser lliure, ha d’estar relacionat amb el text de la pàgina.\nNo podeu modificar el format de la pàgina.\nNo es pot escriure el nom de l’alumne ni de l’escola. (els dibuixos són anònims, el nom del centre apareixerà en el recopilatori final, però no a cadascuna de les pàgines del conte)\nEl programa de Televisió de Catalunya Una mà de contes, té un seguit de tallers sobre els contes que us poden interessar. Us en passem l’enllaç per si us animeu a fer els vostres propis contes de pau: http://www.super3.cat/unamadecontes/tallers\nAlgunes idees per a la il·lustració:\nImatge de Suzanne del Rizzo\nLlapis, llapis aquarel·lat, aquarel·la, gouache, pintura acrílica, pastel, collage de paper, collage de textures, collage de teles, collage amb elements de la natura…\nTreballar amb textures a infantil\nEls àlbums i els llibres il·lustrats. Una descoberta, diverses veus.\nImatge de Lluïsa Jover.


La Gran Enciclopèdia Danesa, en obert i participativa - Observatori Beat\nPublicat el dimecres, de març 04, 2009\nLa Gran Enciclopèdia Danesa, en obert i participativa\nDinamarca, enciclopèdia, Gran Enciclopèdia Danesa, Gyldendal, MindTouch Deki, Wiki\nL'editorial danesa Gyldendal acaba de posar (26/02/2009) la seva Gran Enciclopèdia Danesa (Den Store Danske Encyklopædi) a Internet amb accés lliure per a tothom.\nEls 20 volums d'aquesta enciclopèdia de 115.000 articles van ser publicats entre 1994 i 2001. El projecte es va inspirar en l'enciclopèdia sueca Nationalencyklopedin. El 2004 aparegué una versió en Cd-rom i el 2006 s'inicià un projecte per a bastir una edició en-linia sobre la base de les subscripcions, la qual cosa no acabà de reeixir per manca de subscripcions.\nLa versió en línia que s'acaba d'estrenar utilitza el programari wiki MindTouch Deki. A semblança de la Wikipedia, els usuaris poden afegir articles a la base de dades de la web. Això no obstant, un grup de 1.100 experts voluntaris supervisen regularment el contingut de l'enciclopèdia per tal d'assegurar l'exactitud de les dades. El nom dels autors dels textos també apareix en els articles en què han col·laborat.\nLa base de dades actual de l'enciclopèdia té 160.000 articles i és més gran que la Wikipedia danesa, que té 104.036 articles.


Mesclador pneumàtic elevador de tipus mòbil de gran capacitat - Xina de gran capacitat de moviment tipus elevador pneumàtic proveïdor,Fàbrica –HX\nMesclador pneumàtic elevador de tipus mòbil de gran capacitat\nAnterior : HXTUSD doble - mesclador pneumàtic de moviment i elevació de guia\nSegüent : Mesclador d'aire elevador de marc fix HXUD\n· L'aire comprimit és la font d'alimentació, 100% a prova d'explosions, segur i fiable. Es pot operar de forma contínua i segura en algunes condicions de treball perilloses com inflamables i explosives. La pressió d'aire nominal és de 0,6 MPa (0.1-0.6Mpa es pot utilitzar per barrejar).\n·Aplicable a la pintura de barril obert de 250l, Tinta, cosmètics i altres materials líquids químics barrejant, barreja i dispersió.\n· Es pot elevar i baixar, i la tercera marxa es controla manualment per aixecar-la i baixar-la pel centre. El robust canal còncau està format per rodes robustes, facilitant el desplaçament i el transport segur.\n· Altura d’elevació estàndard: 1050mm d'impulsor fora del sòl després de ser aixecat (es pot personalitzar segons els requisits del barril del client).\n3. L'entorn de treball del mesclador pneumàtic no es veu afectat per la vibració, high temperature, electromagnètic, Radiació, Etc. És adequat per a un entorn de treball dur i pot funcionar normalment sota les condicions adverses de les inflamables, Etemperatura altamperature, Vibració, humitat i pols.\n5. El mesclador pneumàtic té un parell d’arrencada elevat i es pot iniciar directament amb càrrega.\n6. El mesclador pneumàtic és fàcil d'utilitzar i mantenir. El motor pneumàtic té una estructura senzilla, mida petita, pes lleuger i gran potència. L'aire s'utilitza com a mitjà, fàcil d'operar i fàcil de mantenir.


A la ràdio, un ‘Vols llegir?’ ple de novetats editorials – Vols Llegir?\nA la ràdio, un ‘Vols llegir?’ ple de novetats editorials\nPosted by volsllegir on 6 de març de 2017 0 Comments\nA l’emissora vilanovina, el programa d’actualitat literària s’emet dilluns dia 6 de març, de 20 a 21 hores., i en redifusió el diumenge dia 12, entre la una i les dues del migdia. Podeu sintonitzar-la a través de la fm, en el 107.7. També a través de la seva pàgina web, radionova.cat i amb la seva aplicació mòbil que us podeu descarregar des de la mateixa web.\nPel que fa a Ràdio Igualada, el ‘Vols llegir?’ el podeu escoltar el dijous dia 9 de març entre les nou i deu de la nit, i en redifusió el diumenge dia 12 entre les nou i deu del matí. L’emissora igualadina la podeu escoltar en el 103.2 de la fm, també via ‘streaming’ des de la seva web, radioigualada.cat, i amb l’aplicació per a dispositius mòbils, ‘igualapp’ (Android i Apple).\nPODCAST, EDICIÓ 17 DEL ‘VOLS LLEGIR?’\nEn aquest mateix article hi ha la possibilitat d’escoltar aquesta edició 17 de la temporada 12 del programa d’actualitat literària, el ‘Vols llegir?’, que emet conjuntament Ràdio Nova de Vilanova del Camí i Ràdio Igualada\n2017literaturallibrespodcastradio a la cartaràdio igualadaràdio nova


Un entrenador de futbol català, acusat d'abusos sexuals a menors\nEl club ha apartat el professor d'Educació Física de les seves funcions i ha fet arribar una carta als pares informant de la decisió\nper Redacció divendres, 12 d’abril 2019 - 20:00h\nEl professor coordinava 100 menors d'entre 10 i 17 anys i entrenava l'equip aleví | CatalunyaDiari.cat\nNou cas d'abusos sexuals en el món de l'esport. L'equip de futbol de Monells, al Baix Empordà, ha apartat d'entrenador el professor de la Bisbal d'Empordà, a qui una dona acusa d'abusar sexualment d'ella quan era menor, segons destapava el diari 'Ara'. El club ha pres la decisió de manera temporal i fins que s'aclareixin els fets i ho ha comunicat per carta als pares dels joves.\nCoordinava 100 menors d'entre 10 i 17 anys\nDes de l'entitat esportiva lamenten els fets i s'han mostrat «sorpresos» per la notícia. L'entrenador feia quatre anys que treballava al Monells, d'on va venir provinent del Bisbalenc. La seva feina consistia a coordinar un centenar de menors d'entre 10 i 17 anys de les categories inferiors, i entrenar l'equip aleví B.\nDes de l'Associació Esportiva Monells han demanat respectar la presumpció d'innocència i destaquen que mai va tenir problemes amb el certificat de penals exigit per treballar amb menors. En el comunicat també s'informa que el club valora «molt positivament» la trajectòria del professor i que mai han tingut cap problema ni denúncia.\nTocaments durant les extraescolars, segons la víctima\nL'acusat va ser apartat del centre escolar on treballava l'any 1995, mentre la víctima acabava els seus estudis | Arxiu\nEls fets haurien passat l'any 1995 fora de les instal·lacions de l'Escola Mas Clarà, en un centre on es feien activitats extraescolars. Segons la víctima, el professor li va tocar la vagina en dues ocasions. Tot i que inicialment va ser apartat del centre, que és públic, mentre ella continuava els estudis, després hi va tornar i encara hi exerceix com a docent d'Educació Física.\nTambé et pot interessar: Tres exalumnes denuncien nous abusos sexuals a una escola dels Maristes a Mataró\nIMATGES SURREALISTES: Troben 4 abelles vives a dins de l'ull d'una dona


Líders en automatització industrial – AIS Vision Systems\nMillora les línies de producció gràcies a l’automatització industrial\nAjudem a les indústries a ser més eficients amb línies de producció automatitzades i intel·ligents. T’assessorem i implementem solucions de control de qualitat, traçabilitat, detecció de defectes, guiat de robots, entre altres, amb l’ajuda de sistemes avançats de captura d’imatge i visió artificial.\nEmpreses equipades amb els nostres sistemes d’automatització industrial\nProjectes d’innovació amb augment de la productivitat\nEtiquetes analitzades pels nostres sistemes\nImplementem solucions a mida segons les necessitats de cada indústria, producte i línia de producció:\nGràcies a la visió artificial tindràs un control total de les línies de producció, garantint sempre l’alta qualitat i minimitzant les minves en producció.\nUn sistema de control i automatització industrial que et permet detectar les rebaves de metall i plàstic, el tapat i ompliment, el guiat de robots i la metrologia de peces.\nLECTURA I VERIFICACIÓ\nCaptura automàticament informació amb la nostra àmplia gamma de lectors de codis. A més, preveu problemes d’etiquetatge amb un sistema de verificació de codis que estigui a l’altura. Evitaràs sancions i reclamacions.\nCONTROL AVANÇAT AMB\nAconsegueix una classificació de productes que va molt més enllà del que permeten els sistemes estàndards de visió artificial. Oferim un software d’anàlisi d’imatge amb intel·ligència artificial per a inspeccionar i classificar sense límits els\nTingues sempre els dissenys impresos sota control amb sistemes intel·ligents d’inspecció i proofreading d’etiquetes, prospectes i packaging.\nTens una línia de producció amb unes necessitats molt específiques? Analitzem cada cas, t’assessorem i desenvolupem un software que cobreixi qualsevol necessitat per millorar les línies de producció\nDestinem molts recursos a la investigació i desenvolupament de noves tecnologies que millorin l’efectivitat de les indústries.\nLa nostra missió és que, en el futur, les indústries siguin sostenibles i hi hagi un equilibri perfecte entre personal, eines i tecnologia.\nLa tecnologia al servei de l’automatització industrial\nDiuen que menys és més. Per això treballem per buscar solucions que simplifiquin els processos a la teva empresa, reduint costos i millorant el control de les línies de producció. Així és com et podem ajudar.\nEns preocupa el medi ambient i ens apassionen les persones.\nPer això hem adoptat mesures perquè la sostenibilitat, la igualtat i el treball en equip siguin valors indispensables a la nostra empresa.\nAixí és com contribuïm a la salut del planeta i a la del nostre entorn:\nGuanya en eficiència amb l’automatització industrial i l’assessorament d’AIS Vision Systems\nVolem fer fàcil el que de vegades sembla difícil. Per això ens especialitzem en automatització industrial: perquè obtinguis els millors resultats i optimitzis el teu sistema de control de qualitat.\nEstem al teu costat des del principi i fins al final: des de la fase d’anàlisi i assessorament sobre la solució òptima, fins a la implementació i el posterior seguiment. Perquè tinguis un partner de confiança en tecnologia de control i automatització.\nEls nostres clients ens deixen sense paraules\nControl de qualitat en impressió d’etiquetes\nLa confiança dipositada en AIS Vision Systems i la seva capacitat d’innovació i enteniment de les tendències del mercat en relació amb el control de qualitat en sistemes d’impressió, ens ha donat l’oportunitat d’adoptar una solució per adaptar-nos totalment a les necessitats dels nostres clients.\nGarantir uns processos logístics ràpids mitjançant la generació de dades és un factor important per mantenir la qualitat del producte en grans instal·lacions. Hem incorporat a prestigioses marques a la nostra base de clients que estan millorant la seva logística gràcies a les solucions que AIS Vision Systems ofereix.\nAutomatització en el control de qualitat d’etiquetes\nAlmirall innova per satisfer millor les necessitats dels pacients. La implantació del nostre software millora l’eficiència en la preparació dels assajos clínics. L’automatització del procés de revisió d’etiquetes i la incorporació de la revisió de codis 2D van permetre la introducció d’informació útil pel pacient a l’hora de facilitar-li el compliment de l’administració de la medicació\nControl de qualitat en marcatge de codis 2D-DataMatrix\nControl de qualitat impressió\nScanProof™ ha permès a Flexoservei garantir precisió i reduir el temps invertit en l’execució de les vostres inspeccions de qualitat, alhora que us ajuda a garantir que el producte que lliura als vostres clients compta amb les exigents cotes de qualitat que s’imposa aquesta reconeguda firma al sector de les arts gràfiques a nivell europeu.\nSolució integral en línia de producció\nL’equip que va desenvolupar la solució sempre va escoltar les nostres necessitats i va aportar la seva experiència per poder-nos donar les millors solucions. Van proposar un sistema “lleuger” amb temps d’integració mínim a les línies de producció i un software molt flexible que va permetre assolir els objectius.\nControl de qualitat d’impressió\nHem aconseguit implantar l’eina de control de qualitat en impressió més innovadora del mercat, proporcionant el millor servei de qualitat als nostres clients, reduint considerablement el temps destinat. Així hem assegurat la reducció de la possibilitat d’errors humans, beneficiant-nos de més seguretat.\nControl de qualitat en revisió de maquetes de material de condicionament\nEl sistema ens permet garantir que tota la informació sobre els nostres medicaments compleix amb els estàndards de qualitat més alts.\nLa tecnologia de GlobalVision fa que la nostra feina sigui més ràpida i molt més precisa, aportant més seguretat a les inspeccions dels materials de condicionament.\nSolució integral per la fabricació d’ortodòncia invisible\nGràcies al sistema de visió AIS Smart ID, podem identificar el model 3D a l’entrada de la màquina i enviar aquesta informació al sistema perquè pugui realitzar el marcat làser al final de la línia, i mantenir així la traçabilitat del producte en tot moment.\nTotes les novetats en automatització industrial i sistemes de control a la teva safata d’entrada\nSubscriu-te per conèixer l’últim en tecnologia de control i automatització:\nSÍ, VULL ESTAR AL DIA


L’evolució tecnològica exposada | Directa\nL’exposició ‘+Humans’, visitable al CCCB fins al 10 d’abril, oferix un relat reduccionista i parcial dels aspectes ètics que es desprenen dels avenços científics\nL’exposició '+ Humans, El futur de la nostra espècie', organitzada al CCCB i comissariada per la investigadora Cathrine Kramer, pretén donar continuïtat a un projecte previ que es va presentar al Trinity College de Dublín el 2011. La intenció és “impulsar el desplaçament del tradicional discurs tecnoutòpic sobre el futur de la humanitat cap a una aproximació que tingui en compte tota la gamma de matisos de les possibilitats futures”.\nImatges de l'exposició / RAMON FORNELL\nL’exposició es pot visitar fins al 10 d’abril de 2016, tot un repte per als seus organitzadors: a la segona visita de qui signa aquestes línies, alguns dels aparells mecànics ja havien deixat de funcionar i d’altres presentaven deficiències significatives. Aquesta és la raó més tangible, però no l’única, que ens convida a posar en dubte el signe + que acompanya el títol de l’exposició.\nIncoherències al descobert\nConsiderem frustrada una declaració d’intencions inicial que es caracteritza per la determinació d’”allunyar-se del tradicional discurs tecnoutòpic”, quan l’exposició en qüestió rep les visitants amb una llegenda que diu, literalment: “Durant la major part del segle xx, el progrés s’ha mesurat per l’augment de la velocitat i l’eficàcia (més ràpid, millor, més fort), però també ha provocat obesitat, tristesa i cansament”. Obesitat, tristesa i cansament semblen ser, per a qui hagi signat aquest text, les úniques ombres d’un present reeixit, considerat des d’una perspectiva clarament etnocèntrica, caracteritzat pel benestar i l’abundància de productes de primera necessitat. S’obvien, a més, les grans catàstrofes que han marcat el segle precedent: la primera i la segona guerres mundials, les bombes nuclears i un llarg etcètera.\nPartim, doncs, d’un present idealitzat i restringit a les societats capitalistes desenvolupades per endinsar-nos en un futur igualment idealitzant. Persones dels àmbits del pensament i de la ciència com Stephen Hawking s’esforcen a advertir dels perills potencials que els avenços tecnològics tenen per al futur de la humanitat, recalcant que s’ha d’invertir una tendència que els posa al servei de les exigències del capital. A l’exposició, però, predomina una mirada optimista que obvia aquest potencial destructiu i, per tant, es posiciona del costat de l’explotació capitalista d’aquests avenços.\nA l’exposició, hi predomina una mirada optimista que obvia el potencial destructiu de la tecnologia posada al servei del capital\nSegons assenyalen diversos organismes internacionals, les crisis alimentàries, energètiques, econòmiques i climàtiques podrien provocar un col·lapse definitiu de la civilització –i estarien propiciades per l’ús incontrolat dels avenços tecnològics. Aquestes qüestions, però, s’obvien o s’aborden d’una manera clarament esbiaixada. Amb tot, l’exposició ha rebut una àmplia difusió mediàtica. El diari Ara –del qual Vicenç Villatoro, actual director del CCCB, és col·laborador habitual– dedica tot el suplement dominical Rar de l’11 d’octubre de 2015 a aquesta “especialíssima exposició”, tot amanint els articles dedicats a lloar les bondats dels avenços tecnològics que hi apareixen amb seccions dedicades a la moda, els viatges (amb una selecció de destinacions turístiques que recorden paisatges futuristes) i el menjar (un reportatge que exposa els avantatges dels nous restaurants mecanitzats i de la tecnologia punta aplicada als electrodomèstics). El fundador d’un d’aquests restaurants mecanitzats, David Friedberg, afirma: “Podem passar-nos el dia debatent quines repercussions té per als treballadors amb salaris baixos del sector de la restauració, però no em sembla just. Si un augment de la productivitat implica que la reducció de costos es traslladi als consumidors, els consumidors tindran molts més diners per gastar-los en un munt de coses”. Aquestes declaracions ens poden donar una idea del to que predomina al suplement.\nPerò tornem a l’exposició. Dèiem que està dividida en quatre categories. La primera d’elles, Capacitats augmentades, pretén platejar interrogants relatius a l’abast de la bioenginyeria i tracta de delimitar la definició de cyborg. Entre algunes propostes interessants, com són un projecte per fabricar pròtesis de baix cost o una performance de l’artista Regina José Galindo –en què un cirurgià plàstic assenyala sobre el cos de l’artista les zones on faria intervencions quirúrgiques per obtenir el cos perfecte segons els cànons de bellesa occidentals–, la secció no abunda en els perills que representa la bioenginyeria ni en els interrogants ètics que planteja. Ben al contrari, s’hi presenta un dispositiu –l’Avatar Machine, de Marc Owens– que, mitjançant una càmera de vídeo connectada a un visor, permet autopercebre’s com a protagonista d’un videojoc de realitat virtual i propicia un distanciament que permet “alliberar-se de les inhibicions i les cotilles morals i descobrir els comportaments més ocults i reservats”. No es mencionen els efectes potencials d’aquestes experiències de distanciament, ni de la consegüent confusió entre el món real i el virtual.\nEs parteix d’un present idealitzat i restringit a les societats capitalistes desenvolupades per endinsar-nos en un futur igualment idealitzant\nLa següent categoria, Trobar-se amb d’altres, planteja una evolució en positiu de les relacions íntimes marcades per la mediació de màquines o per la substitució directa d’una de les persones per un aparell electrònic. Aquesta secció inclou la instal·lació The machine to be another, de Be another Lab, una experiència interactiva que ajuda a potenciar l’empatia cap a d’altri. Es troba a faltar, però, alguna reflexió sobre les causes que podrien fer necessaris aquests dispositius. Ens resulta paradoxal, una contradicció no explicitada, que a la mateixa secció s’hi trobin aparells que responen a la necessitat d’estimular el sentiment d’empatia i d’altres que promouen la mediació (o el protagonisme) de màquines en les relacions afectives i sexuals.\nFantasies sobre l’alimentació\nTotes les seccions se’ns presenten amb un títol acompanyat d’una sèrie de preguntes retòriques que pretenen ajudar-nos a reflexionar sobre l’assumpte en qüestió. També és el cas de Dissenyant l’entorn, on s’aborden el deteriorament del medi ambient o la manipulació genètica: “Si canviem l’entorn, haurem de canviar-nos a nosaltres per adaptar-nos-hi? Ens extingirem si no canviem la nostra forma de vida? Fins on podem arribar en la manipulació genètica d’organismes vius? Viuries en un altre planeta?”. Aquestes preguntes, en el millor dels casos, ens recorden els reclams publicitaris d’un film de ciència-ficció, cosa que no contribueix precisament a crear consciència ni inquietud davant l’amenaça alarmant de la destrucció del medi ambient o la consegüent carestia d’aliments.\nDins la secció, la cosa no millora. El nostre pa de cada dia, de Nikolaus Geyrhalter, és un vídeo on es poden veure una successió d’escenaris de fàbriques de producció en cadena d’aliments. Fa evident l’estranyament respecte dels sistemes de producció i processament dels aliments que mengem, però, a la llegenda explicativa de l’obra, només s’incideix en “la seguretat i el benefici” que suposa per a les consumidores la tecnologització de la indústria alimentària.\nEs planteja una evolució en positiu de les relacions íntimes marcades per la mediació de màquines o per la substitució directa d’una de les persones per un aparell electrònic\nL’obra Recol·lectors, d’Anthony Dunne i Fiona Raby, és una ficció especulativa que es basa en la possibilitat d’utilitzar la biologia sintètica per nodrir-nos d’aliments no humans. “Imagina un grup de persones que comença a fer-se càrrec del seu destí...”, diu la llegenda explicativa, que també adverteix: “El món s’està quedant sense menjar: segons les Nacions Unides, en els propers 40 anys, hauríem de produir un 70% més d’aliments”. Resulta com a mínim inquietant que l’única instal·lació que proporciona dades objectives d’aquesta contundència proposi solucions en forma de fantasies especulatives, com també és el cas de Menja’t el sol, de DiyBioBcn. Basada en el respiracionisme, falsa creença que defensa la possibilitat d’alimentar-se del sol, presenta tota una gamma de productes capaços de conferir l’ésser humà amb capacitats fotosintètiques. La llegenda explicativa es pregunta: “L’empresa facilitarà l’accés a aquesta tecnologia a zones de fam endèmica?”.\nLa darrera secció, La vida en els límits, especula sobre la possibilitat d’alterar l’herència genètica i les conseqüències socials que podria tenir l’allargament de la vida. Inclou l’Euthanasia Coaster, de Julijonas Urbonas, la maqueta d’una muntanya russa aparentment dissenyada per matar aquelles persones que l’usin després de fer-les passar per diversos estadis que van de l’eufòria a la pèrdua de coneixement. La maqueta s’acompanya d’una sèrie de muntatges audiovisuals que presenten l’atracció fictícia com una experiència extrema, d’un plaer tan intens que condueix a la mort. La instal·lació es pot entendre com una reflexió irònica sobre la mort com a tabú, fenomen característic de les societats occidentals desenvolupades (i la seva estetització com a possible revulsiu) i sobre la cultura del plaer i l’entreteniment. No es convida, però, a qüestionar-se les implicacions ètiques d’aquests símptomes contemporanis.\nTota l’exposició, en definitiva, presenta una evolució futura clarament optimista a condició d’obviar o relativitzar les amenaces esmentades i, en tot cas, tendeix a presentar-les com a ficcions mes pròpies d’un guió de Hollywood. Això, en paraules del mateix Hawking, “seria un error, possiblement el pitjor error de la nostra història”.\nL’evolució tecnològica exposada Flattr donate!\nLa guerra ha esdevingut una màquina de fer diners.\nEl marxisme no és ciència-ficció, però…\nDavant les primeres planes de Crónicas del neoliberalismo que vino del espacio exterior, sembla que assistim a una relectura del clàssic modern d’Owen Jones La demonización de


Vi del celler Divina Proporción. | DECÁNTALO\nVi del celler Divina Proporción\nUn temple pel vi de Toro\nAl rei Alfons IX de Lleó se li atribueix la frase: "Jo tinc un Toro que em dóna vi, i un Lleó que l'hi beu". I va ser aquest monarca el que va crear la "Comanda de la Verge de la Vega", uns camps de treball que van proveir de vinyes la pròspera ciutat Toro i que es van situar en el lloc en el qual en l'actualitat es troben les instal·lacions del celler Divina Proporción.\nSituada en una de les zones qualificada d'emergent, Bodega Divina Proporción neix de la mà de Màxim Sant Josep de la Rosa, i fa realitat un somni que avui es troba en el seu millor moment de maduració, amb grans vins de Toro de qualitat que expressen a la perfecció el sòl, el clima i el raïm Tinta de Toro. Descendent d'una família d'agricultors i hostalers enamorats del raïm i de la vinya per sobre de tot, comença treballant en l'hostaleria i en la seva vinoteca a la localitat de Toro, i aquesta vinculació amb el món del vi el porta a prendre la decisió d'elaborar els seus propis vins.\nPer aquest somni Màxim ha comptat amb l'ajuda familiar, que sense el seu suport i col·laboració no hauria estat possible arribar on avui hi són. De la mà del seu germà Joan, han anat cultivant la terra, vigilant les vinyes i cuidant cada detall del celler, mentre l'esposa de Màxim, Yovana Alonso, és l'encarregada de les tasques administratives, comercials i de relacions públiques.\nEl veritable suport li va venir per l'alta puntuació que li va donar Neil Martin, el tastador de Robert Parker per a Espanya, que va catapultar tot aquest esforç per promocionar el celler com "revelació", colant-se per mèrits propis en l'elit de la DO Toro al costat de noms consagrats com Mauro, Liberalia o Numantia, entre d'altres, i també ha collit el reconeixement en els Premis Bacchus, amb una Medalla de Plata, i al Concurs Mundial de Brussel·les amb l'or.\nEl celler es funda en 2009 i està situada a la vega de Toro, davant de l'Ermita del Crist de les batalles, als afores de Toro envoltada de vinyes, a tan sols dos quilòmetres en direcció al poble zamorà de Fuentesauco. Compta amb totes les comoditats d'un edifici de nova creació per a la producció de vi. Està ideada amb una grandària petita, on el jove enòleg Javi Manzano porta la direcció tècnica, mentre el germà de Màxim, Juan Antonio San José, conrea la terra i cuida les vinyes.\nBodega Divina Proporción compta amb unes 30 hectàrees de vinya, de les quals 15 són en propietat i la resta són arrendats. Les seves 15 hectàrees estan repartides en diferents parcel·les per les zones, com és el Pagament la Jara, el primer terreny adquirit pel celler en 2009 amb ceps de més de 30 anys, i sobre sòls de gran quantitat de còdol que li aporten mineralitat als vins, i del que elabora el vi Madremía, el més emblemàtic del celler. Un altre de les vinyes més importants és el de la zona del Pal i Valdeví, una de les més mítiques de la denominació, amb ceps d'entre 70 i 80 anys, de sòls pobres i sorrencs que ofereixen vins més frescos i del que s'obté el vi Abracadabra, el vi top del celler. També posseeixen cinc hectàrees de vinya en el pagament de la Vega, en el qual s'han volgut retrobar amb els orígens de la viticultura a la zona, ja que en l'actualitat aquesta zona de cultiu intensiu era tot vinya i plantacions de fruiters. Per a la seva vinya nova, el celler ha optat per una espatllera amb una gran concentració de plantes per hectàrea, fent que la competència entre elles els porti a produir poc raïm però de gran qualitat.\nEl celler compta amb un exemplar parc de 300 bótes de roure francès i americà, on predomina el primer per a les criances llargues, amb una renovació d'un terç cada any.\nEn l'actualitat, el celler té una producció de 120.000 kg de raïm per anyada. Tots els raïms que entren en celler són tractades amb cura i transportades en cinta fins al dipòsit de fermentació. La vinificació es realitza sense afegir-li cap tipus d'enzim ni llevat comercial, amb unes fermentacions entre 10-15 dies i una extracció del vi amb una premsa tradicional, que no és la més ràpida però sí la que millor garanteix un vi net i brillant d'una manera natural.\nLa major part dels vins realitzen la seva fermentació malolàctica en bóta, igual que la fermentació i la criança dels vins es realitza en bótes de roure francès i americà. Després de la criança, els vins realitzen un lleuger filtrat per no arrossegar massa de les característiques del vi i atorgar-limpidesa. Sempre embotellen tot el vi alhora perquè totes les ampolles siguin iguals, sense utilitzar lots. I utilitzen suro natural per a tots els seus vins. No tracten els vins de manera diferent en funció del seu preu, tots són fruit d'un treball en el qual es reflecteix un terrer i una tradició, i l'única pretensió és fer bons vins.\nELS VINS DE DIVINA PROPORCIÓN\nEls vins de Divina Proporción no deixen indiferent a ningú. A continuació us els presentem:\nEncomienda de la Vega s'elabora amb ceps 100% Tinta de Toro de més de 20 anys i madura 6 mesos de bóta. Un vi de bona intensitat aromàtica i de llarg recorregut. S'aprecien notes de fruites negres i vermelles gairebé confitades, tons de coco, espècies i lleus balsàmics i empireumàtics (torrats). En boca és sec, amb acidesa adequada, bona constitució, saborós, amb un final llarg i una mica secant per l'acció de la fusta però fruiter i amb espècies, i amb bona persistència.\n24 Mozas és un vi que s'elabora per commemorar la festa i la tradició amb el qual es ret homenatge a la ciutat de Toro i el seu folklore. S'elabora amb Negre Fi i reposa 6 mesos de bótes de roure americà i francès. Ofereix marcats tons fruiters amb records a fruites negres molt madures (móres), notes de coco i indicis d'espècies. En boca és sec, amb acidesa adequada, ben constituït, saborós amb bona textura i un final afruitat grat, lleument especiat, i amb bona persistència.\nMadremía va ser el vi puntuat pel crític Robert Parker amb 92 punts. S'elabora a partir de ceps de més de 30 anys i rep una criança de 9 mesos en bóta. En nas és una explosió de groselles vermelles i negres al costat de cirera, amb subtils notes de cacau i flors silvestres. En boca és àgil, untuós i de glop llarg, però amb el caràcter marcat per una varietat única com és la Tinta de Toro. Els records de fruita madura en melmelada tornen per romandre en la boca molt de temps.\nAbracadabra s'elabora amb ceps de més de 40 anys. Realitza la fermentació malolàctica en bótes de roure francès i americà, i rep una criança de 14 mesos. Posseeix aromes de toffe, cedre, cafè, móres silvestres, garriga, notes làctiques i de pruna confitada. En boca és potent, untuós, mineral, amb records a cacau i bombó de licor, amb final llarg, persistent i harmoniós.\nSituación de la bodega Divina Proporción\nSituació del celler Divina Proporción


El Port de Segur de Calafell acollirà un nou festival d’arts vives | Ajuntament de Calafell\nEl Port de Segur de Calafell acollirà un nou festival d’arts vives\nEl certamen Ara i Aquí oferirà teatre, performances, dansa, espectacles familiars i tallers, el 2 i el 3 de juliol\nEl Port de Segur de Calafell acollirà, els dies 2 i 3 de juliol, la primera edició del Festival Ara i Aquí, un certamen d’arts vives que oferirà teatre, performances, dansa, espectacles familiars i tallers. Els escenaris seran els equipaments culturals i cívics municipals de la zona, com el centre cívic Montse Civit, la biblioteca Casa Vella i els seus espais annexos exteriors.\nJa són obertes les inscripcions per participar com a públic en les activitats. Les localitats són gratuïtes, però es requereix inscripció a causa de les limitacions d’aforament que encara imposa la pandèmia. Podeu inscriure-vos al correu festival_araiaqui@calafell.org.\nEl nou festival adopta com a emblema el corriol camanegre, l’espècie d’au que ha tornat a fer nius a la platja de Segur de Calafell, després de més de trenta anys, justament en l’entorn dels espais escènics.\nAquesta nova proposta neix del desig de portar a Segur un programa cultural diferent, per a tots els públics, amb artistes reconeguts nacionalment i internacionalment, explica la directora artística del festival, Maria Stoyanova. Afegeix que “tot això donant també suport a artistes locals”.\nStoyanova, artista nascuda a Bulgària i resident a Segur, diu també: “Davant del moment que pateix la cultura actualment, pensem que és el moment de viure noves experiències, amb l’art escènic com a vehicle per acollir i transformar l’art, per poder sostenir-nos i crear vincles i cohesió social”.\nEn aquesta primera edició, els artistes convidats són aquests:\nLa companyia brasilero-catalana Sienta la Cabeza\nMacarena Recuerda Shephart, del País Basc\nDiana Gadish, de Catalunya\nColectivo ameno, de Catalunya\nÀlex Carasol, de Calafell\nLa Porta de Fusta, de Calafell\n17 h, a la biblioteca Casa nova\nTocados con Alma, a càrrec de FAFA\n18 h, sala gran del centre cívic Montse Civit\nCollage y acción, a càrrec de Macarena Recuerda Shephart\n20:30 h, terrassa exterior del centre cívic Montse Civit\npresentació del festival i\nHandle with care, a càrrec de Diana Gadish\nde 10 a 11:30 h i de 12 a 13:30 h, a la biblioteca Casa Nova\nPeluquería de cuento, a càrrec de FAFA\n12 h, a la sala gran del centre cívic Montse Civit\nMúsica col·lectiva, a càrrec d’Àlex Carasol\n18 h, 19 h, 20 h, al centre cívic Montse Civit\nEspectacle Llaves, a càrrec de Paloma Moreno\n19 h, a la biblioteca Casa Nova i itinerant per l’exterior\nSaunterer, a càrrec de Colectivo Ameno\n21 h, a la sala gran del centre cívic Montse Civit\nespectacle final, Macarena AY-YA\nEl festival té voluntat no tan sols de continuïtat, sinó d’esdevenir un focus d’activitat artística al llarg de tot l’any. En aquest sentit, hi ha un projecte de residències artístiques al centre cívic Montse Civit, en les quals grups o companyies podran preparar treballs que es representaran després en el marc del festival.\nA més, s’oferirà assessorament i acompanyament a artistes locals, que encaixin en el format d’arts escèniques performatives, amb suport en la preparació de les seves actuacions i espais per assajar. I finalment, es plantejaran creacions col·lectives comunitàries i participatives per al veïnat del municipi, conduïdes per experts en aquest àmbit.


El projecte Erasmus+ ha arribat al final del seu trajecte (KA2) | Escola Pericot\nEl projecte Erasmus+ Today a Reader, Tomorrow a Leader ha arribat al final del seu trajecte després de dos anys. Aquesta iniciativa, cofinançada per el programa Erasmus+ de la Comunitat Europea s’havia marcar un objectiu molt concret; augmentar el nombre de llibres que llegeixen els nostres alumnes. I ho hem aconseguit de debò: durant el temps de durada del projecte el percentatge del préstec de llibres ha augmentat un quaranta per cent.\nEl projecte l’hem dut a terme amb escoles d’Estònia (coordinadors del projecte), Bèlgica, Eslovàquia i Polònia. Per aconseguir el nostre objectiu, les cinc escoles participants hem anat dissenyant estratègies durant dos cursos que anàvem desenvolupament simultàniament, sempre encarades a l’assoliment del nostre repte.\nAl llarg del projecte hem anat seguint de prop el nombre de llibres que es deixaven en préstec des de la nostra biblioteca així com els que els nostres alumnes portaven per iniciativa pròpia per llegir conjuntament des de casa i a l’escola. El número de llibres llegits per cada país l’anàvem registrant al nostre particular ‘Arbre de la lectura’ (Reading tree, el qual podeu consultar a la web del projecte). Paral·lelament, els nostres BookTubers feien recomanacions a través de vídeos.\nLa portada i la contraportada.\nUna altra iniciativa molt exitosa ha estat anar a llegir contes al més petits de la casa. Els cursos superiors han anat a les aules d’infantil a llegir contes als nens i nenes d’infantil. Els pares i mares del més petits han pogut participar venint a explicar contes a les aules. També hem fomentat la visita d’autors a les aules, les biblioteques del barri i hem fet girat activitats anuals, com l’English Festival de fa dos anys, entorn del valor dels llibres.\nAquí teniu unes imatges de la darrera trobada de totes les escoles a Vöru, Estònia, el passat mes de maig. Durant aquella trobada de comiat es va presentar el llibre ‘Les aventures de l’Anna i en Joan’ (The Adventures of Anna and Jan), una història de dos germans que recorren llocs emblemàtics dels països o ciutats de les escoles participants a la recerca d’un misteriós personatge: Mr Inkblot. El llibre està editat en les cinc llengües de les escoles participants més l’anglès. Un record molt adient com a cloenda d’aquesta iniciativa.


La zona humida\nPlatges de sorra i c�dols\nAquest �s el nom que rep una extensa �rea (mes de 2000 ha), amb una gran varietat d'ambients i que, malgrat aix�, formen una �nica unitat geomorfol�gica, paisatg�stica i ecol�gica molt definida. Efectivament, a Ses Salines podem trobar la pr�ctica totalitat dels sistemes naturals que existeixen a les Piti�ses: les pr�pies salines, llacunes litorals (estany d'Es Peix, estany Pudent i Bassa de s'Espalmador), dunes i arenals, grans platges d'arena (Cavallet, Trinxa, Illetes) i de c�dols (Es Codolar), savinars, zones de salicorniar, pinars, penyassegats marins i una gran quantitat d'illots. Tots aquests ambients es troben a un pla format pel dip�sit de diferents materials durant el Quaternari i procedents de l'erosi� dels monts de Corb Mar� (160 m) i de Cap d'Es Falc� (144 m), inclosos a la zona, aix� com de la propera Serra Grossa.\nAquesta heterogene�tat permet la pres�ncia d'un gran nombre d'esp�cies, tant vegetals com animals, i �s el que dona a Ses Salines una gran import�ncia des dels punts de vista ecol�gic i paisatg�stic. Aquesta diversitat d'ambients, la podr�em reunir en quatre principals:\nComposta per les diferents salines (d'Es Codolar i Cavallet a Eivissa i Salines Ferrer i Marroig a Formentera) i llacunes litorals i al seu voltant, tota una �mplia �rea semipantanosa, que s'inunda peri�dicament i que presenta una alta concentraci� de sals. La vegetaci� est� condicionada per aquesta salinitat del terreny, que es troba cobert per tota una s�rie d'esp�cies vegetals molt adaptades a aquestes dures condicions, com la salicornia, els joncs i les saladines (Limonium sp.), algunes d'aquestes darrers, end�miques.\n�s en aquest ambient, gr�cies a les esp�cies aqu�tiques, on es dona la major riquesa orn�tica. Destaquen la nidificaci� de tres esp�cies de lim�coles: el picaplatges petit (Charadrius dubius) i el picaplatges cama negre (Charadrius alexandrinus), aquest darrer amb un nombre de parelles estimat superior a les 100 parelles, i el xerraire (Himantopus himantopus), que per efecte de la celebraci� de la Fiesta Rociera des de 1991 molt a prop de la principal col�nia de cria, ha passat de tenir 110 parelles al 1992 a nom�s 65 al 1996. Afortunadament, despr�s de uns anys de pol�mica i de les nostres repetides den�ncies, els organitzadors han accedit a celebrar la festa fora de l'actual Reserva Natural. Tamb� crien a la zona la polla d'aigua (Gallinula chloropus) i un �nec, l'annera blanca (Tadorna tadorna) que va criar per primera vegada a Balears a Ses Salines d'Eivissa l'any 1989, repetint-se el fet en diverses ocasions i a m�s des de 1994 ho fa tamb� a Formentera.\nA m�s, �s resenyable la pres�ncia d'esp�cies tan carism�tiques com el flamenc (Phoenicopterus ruber), que incrementa la seua pres�ncia a la zona any rera any i del que poden observar-se concentracions hivernals de fins a 200 individus, aix� com an�tides, agrons, garsetes, lim�coles i l'�guila peixatera (Pandion haliaetus). Aquesta darrer va niuar a la zona fins als primers anys de la decada dels 80, quan a un mateix any varen morir, sota el foc de les escopetes i per electrocuci� a una estesa el�ctrica, la darrer parella reproductora i un jove. Tamb� son freq�ents a Ses Salines altres rapinyaires com el pilot d'�denes (Circus aeroginosus), el falc� (Falco peregrinus) i el xoriguer (Falco tinnunculus) que cria a la zona.\nPer altra banda, �s molt important l'�s de la zona humida com a lloc de rep�s durant la migraci� per part d'un gran nombre d'esp�cies. Aix� com l'hivernada, destacant les concentracions de cabessoneres o soterins (Podiceps nigricollis) a Formentera.\nLa gran import�ncia internacional d'aquesta zona humida, es fa evident per la seua inclusi� al llistat de zones Ramsar i a la xarxa Red Natura 2000 de l'UE. Tamb� ha estat declarada Zona de Especial Protecci�n para las Aves (ZEPA) amb Cap d'Es Falc�.\nA Ses Salines trobam, tant a Eivissa com a Formentera, llargues platges que atreuen per la seua bellesa milers de visitants cada any. De fet, la platja de sa Trinxa (Eivissa) i Illetes (Formentera), son segurament les nostres platges m�s visitades i conegudes. A m�s hi trobem la platja de es Cavallet. A totes elles, hi ha dunes amb diferents graus de conservaci�.\nEn aquest sentit hi ha que destacar el sistema dunar de l'illot de s'Espalmador, que possiblement sigui el millor conservat del mediterrani occidental.\nL'ecosistema dunar es caracteritza per la seua fragilitat i alt valor ecol�gic. A aquests arenals hi trobem esp�cies molt importants i especialitzades com el borr� (Ammophila arenaria), el card de platja (Eryngium maritimun) o el lliri de platja (Pancratium maritimum), algunes de les quals son end�miques tant animals, com �s el cas de l'escarabat fura (Pimelia elevata), o vegetals com el molinet (Silene cambessedesii). A les dunes fitxes, hi trobem formacions de savinars molt interessants i especialment ben conservades a Formentera.\nPer altre costat, la llargu�sima platja de c�dols d'Es Codolar, separa els estanys de la mar i, a part d'un important valor paisatg�stic, presenta comunitats vegetals importants i esp�cies end�miques.\nLimitats a l'illa d'Eivissa, es tracta dels puigs de Corb Mar� i Cap d'Es Falc�. Estant coberts pel pinar amb savines t�pic de les Piti�ses, amb un sota bosc ric amb esp�cies arbustives (roman�, mata, estepes, cepell,...) i on hi son presents algunes tan importants com la ginesta d'Eivissa (Genista dorycnifolia), un dels m�s destacats endemismes eivissencs, aix� com varies esp�cies d'orqu�dies. A l'interior d'aquests boscos viu la geneta, que es present a l'illa amb una subsp�cie pr�pia (Genetta genetta isabelae).\nAl freu que separa Eivissa i Formentera, apareixen tot un rosari de petits illots amb un gran valor biol�gic i ecol�gic. A aquests illots apareixen comunitats vegetals molt interessants, amb esp�cies end�miques com saladines (Limonium sp.). A m�s a m�s, a tots ells s'hi poden trobar poblacions a�llades de sargantanes, de les que s'han descrit fins a 14 subsp�cies diferents a l'interior de la zona de Ses Salines. De la mateixa manera, estan citats a aquests illots esp�cies end�miques de cole�pters i gaster�podes. Per �ltim, cal destacar la pres�ncia de col�nies d'aus marines, entre les quals destaca la gavina de bec roig (Larus audouinii), exclusiva del mediterrani i que va estar molt a prop de l'extinci� a finals dels 70.


L’Espai 36 vos recomana diversió cultural en línia! | Seu Electrònica de Sant Llorenç des Cardassar\nL’Espai 36 vos recomana diversió cultural en línia!\nCompartir L’Espai 36 vos recomana diversió cultural en línia!\nAlgunes de les companyies que han actuat a l’escenari de l’#Espai36, ens han fet arribar algunes propostes a plataformes en línia per a que pogueu gaudir en família d’una mica de cultura i diversió.\nLa primera proposta ens arriba de la mà de la companyia #ConteContat, la qual ha creat un canal a YouTube on podreu visualitzar 17 vídeos que recullen la seva essència. A més, avui a les 12 h, faran un espectacle en directe i gratuït per a tota la família sota el lema #qucontecontatacasa. Aquí vos adjuntam el link del seu canal.\nLa segona proposta va a càrrec del grup musical Telepredicadors, els quals estan pujant vídeos al seu perfil de Facebook on canten algunes de les seves cançons. Sens dutbe, la diversió està més que assegurada. Aquí vos adjuntam el link del seu canal.\nAprofitam per agraïr a tota la comunitat d’artistes la gran labor que fan sempre, però especialment també aquests dies.\nJa ho sabeu, gaudiu d’un cap de setmana cultural amb tota la família des de casa!


Cau al buit amb el seu cotxe d’una alçada de 5 metres a la carretera de Canyelles, a Roses, i només es trenca el canell ·\nInici Actualitat Cau al buit amb el seu cotxe d’una alçada de 5 metres...\nCau al buit amb el seu cotxe d’una alçada de 5 metres a la carretera de Canyelles, a Roses, i només es trenca el canell\nEl cotxe ha caigut al buit des d'una alçada de 5 metres aproximadament\nUna senyora de nacionalitat espanyola de 56 anys s’ha precipitat al buit a l’intentar sortir d’un dels pàrquings de la carretera de Canyelles de Roses\nEl cotxe ha caigut al buit des d’una alçada de 5 metres aproximadament\nEls Bombers de la Generalitat han rebut l’avís a les 11:15 hores que un cotxe s’havia precipitat al buit a l’alçada del número 14 de la carretera de Canyelles de Roses.\nQuatre dotacions del Bombers, 3 patrulles de la Policia Local, una dels Mossos, una ambulància i un helicòpter del SEM s’han desplaçat fins al lloc dels fets per trobar-se un turisme bolcat que s’havia precipitat al buit des d’una alçada de 5 metres. Tot i l’espectacularitat del sinistre, l’única ocupant del vehicle, una veïna de la zona, de nacionalitat espanyola i de 56 anys, ha resultat ferida amb una fractura en el canell i diverses contusions a la cara a causa del fort cop.\nEls Bombers ha fet una excarceració per treure a la conductora que havia quedat atrapada al seu interior, i un cop alliberada els servei mèdics han diagnosticat que el seu estat no era tan greu per portar-la al Josep Trueta de Girona amb helicòpter, i ha estat l’ambulància qui finalment l’ha traslladat a l’Hospital de Figueres.\nL’errada a l’hora d’engranar la marxa va provocar l’any passat un altre accident, el que va ocòrrer quan un turisme va caure mutanya avall a la urbanització del Puig Rom. Un accident en el que els dos ocupants, un matrimoni francès, d’uns 80 anys, van salvar la vida.


Miquel Iceta diu a Sabadell que el PSC «vol la reconciliació entre catalans i amb la resta d'espanyols» | Vallès Occidental Sud | Partit dels Socialistes de Catalunya\nMiquel Iceta diu a Sabadell que el PSC «vol la reconciliació entre catalans i...\nMiquel Iceta diu a Sabadell que el PSC «vol la reconciliació entre catalans i amb la resta d'espanyols»\nActualitzat: 14/12/2017 a les 10:56\nMiquel Iceta i Pedro Sánchez van protagonitzar el míting central de la Federació del PSC de Vallès Occidental Sud. «Nosaltres volem reconciliació entre catalans, amb la resta d'espanyols, amb les institucions europees i amb el món econòmic», va dir Iceta.\nPol Gibert, Miquel Iceta, Pedro Sánchez i Eva Menor\nEl secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, va fer una crida a la participació de cara a eleccions del 21D amb l'objectiu que el candidat del PSC, Miquel Iceta, es converteixi en el nou president de la Generalitat. «Ara tothom ataca Iceta, i ho fan perquè el temen, perquè és la garantia de la concòrdia i el diàleg», va afirmar Sánchez en la seva intervenció en un míting a la Sala Polivalent de la Ronda Navacerreda de Sabadell.\nEn aquest acte, a més d'Iceta i Sánchez, van participar el candidat sabadellenc a diputat, Pol Gibert; i la candidata a diputada i alcaldessa de Badia del Vallès, Eva Menor.\n«La proposta d'Iceta és una Catalunya entre tots, perquè entre tots construireu la Catalunya de futur i no d'uns contra uns altres», va afegir el dirigent del PSOE que va advocar per reformar la Constitució per «avançar en aquesta nova Espanya autonòmica amb una estructura federal i amb un millor finançament que garanteixi l'estat del benestar». «Per això som el partit de la reconciliació!», va exclamar Sánchez que va defensar «diàleg per unir-nos».\nEn la seva intervenció, Miquel Iceta va dir que «Això té remei i tot canviarà, però dependrà de nosaltres». Va afirmar que «els independentistes han optat per ficar por a les empreses, i per instaurar la inestabilitat política i la incertesa. Els diners tenen por i volen seguretat, i per això marxen», ha afegit Iceta.\nEl candidat va advertir sobre el perill que continuï el conflicte si en les eleccions guanyen els partits independentistes: «Nosaltres volem reconciliació entre catalans, amb la resta d'espanyols, amb les institucions europees i amb el món econòmic», i va afegir que s'ha de recuperar el respecte per les idees de tothom.\nEls candidats vallesans\nEl candidat a diputat i número 11 de la llista, Pol Gibert, va intervenir per dir que: «Miquel és sinònim de diàleg, de pactes i de solucions. Per això, Miquel serà el president de tots els catalans, no només d'una part». El socialista sabadellenc va dir: «Volem apostar per l'acord i pel diàleg, no per la confrontació. Els independentistes, amb les banderes i les pancartes, volen tapar els problemes reals. Viuen de la divisió i de guanyar vots amb l'enfrontament».\nDe la seva banda, la número 20 de la candidatura, l'alcaldessa de Badia del Vallès, Eva Menor, va dir: «Estic farta de la deriva, de les mentides i del dit que ens assenyala acusant-nos de coses que no hem fet. Nosaltres no som responsables de les càrregues policials, ni del 155, ni del empresonament de ningú. Tot això es podia haver evitat amb la convocatòria d'eleccions autonòmiques».\nSegons Menor, ara és l'hora de construir: «Hi ha vida més enllà del procés. Nosaltres volem mantenir l'estat del benestar, i millorar la salut i els serveis socials, entre altres coses».


Èxits a Bèlgica, reconeixements a casa - Empordà\nÈxits a Bèlgica, reconeixements a casa\n?Jordi Condom ha aconseguit mantenir el KAS Eupen a la Primera Divisió en l'estrena del club a la màxima categoria i amb un equip amb molts joves de gran futur ?El tècnic rep un premi a la Gala de l'Esport Palamosí i divendres serà el pregoner\nRAMON RIBAS 20.06.2017 | 06:30\nJordi Condom amb la seva filla Martina, també guardonada a la Gala de l´Esport Palamosí.\nA les portes de l'estiu, per al palamosí Jordi Condom és una satisfacció tornar a casa i comprovar l'estima de la seva gent cap a la seva persona. Divendres passat ell i la seva filla Martina, campiona de la Challenge Cross a la província de Lieja (Bèlgica), van ser premiats amb un trofeu a la XIII Gala de l'Esport palamosí i aquest divendres l'excapità i entrenador del degà, serà el pregoner de la Festa Major del seu poble. Aquests dies, Jordi Condom, els passa a la seva terra per desconnectar un xic després del debut històric a la Primera Divisió belga amb el KAS Eupen. «És un orgull i un honor aquest doble reconeixement perquè quan ets lluny de casa aquestes coses es valoren més», explica l'entrenador de l'Eupen, afegint que a quilòmetres de Palamós «es troba a faltar l'olor del mar o del romaní i la farigola».\nEsportivament, Condom va confessar un cop acabada la Gala que «aquest any ha estat dur, però, molt exitós perquè hem mantingut la categoria». «L'any passat vam aconseguir pujar a Primera Divisió i arribar a la semifinal de la Copa, tot això, amb jugadors molt joves i inexperts, però alguns d'ells marxaran en breu a equips top d'Europa», diu el palamosí, que incicidia en el fet que «hem fet història perquè és la primera vegada que l'equip jugarà dues temporades seguides a Primera, també perquè hem arribat a una semifinal de la Copa i a disputar els play-off per jugar l'Europa League». El nivell de la Primera Divisió belga ha pujat molt i segons Condom ja « està considerada la sisena millor Lliga d'Europa i ha superat l'Eredivise d'Holanda; equips com el Genk, el Bruges o l'Anderlecht han arribat lluny a l'Europa League». El El KAS Eupen que dirigeix Jordi Condom es nodreix de joves talents emergents sorgits de l'Acadèmia Aspire amb seu a Qatar. Condom en destaca alguns dels que dirigeix i que en un futur proper poden aparèixer a l'aparador futbolístic mundial. El palamosí posa la lupa en «el nigerià Henry Onyekuru, pretès per equips espanyols, italians, francesos i anglesos». «Amb només 19 anyets ha marcat 22 gols a la Lliga belga i jugant a la banda, ens el treuen de les mans», explica el tècnic palamosí. Condom posa més noms de futures estrelles que triomfen a les seves ordres: «Un altre és Mamadou Sylla, exjugador de l' Espanyol, a qui hem traspassat al Gant i avui dia sona amb força el porter que tenim, Hendrik, que vam fitxar amb 22 anys i que ha estat citat per Robert Martínez per a la selecció de Bèlgica».\nL'equip de Jordi Condom, gràcies a la relació amb Aspire és una autèntica mina de joves amb un futur prometedor, per això, com explica Condom «cada setmana ens demanen trenta o quaranta acreditacions de grans clubs europeus per venir a veure aquests jugadors». «L'Eupen és un club valent perquè donem l'oportunitat a jugadors molt joves que en d'altres clubs seria difícil que juguessin».\nIntegrat i adaptat als costums belgues, Jordi Condom encetarà el sisè any vivint en aquest municipi proper amb la frontera alemanya i ara per ara ni es planteja un canvi d'aires. «Trobo a faltar el clima, però m'han acollit de meravella, a Eupen parlen flamenc, francès i també es parla l'alemany (em costa molt, riu), són molt rics culturalment».\nTornar a l'Estat espanyol per dirigir un equip no entra en els plans de Condom, almenys de manera immediata, perquè a Eupen s'hi troba molt a gust: «Mai pots dir mai perquè en la vida dels entrenadors els resultats manen i a vegades has de buscar l'oportunitat on hi ha l'oferta», diu el palamosí, que reconeix que «l'experiència a Bèlgica i abans a l'Àfrica amb Aspire ha sigut molt enriquidora i tant de bo m'hagués aventurat a marxar abans».\nSeguint sempre el Palamós\nParlar amb Jordi Condom i no mencionar el Palamós és imperdonable. No deixa de seguir l'actualitat del degà, encara que els quilòmetres i la feina li robin molt de temps: «Estic al dia del Palamós i tant! amb les xarxes socials tot és més fàcil». El proper pregoner de la Festa Major de Palamós diu que «esportivament ho he donat tot pel degà, han estat més de 25 anys aquí i quan acaba el diumenge el dit se'm dispara cap al Twitter per saber què ha fet el Palamós». Condom sap, per tant, de la no-continuïtat de Mármol a la banqueta baixempordanesa: «He parlat amb ell, en Joan és una persona jove, ambiciosa que ha fet una bona feina i estic segur que li espera una llarga carrera com a entrenador».\nEl cognom Condom no només triomfa a Bèlgica per la bona feina de l'excapità del Palamós, sinó, també pels èxits de la seva filla Martina, que, com el seu pare, va pujar a l'escenari del teatre La Gorga a recollir un guardó per haver quedat campiona a la Challenge Cross de la província de Lieja . «Si guanya, millor, sinó que li serveixi per aprendre valors», explica el seu pare. La Martina Condom, anteriorment practicava el tennis i la dansa, ha estrenat esport, l'atletisme, i en el seu primer any ja ha pujat a l'esglaó més alt del podi. El seu pare opina: «El que vull és que faci esport perquè a Bèlgica a les quatre és fosc i un caràcter fort es forja amb l'esport». Amb tot, Jordi Condom es mostra sorprès, i content, dels resultats esportiu de la seva filla. «No m'esperava que portés aquests gens, tot i que jo de petit també vaig fer atletisme la Martina està a un nivell altíssim, perquè fa marques pròpies d'edats més avançades».


EL MÓN D'AHIR #17 - Casa Usher Llibreters\nEL MÓN D'AHIR #17\nBAÑOS, ANTONIO; MANZANO, EMILI; ROVIRA, BRU\nÉs habitual comparar una vida o qualsevol recorregut temporal amb l’itinerari d’un ferrocarril. El tren no viatja només per l’espai, també ho fa pel temps, i la Història es pot entendre de manera molt diàfana com el trajecte entre el passat i el present, passant per diverses estacions, per costes pronunciades, ponts sobre aigües turbulentes o trams de sobtada acceleració; per túnels foscos i per deserts sense horitzó, i amb freqüents ensurts, descarrilaments i fins i tot alguna estimbada.\nEl transport rodat sobre raïls té mil·lennis d’història. A les ciutats més antigues de Mesopotàmia ja es va descobrir que aprofitar i fixar les roderes dels carros sobre camins i carrers facilitava la circulació. Però el ferrocarril és una invenció recent, de primer limitada al transport del carbó de les mines de Gal·les. De seguida, la locomotora de vapor de Stephenson va posar en relleu les enormes possibilitats de l’invent, i el 1830 un tren ja portava persones i mercaderies de Manchester a Liverpool. Els britànics, pioners en la industrialització, són els responsables d’aquesta revolució del transport que en poques dècades va teixir una teranyina de vies a tot Europa i finalment al món sencer. A Catalunya, van ser els diners privats i la tossuderia de Miquel Biada els que van implantar la primera línia fèrria peninsular, entre Barcelona i Mataró, el 1848.\nUn segle i mig després, i a causa del boom de l’automòbil i l’aviació comercial, el tren només suposa prop d’un 20% del transport a la Unió Europea, i les autoritats comunitàries s’han marcat l’objectiu que arribi al 30% en deu anys, ja que, en comparació amb altres sistemes de transport, és molt més flexible, sostenible i de baixa sinistralitat. A Espanya, la desorbitada inversió en alta velocitat ha consolidat un esquema radial i centralista, que ha condemnat Barcelona i València a donar-se l’esquena: el tren també pot ser una eina política.\nPerò estaríem fent un retrat incomplet si parléssim només en termes logístics. El ferrocarril és també una icona moderna que encarna múltiples emocions humanes. És el vehicle de la fugida, de l’exili, dels comiats lacrimògens, dels viatges iniciàtics, de la descoberta i l’aventura. Moltes novel·les i pel·lícules de tots els gèneres ens han mostrat el vellut dels compartiments de primera, el sotragueig, la fumera, el xiulet de les locomotores, el glamur del vagó restaurant, les trobades casuals, el viatger solitari, els crims, els petons furtius en les travesses nocturnes. I, rere els finestrals, el paisatge que es difumina i que canvia, el passat que s’allunya, el present que esdevé moviment i expectativa. Una estació sempre a l’espera. El tren que marxa, el tren que arriba: la vida i la Història com un viatge que no s’acaba mai.


Innovem col·laborativament amb visió estratègica a Terrassa - aracoop\nInnovem col·laborativament amb visió estratègica…\nDefinició i creació del model de negoci col·laboratiu tant per testejar la usabilitat del producte o servei com l’experiència de clients i usuaris reals i validar-ne així la seva viabilitat.\nCreació i manteniment d’un ecosistema col·laboratiu sostenible\nGeneració d’un producte amb marca pròpia\nAliances per accedir i fidelitzar noves tipologies de clients\nAliances per accedir a fonts de finançament\ngenerar la sistemàtica i mecanismes per compartir i de connexió entre intraemprenedors\nCrear i validar mecanismes de compensació amb les organitzacions que els promouen\nVisibilitzar i premiar la co-innovació\nprototipar algunes de les solucions, donant peu a seguir amb un treball més profund per tal d’innovar de forma col·laborativa, estructurats segons:\nProposta de valor i mercats, definició i millora de la proposta de valor col·laborativa i com conèixer i alinear-la amb els mercats potencials.\nAliances i model de negoci, definició d’una estratègia de cooperació i aliances, així com el potencial tipus de col·laboracions que es poden establir i si és necessari replantejar el model.\nCol·laboració interna, identificació de les necessitats, dificultats i prioritats col·laboratives per a definir un pla d’impuls de canvi organitzatiu en els àmbits prioritaris.\nEls participants van viure un procés de reflexió interna i de treball col·laboratiu i van experimentar la riquesa de visions i aportacions que aporta el fet de treballar en equips multidisciplinars, així com cal enfocar i prioritzar els projectes per obtenir resultats millors.\nEl taller es va realitzar de forma intensa durant tota la jornada, amb la participació de 10 persones d’empreses economia social, el tercer sector, institucions i cooperatives.\nAquest programa continua amb el darrer taller que es durà a terme el dia 20 de març a Barcelona, al Palau Macaya i es donarà continuïtat als projectes d’innovació col·laborativa amb més potencial, amb un seguiment personalitzat.\nAnteriorEntrada anterior:Menjar i beure de la cooperativaSegüentEntrada següent:Arrenca el Postgrau en gestió de cooperatives i empreses d’economia social, pioner en el seu àmbit


Cinc menors són detinguts per violar durant un any una nina a Mallorca\nTots ells, menys un, han estat lliurats als seus pares perquè tenen tretze anys o menys\nLa Guàrdia Civil ha informat del cas la Fiscalia de Menors, als jutjats de la Gerreria.\nUna nina ha estat víctima d'abusos sexuals per part d'un grup de menors durant un any. Els comentaris d'índole sexual cridaren l'atenció d'una mestra, que denuncià els fets. La víctima pateix un trauma psicològic i es troba en tractament mèdic. La Guàrdia Civil ha identificat vuit menors de nacionalitat marroquina, que s'acusa d'haver participat, directament o indirectament, d'abusos i violació d'una nina. D'entre aquests al·lots, s'imputa una major responsabilitat a cinc d'ells, i la detenció material s'ha efectuat de moment a un, perquè és major de 13 anys. Però les acusacions se centren en cinc, dels quals els quatre restants tenen 13 o menys anys, per la qual cosa no poden ser arrestats.\nEls fets han ocorregut en una localitat de Mallorca, el nom de la qual no se citarà en aquesta informació per tal de no perjudicar la imatge de la víctima i de la seva família. Es tracta d'una nina d'entre set i onze anys. Les investigacions les ha dut a terme l'Equip de la dona i el menor (Emume) de la Guàrdia Civil. Va ser una professora del centre escolar on estudia la nina la que es va alarmar per certs comentaris d'índole sexual que aquesta li feia. A partir d'aquest moment es parlà amb ella i s'anà estirant el fil, fins que s'informà els pares de la situació. La nina va ser atesa en un hospital i es comprovà que havia perdut la virginitat i, també, que sofreix un trauma psicològic.\nEls pares formularen la denúncia davant de la Guàrdia Civil, el cas es traspassà a l'Emume i en els darrers dies s'han aclarit els fets. Així, se suposa que durant el darrer any la nina ha estat sotmesa a tot tipus d'abusos, i que fins i tot en ocasions es va consumar la violació. També es creu que aquests fets tenien lloc en un descampat, quan la nina sortia de l'escola i tornava a casa seva.Altres dades que s'han sabut ara són que la petita era abordada pels menors, que eren entre set i vuit. Sembla que dos d'ells, un el de major d'edat, foren els que haurien comès les violacions, i no es descarta que d'altres també hi haguessin participat activament. Allò que sí que feien era ser-hi presents, i fins i tot es creu que feien burla de la petita mentre era agredida. Els vuit presumptes implicats prestaren declaració ahir davant de la Guàrdia Civil. La immensa majoria foren lliurats als seus pares perquè tenen tretze anys o menys, i el de catorze va ser traslladat a la Comandància.


Carta a les famílies 03/04/2020 i enllaç per descarregar la GUIA de Consells pràctics per a joves durant el confinament | INS Torreforta\nBenvolguts/es alumnes i familiars,\nLa direcció, el claustre de professorat i els membres del Personal d’Administració i Serveis desitgem i esperem que esteu tots bé de salut i que de tot plegat haguem après a valorar la vida d’una altra manera. Avui comencem les vacances de Setmana Santa encara que el nostre context no canviï pel confinament.\nS’ha acabat, de moment, manar tasques al vostres fills/es, però això no vol dir que no s’hagin d’acabar les pendents o que hagin de dedicar uns temps a la lectura.\nA partir d’ara esperarem les instruccions del Departament d’Educació i del Ministeri, que segurament sabrem abans de retornar el dia 15 d’abril.\nEl dia 15, segurament, seguirem confinats i, donat el cas, quan tornem físicament el més important serà organitzar el retorn al centre perquè no serà una tornada normal a l’institut.\nEntre tots hem de pensar com ens rebrem i ens acollirem després de l’experiència que estem passant tenint en compte que les famílies hem tingut pròxims que han patit la malaltia i, possiblement, ens assabentarem que algú de la comunitat escolar (professorat, PAS, alumnes, famílies) ha perdut malauradament un familiar o una amistat.\nPer tot plegat desconnectem-nos, encarreguem la mona, mirem vídeos sobre exercici mental i físic i el que millor podem fer és estimar-nos.\nMolta salut i molta paciència!\nAdjuntem enllaç per descarregar la Guia_Joves_Confinats


Sunday, 27 September de 2009\nEscola de Tardor Espiral 2009 - en castellà\nescrit per: Esther Subias\nWednesday, 16 September de 2009\nEl president i la Junta Directiva, en nom de l'Associació Espiral, Educació i Tecnologia, us donem la benvinguda a una nova trobada a través de l' Escuela de Otoño Espiral 2009.\nEn aquesta edició, el nostre objectiu i el nostre desig és apropar-nos a tot el professorat de parla hispana que vulgui conèixer i desenvolupar projectes educatius innovadors lligats a la realitat social i als nous reptes educatius que la societat de la informació i el coneixement ens demana.\nD'una altra banda, pretenem continuar amb la millora de la qualitat de la nostra oferta formativa i apropar-nos a les eines de la web 2.0, als nous recursos educatius en línia i a les tendències dintre del mon de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) per a que puguem arribar a convertir-les en tecnologies invisibles i fer que es converteixin en Tecnologies per a l'Aprenentatge Col·laboratiu (TAC).\nDesitgem que aquesta proposta formativa us resulti atractiva i que us sigui molt profitosa i engrescadora i, sobretot, que contribueixi a la millora de la qualitat educativa a les nostres aules i, per extensió, als nostres centres.\nFriday, 04 September de 2009\nLa seva integració amb finalitats educatives s'ha de planificar de manera estratègica, tenint en compte el seu potencial i les possibilitats de millora dels processos educatius que comporta el seu ús. Els professionals de l'educació hem de ser capaços de generar innovació per a la millora de l'ensenyament i l'aprenentatge mitjançant l'ús de les TIC.\nPer això neix aquest Postgrau i per això la UOC i Espiral s’han aliat en aquest projecte, per sumar plegats, per apropar experiències, coneixement i entusiasme.\nTeniu més informació al web del postgrau.\nI si voleu conèixer en detall la proposta formativa del Postgrau UOC-Espiral podeu consultar el programa emés en directe el pasat dissabte dia 5 de setembre a les 18.00 a RadioWeb2.0. Gaudireu amb les explicacions que coordinadors i formadors i formadores ens van oferir al voltant de la seva estructura i metodologia, el programa formatiu, els objectius, el professorat i els materials en una agradable tertúlia: escolta el programa fent clic en aquest enllaç .\nThursday, 23 July de 2009\nUs convidem a donar un cop d'ull al nou número de BITS virtual. Trobareu articles molt interessants, com un recull de les impressions d'alguns dels guanyadors del premi Edublogs, un resum de la sessió d'autoformació Inclusió i Tic, una col·laboració d'en Jordi Jubany amb un article sobre la Identitat Digital, i per acabar, un maravellós article escirt per l'Anna Pérez i la Sabina Redondo sobre projectes telemàtics.\n10 anys del Cibernàrium de Barcelona Activa. Vine a celebrar-ho!\nMonday, 06 July de 2009\nDilluns 13 de juliol el Cibernàrium compleix el seu 10è aniversari i per celebrar-ho organitza una Jornada lúdico-formativa-festiva totalment tecnològica que durarà tot el dia (de 11:00-20:30) i en la qual tots els assistents podran gaudir de diverses activitats gratuïtes i obertes. Per a més informació consulteu el següent enllaç\nSaturday, 04 July de 2009\nResultats 22 - 28 de 100


Finalització obres de millora dels carrers Cifre i Pelat de Felanitx - Ajuntament de Felanitx\nFa uns dies que s’han finalitzat les obres de millora als dos trams dels carrers Cifre i Pelat, compresos entre els carrers de Satueri i de Ses Eres.\nRecordam que l’estat en què es trobaven aquests carrers, feia necessària una actuació per tal de millorar el paviment i les voravies.\nTant en un carrer com en l’altre s’ha fet la demolició i aixecament de l’actual pavimentació de vials i de voravies, i s’han retirat les canalitzacions de serveis municipals per a la seva substitució. Amb el canvi de paviment, s’ha aprofitat per a reordenar els espais i també la il·luminació.\nDegut a l’estat de deteriorament de la recollida de pluvials, s’han renovat les xarxes públiques amb noves connexions amb els habitatges existents. A més, s’ha pogut fer una xarxa separativa per a aigües pluvials, per en un futur crear una xarxa d’aigües pluvials reutilitzable. També s’ha renovat la xarxa d’aigua potable, fent un desdoblament de la canonada a cada costat de la voravia.\nPel que fa a la xarxa de clavegueram, els darrers anys la xarxa de sanejament havia donar problemes d’embossos i retencions, i per tant s’ha decidit renovar també la instal·lació amb nous tubs i escomeses als domicilis.\nL’enllumenat s’ha renovat amb la col·locació de faroles en columna i lluminàries LED, com a la resta del municipi.\nFinalment, com a elements de mobiliari urbà, s’han projectat jardineres i bancs de marès, aparcaments per a bicicletes i sembra d’arbres al costat de la voravia dels números imparells.\nLes obres es van adjudicar a l’empresa Aglomerados de Felanitx SA per un import de 168.000 euros més iva de 35.280 euros.\nSegons el batle Joan Xamena “les obres d’aquests dos carrers representen una millora important tant per la reordenació de l’espai i a nivell paisatgístic, com per la nova instal·lació de serveis de pluvials, clavegueram i enllumenat”.


Nissan només parla de projectes de futur - Notícies Economia - Notícies Economia - e-notícies\nEconomia · 4 de Novembre de 2008. 15:07h.\nMontilla s'ha reunit amb el màxim responsable de l'empresa automobilística\nFactoria de Nissan a Barcelona\nEl president de la Generalitat, José Montilla, i el president i CEO (Chief Executive Officer) de Nissan Motor Company, Carlos Ghosn, s’han reunit aquest dimercres a París per parlar del futur de les plantes que té la companyia a Catalunya. Durant la trobada, el president de Nissan ha comunicat al president català el seu compromís "de concretar projectes industrials de futur per a aquestes instal·lacions", que tenen una plantilla de 4.479 treballadors, segons un comunicat oficial de la Generalitat.\nMontilla i Carlos Ghosn han coincidit que aquests "projectes de futur" s’han de fonamentar en la competitivitat de les plantes catalanes i han acordat obrir ponts de diàleg i col·laboració per a que continuïn essent unes de les més eficients que té la companyia a nivell mundial.\nAixí mateix, l’empresa, que té pendent la presentació d’un expedient de regulació d’ocupació, s’ha compromès a afrontar el període de negociació amb el sindicats amb la voluntat de realitzar només els ajustaments de plantilla imprescindibles i amb els mínims costos socials que sigui possible. La Generalitat seguirà de prop aquest procés per facilitar l’entesa entre les parts.\nLes vendes a Marina d'Or cauen un 60%\n#3 Boletaire, BCN amb nissan, 04/11/2008 - 19:10\nJo me'n algegro que hagi pogut fer quelcom...\nperò avui no és dimarts??\n#2 army, figueres, 04/11/2008 - 18:17\ni no hi ha el germà d´en carod a paris,\nm´agradiria saber si ha fet alguna\ncosa, també podria estar present a la\nreunió, que serveixi d´ alguna cosa\n#1 LLUC, BARÇA more than a club, 04/11/2008 - 15:17\nM´imagino Montilla entrant a les oficines centrals de Nissan dient en espanyol "por favor, está el Presidente?" i la recepcionista dient-li : "quién es vd.? siéntese aquí, cuando pueda le atenderá" i passar mig matí esperant. Tristpartit PA-TÈ-TIC


Un esportista internacional del Iemen mor quan intentava entrar per mar a Melilla com a migrant-. Signatura: MHH/SOC .\nPublicat 27/09/2019 19:09CET\nMELILLA, 27 set. (EUROPA PRESS) -\nUn jove esportista que va representar el Iemen en competicions internacionals ha mort en aigües de Melilla quan intentava arribar a territori espanyol amb un altre compatriota.\nHelal, segons l'Agncia de l'ONU per als Refugiats (Acnur), va haver de fugir del seu país per la guerra "i sense vies legals va haver de jugar-se la vida al mar" com a migrant. Va morir en intentar arribar a la ciutat espanyola del nord d'frica, cosa que eleva a 967 les persones que han mort el 2019 al Mediterrani.\nEl iemenita, que havia anat a viure a Algria per estudiar i seguir amb la seva preparació esportiva, tenia en el seu palmars dues medalles de bronze en els Jocs Islmics de la Solidaritat del 2017 a Bakú i una altra en els Jocs Asitics del 2018 a Jakarta, i havia decidit passar a Melilla per arribar a Europa.\nLa Delegació del Govern a Melilla ha explicat que el Grup Especial d'Activitats Subaqütiques (Geas) de la Gurdia Civil va localitzar la tarda del passat 18 de setembre el cadver d'aquest home, d'uns 24 anys d'edat, al fons del mar.\nEls fets es remunten al matí del dia 16 de setembre quan un home es va personar al Centre d'Estada Temporal (Ceti) i assegurava que havia accedit fins a Melilla nadant, després que aquella mateixa matinada una embarcació l'hagués deixat a uns 30 metres de la costa.\nEl portaveu governamental ha indicat que el migrant, que assegura ser del Iemen, va explicar que de l'embarcació també en va baixar una altra persona (Helal) i que es troba desapareguda, per la qual cosa immediatament es va activar el protocol de persones perdudes al mar dels Geas, que el van trobar poc després.


Funcionària, sí, a tu també t'afecta [Esquerda - Icetazo] - CGT Ensenyament\nESQUERDA – funcionariat i icetazoBaixa\nL’Estat, en el nostre cas, el Departament d’Educació, ha tingut gran part de les seves treballadores amb contractes temporals any rere any, exercint abús de temporalitat. Segons la llei, després de tres anys, la part contractant està obligada a oferir la fixesa, i això, per ara, encara no ha passat.\nSabeu de què parlem: l’angoixa de tenir feina per un any, sense saber si hi haurà feina el curs següent. Aquesta situació l’hem patit la gran majoria de docents i és una il·legalitat que s’exerceix sense cap tipus de sanció, sobretot als departaments d’educació i sanitat. Les funcionàries de carrera heu superat unes oposicions dures, desiguals, subjectives i injustes. Però finalment les heu passat! Enhorabona! I ara, a diferència de les vostres companyes interines, teniu l’estabilitat desitjada (i justa) a nivell temporal, tot i que cada vegada més, patiu per l’estabilitat en una plaça determinada.\nAl 2011 quan hi havia 29.641 places acumulades ocupades per personal laboral temporal (majoritàriament interines) es van convocar 3380 places a concurs-oposició. I des d’aleshores fins ara se n’han convocat unes 8000; està clar, que els números no surten i que ni de bon tros les convocatòries d’oposicions han cobert les places destinades a la temporalitat.\nCal tenir en compte, tal com les estadístiques indiquen, que el temps treballat i l’obtenció de la plaça havent superat unes oposicions són inversament proporcionals. Com més temps tens treballat, més responsabilitats i implicació al centre educatiu, i menys dedicació a l’estudi memorístic (gens útil per a la professió). Això es tradueix amb menys temps per preparar-te les oposicions (a part de les altres responsabilitats que a mesura que s’avança en l’edat adulta, van apareixent en la vida personal de cadascú). A sobre, a les últimes convocatòries, centenars de places van quedar desertes (malbaratant els recursos i engrandint l’abús de temporalitat).\nNo se sap quantes places seran convocades -i finalment adjudicades- això fa possible l’escenari de que s’expulsi del cos de docents un gran nombre de treballadores amb dilatada experiència, tal i com va passar el 2012 amb el cos de jutges. Recordem que en aquell moment es van acomiadar 1500 treballadors temporals que suposaven el 20% de la planta judicial, fent que 1 de cada 4 jutjats es quedessin buits. Evidentment, aquest acomiadament va tenir efectes directes cap als funcionaris de carrera (que van veure doblada la seva feina) i cap a la ciutadania, deixant una justícia sobresaturada, amb ajornaments de judicis per falta de magistrats i alentint tots els processos judicials. Un escenari perfecte per deixar entrar la privatització amb l’excusa de la saturació del sistema.\nAquesta situació es podria donar a Educació, trobant-nos amb la impossibilitat de baixar ràtios, per manca de personal, externalitzant més serveis (tal i com ja passa amb les vetlladores, el personal de neteja, els centres UEC, entre d’altres). En definitiva, desbordar-se amb certa rapidesa i creant l’avantsala per justificar una altra privatització més dins dels serveis públics essencials.\nLes interines han estat treballant colze a colze amb vosaltres, i amb vosaltres han estat dignificant i tirant endavant la tasca docent en una situació de retallades i diferents crisis socials. Ara, moltes es podrien trobar sense feina, al carrer, i amb molts anys d’experiència que no serviran per a res.\nEl que demanem és que se’ns faciliti l’estabilitat, ja sigui per concurs de mèrits o per aplicació de l’article 61.6 de l’EBEP. El que no ens mereixem és que a aquestes alçades se’ns acomiadi impunement i sense escrúpols, i fermament creiem també que l’experiència és una de les garants de la qualitat i, per tant, l’educació pública tampoc s’ho mereix.\nApel·lem a la vostra solidaritat, consciència i responsabilitat com a companyes de professió. L’educació necessita de totes les professionals que han estat tirant del carro durant tants anys, ja siguem interines o funcionàries de carrera. El tracte humà i just ha de ser exemplar en àmbits tan cabdals i sistèmics com al de l’educació.\nUs demanem que us sumeu a les mobilitzacions, que ens doneu suport explícit i exigiu al nostre costat la nostra fixesa. Per continuar treballant conjuntament als nostres llocs de feina i conjuntament seguir lluitant per una:\nTags: Acció sindical Pública, Interines, L'Esquerda, Oposicions, Vaga


Missatge de la presidenta de l'Ateneu Barcelonès\n» Missatge de la presidenta de l'Ateneu Barcelonès\nBenvolgudes sòcies, benvolguts socis de l’Ateneu,\nAprofito aquestes dates de finals d’any no només per felicitar-vos les festes sinó també per fer un balanç del que han estat aquests mesos de mandat de la nova Junta de l’Ateneu que presideixo. Com sabeu no estem vivint uns temps fàcils ni per les persones, ni per les institucions, ni pel nostre país, ni pel món en general. Tot i així, hem maldat per ser constructius i per fer que l’Ateneu no es rendís davant d’aquesta època tumultuosa que ens ha tocat viure.\nEl primer repte que vam proposar-nos en encetar el nou mandat va ser pal·liar el dèficit que aquesta casa arrossegava, que ens tenia immobilitzats i no ens permetia més que resistir. Avui ja puc comunicar-vos que, en aquest curt espai de temps, hem pogut encarrilar econòmicament l’entitat malgrat les funestes previsions prèvies i enguany podrem garantir un tancament comptable equilibrat i amb una perspectiva tranquil·litzadora des del punt de vista econòmic, per arrencar amb força el 2022 i els propers anys.\nEl segon repte, sempre amb l’ajuda inestimable de les institucions públiques i privades, ha estat posar al dia les instal·lacions de la casa per fer front als nous reptes tecnològics generats per la pandèmia. L’emergència sanitària ens ha obligat a plantar-nos al segle XXI abans del que pensàvem, amb l’actualització de la sala d’actes i la digitalització de les aules de l’escola d’escriptura i també amb la culminació de les obres del pati de carruatges que arrenquen al gener.\nEl tercer i no menys important ha estat la reactivació de les activitats de l’Ateneu que estaven en hores baixes, però que han fet una revifalla espectacular gràcies a l’esforç i la creativitat de les seccions, les propostes de la Junta, la implicació de l’equip de la casa i la vitalitat de les tertúlies. Les conferències, homenatges, representacions de teatre, lectures i encara els cicles de debats i cursos que espetegaran amb força el proper gener han estat contínues. Els socis i sòcies heu participat intensament d’aquesta vitalitat i les sales s’han omplert també amb la gent de fora. Gràcies a tothom que ha participat d’aquest esforç.\nI per acabar, l’any vinent la Generalitat ens ha considerat oficialment per commemorar els 150 anys de la nostra entitat, o sigui que farem festa grossa! Encarem un 2022 amb la responsabilitat i l’empenta de formar part d’una entitat amb una trajectòria tan brillant com la del nostre Ateneu i amb la voluntat compartida de fer-lo créixer en nombre de socis, en saviesa, en alegria, en participació i sobretot, amb un clar sentit de lluita per la solidaritat i les llibertats personals i col·lectives que, malauradament, ens són més necessàries que mai.


El Patí Vilafranca visita la pista madrilenya del Rivas en la setmana prèvia a la Copa Princesa | RTVVilafranca\nEl Patí Vilafranca visita la pista madrilenya del Rivas en la setmana prèvia a la Copa Princesa\nEls vilafranquins juguen aquest dissabte a les 16:30h a la pista del Rivas, abans de prendre part en la Copa de la Princesa el proper cap de setmana.\nUn Patí Vilafranca carregat d’optimisme i bones sensacions es desplaça aquest cap de setmana a la Comunitat de Madrid per jugar a la pista del Rivas, actual 7è classificat amb 22 punts. Serà el penúltim partit de la temporada com a visitant.\nPartit important pel Patí Vilafranca, immers en la fase decisiva de la temporada, i que necessita sumar el màxim nombre de punts possibles i no perdre pistonada respecte els altres 4 equips que lluiten per l’ascens a l’OKLliga. Els vilafranquins, ara mateix, tercers a 3 punts d’un infalible líder Sant Cugat, visiten una pista complicada, 7 dies abans de l’inici de la Copa de la Princesa.\nEls propers 9 i 10 d’abril, la capital de l’Alt Penedès acollirà la Copa de la Princesa. Competició que comptarà amb els 2 millors equips de cada grup de l’OKLliga Plata, al final de la primera volta. Entre ells, també els vilafranquins, alhora amfitrions de l’edició d’enguany.\nPerò primer, torn pel Rivas, equip salvat fa unes quantes jornades i que a aquestes alçades ja no es juga res. Un equip perillós, que després de 7 jornades sense guanyar, intentarà trencar la ratxa aquest dissabte. Serà en un horari poc habitual, a partir de 2/4 de 5 de la tarda.\nClub Patí Vilafranca, esport, hoquei patins, OKLliga Plata, temporada 2021/22


Una derrota que no anulla l'optimisme - CATzona\nUna derrota que no anulla l’optimisme\nAquesta setmana els atzars de la vida mhan portat a tancar per sempre la casa dels meus pares a Manlleu. La casa on vaig créixer. Mentre buidava els armaris i calaixos de la meva infància, mentre atresorava uns records i en foragitava daltres, pensava també que allà vaig començar a ser seguidor del Barça. Tenia set o vuit anys, el que significa que en porto uns 45 seguint lequip. Daquests, 15 han sigut amb Leo Messi al camp. Una tercera part de la meva vida en blaugrana disfrutant amb el millor jugador del món. No està gens malament, penso, i el vertigen dels anys queda mitigat per aquesta sensació de privilegi absolut.


Apartamentos Tamarindos Penyíscola Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n168,Avda. Papa Luna, Platja Nord, Penyíscola, Espanya, 12598 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Apartamentos Tamarindos?\nÀtic (2-4 Adults) (Penthouse (2-4 adults))\nMés informació sobre Apartamentos Tamarindos\nAl visitar Penyíscola, vosté es sentirà com a casa a Apartamentos Tamarindos, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. A 3.5 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 2-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Peniscola Castle, EL Taller Del Vidre, Sala de Arte Tiziano.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartamentos Tamarindos asseguren una estada plaentera als seus clients. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei postal, cuina, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out són només algunes de les comoditats que fan que Apartamentos Tamarindos sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, esplai, piscina (infantil), ping pong, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartamentos Tamarindos no troba competidors en cap categoria.