Gracia recupera el Cine Texas ~ Temps de música, Temps d'espectacle\ndimecres, de setembre 17, 2014 Temps de música, Temps d'espectacle No hi ha comentaris\nEl Texas torna a obrir les portes\ni ens rep amb el lema:\n"Gràcia recupera el Texas,\nindependent, popular, molt accessible,\nper a gaudir del bon cinema"\nRaig d’Idees i\nPropostes Visuals, S.L.,\ncreada amb la finalitat de recuperar els\nés una empresa que neix a partir de l’experiència cinematogràfica de la productora Els Films de la Rambla, S.A.. fundada l’any 1985 per Ventura Pons, director, guionista i productor que des de fa 49 anys treballa en el món de l’espectacle: 23 muntatges teatrals i 25 llargmetratges. Una llarga i fructífera carrera..\nEscolteu l'entrevista que varem tenir la oportunitat de mantenir amb Ventura Pons, des de aquest LINK\nen la que vol deixar molt clar que, aquest projecte, s'ha tirat endavant amb un gran equip. I afegeix:\n"Val a dir que, sense la fonamental experiència en el terreny de l’exhibició, de Ricard Almazan, (amb el que també varem tenir l'oportunitat de parlar-hi. Podeu escoltar l'entrevista en aquest LINK) que per quasi 25 anys ha sigut el responsable de programació d’uns cinemes que s’han convertit en una icona de Gràcia, els Texas no haurien sigut possibles. Un barri, Gràcia, que recupera un dels seus cinemes més mítics amb l’apertura de les nostres quatre sales.\nEl primer objectiu és cobrir un buit del qual ens sentim orfes, com molts ciutadans i cineastes, de l'exhibició\ncinematogràfica en català. Tota la programació de tarda/nit serà en v.o., les estrangeres, totes, subtitulades en català. Sempre.\nDurant el cap de setmana, programarem matinals infantils, en aquest cas doblades al català, amb films no\nsolament de dibuixos animats sinó també amb pel·lícules que creiem poden servir als pares per ensenyar als seus fills que la màgia del cinema és a les sales, on trobaran quelcom més que al mòbil o a les tauletes, títols atractius que els formin com adults. En aquest sentit hem contactat amb Drac Màgic, associació que de fa anys hi treballen molt en aquest camp, per ajudar-nos amb la seva experiència.\nUn segon objectiu que ens mou és fer tornar el públic a les sales. L'aposta no és nova, com fa molts anys: programació de reestrena, a fi de no fer la competència a cap cadena exhibidora i donant una segona oportunitat als bons títols, que passen volant i després queden tristos i sols als magatzems de les distribuïdores. Amb una atenció especial per al cinema produït a casa nostra.\nEn aquest sentit, hem trobat una excel·lent acollida per part de la majoria de companyies, tant independents com majors, amb qui ja hem contactat, ja que han entès el valor econòmic afegit que la nostra proposta els hi pot donar.\nSi el públic ens acompanya, que és el més important, podrà anar-hi amb confiança i a molt bon preu. Creiem que poden funcionar, amb una política de preu d’entrada adient als temps difícils que dissortadament vivim.\nEl preu, donat que sempre respectarem la reestrena, el podrem fer molt assequible cada dia de la setmana. A més els feiners de dilluns a dijous hi haurà un tractament especial per als majors de 65 anys, menors de 18 i membres d’associacions ciutadanes amb qui estem establint convenis. Tant les de Gràcia, que n’hi ha i moltes, com Omnium Cultural, Ateneu Barcelonès, Acadèmia del Cinema Català, etc.\nCal fer arribar al cinema, a partir de la proposta que presentem, a la gent. Quant més siguem, millor.\nLa tercera finalitat és la qualitat de l’exhibició:\nLes quatre sales ja les hem equipat amb projecció digital, pantalles, butaques, moquetes, vestíbul nou. Hem reduït, a més, l’aforament en unes 100 butaques amb la finalitat de donar el màxim confort a l’espectador.\nSón quatre sales, amb un total de 540 butaques.\nUna dedicada en record de Néstor Almendros, les altres a Bigas Luna, Rovira Beleta i José Luis Guarner.\nVolem honorar la memòria de la seva feina i excel·lència en el cinema.Fins ara tot s'ha fet amb inversió privada, però donat que molts títols actuals no estan subtitulats al català, la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura de la Generalitat, ens ha ofert la seva col·laboració per a subtitular els films que encara no tinguin els rètols en el nostre idioma.\nEvidentment, un cop els hàgim fet i utilitzats, seran lliurats a la Direcció General de Política Lingüística i a les\ndistribuïdores propietàries dels drets d’exhibició a fi de què puguin ser utilitzats en altres sales del nostre territori.\nI tant de bo que aquest projecte sigui l’inici d’una nova manera de veure el cinema".\nFotografies de Josep Mª Contel.


Hostel Dom Novosibirsk Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nHostel DomYadrintsevskaya ulitsa 18, Tsentralni, Novosibirsk, Rússia, 630099 - Veure al mapaNotable7,8Basada en44comentarisHostel DomVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosBanyVeure més fotosVista exteriorVeure més fotosMolt bona ubicació 8,9Veure el mapaVeure totes les 25 fotos8,9UbicacióParticularitats que li encantaranTransport públic a 350 m\nOpcions d'habitacióVeure les fotosLlitera en dormitori mixt (Bunk Bed in Mixed ...27 m2plat de dutxa1 llit individual i 4 llits...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosLlit en dormitori compartit amb 5 llits (Bed ...25 m2plat de dutxa3 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosLlit en dormitori compartit amb 3 llits (Bed ...15 m2plat de dutxa3 llits individualsFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)15 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Doble (Deluxe Double Room)11 m2plat de dutxa1 llit extragran súperFixa les dates per veure preusVeure les fotosLlit en dormitori compartit amb 5 llits (Bed ...21 m2plat de dutxa3 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)12 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)Fixa les dates per veure preus\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualHostel DomCentralnaya HotelValoració dels clientsNotable 7,8 (44 comentaris)Notable 7,7 (7 comentaris)BarriTsentralniTsentralniWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Esmorzar disponible Esmorzar disponibleSeleccionar datesVeure aquest allotjament\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop8 kmAeroport Severny16 kmAeroport de Tolmachevo, Novosibirsk (OVB)estacions de tren i autobús350 mEstació de Metro de Ploshchad Lenina1,1 kmEstació de Metro de Sibirskayahospitals i clíniques6 kmNovosibirsk Regional Hospitalfarmàcies400 mAvitsenna Pharmacybotiga de conveniència750 mYarche!Retirada d'efectiu300 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Novosibirsk, no busqui més enllà de Hostel Sedmaya Komnata. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Hostel Sedmaya Komnata, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Recepció 24 hores, express check-in/check-out, transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, biblioteca són només algunes de les comoditats que fan que Hostel Sedmaya Komnata sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, despertador, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hostel Sedmaya Komnata la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Novosibirsk.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Hostel Dom de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.Mostrar més


Una vintena de joves ocupen l’ajuntament de Girona - À Punt\nUna vintena de joves ocupen l’ajuntament de Girona\nHo fan en protesta per la decisió del consistori de suspendre unes festes populars i pel "discurs criminalizador" contra els joves.\nFaçana de l'ajuntament de Girona / @CDRGIRONASALT\n25 d'octubre 2019 - 22:00\nUn grup d'una vintena de joves ocupa des de les 15:00 h una sala de l'ajuntament de Girona després que el consistori acordara suspendre part de les festes que comencen aquest divendres a causa dels disturbis dels últims dies per la sentència del 'procés'.\nHan ocupat la sala de la junta del govern local en protesta per la decisió del consistori de suspendre les Barraques de Fires durant les Fires de Sant Narcís i el "discurs criminalizador" contra els joves.\nFonts municipals han explicat que l'alcaldessa ha parlat amb ells i els ha explicat que la suspensió es deu a un informe policial que així ho aconsellava.\nEl Sindicat d'Estudiants dels Països Catalans ha criticat la decisió "totalment unilateral" de l'Ajuntament amb un dia d'antelació, al·legant problemes de seguretat, i que no s'hagen cancel·lat tots els actes ludicofestius.\nA més, el sindicat ha advocat per la cancel·lació total de les Barraques, inclosos els concerts i les parades privades, i insta els joves de Girona a "boicotejar les celebracions que es duguen a terme".\nCentenars de persones demanen la dimissió del conseller Buch\nDiversos centenars de manifestants han demanat la dimissió del conseller d'Interior, Miquel Buch, a la plaça Sant Jaume de Barcelona, davant el Palau de la Generalitat catalana.\nEls manifestants recriminen a la Generalitat de Catalunya l'actitud que ha tingut davant les protestes després de la sentència del ‘procés’.


Les diferències en la gestió i en el mètode educatiu obren una crisi a l'Institut d'Estudis Musicals - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLes diferències en la gestió i en el mètode educatiu obren una crisi a l'Institut d'Estudis Musicals\nEl professorat és partidari d'una segona línia d'ensenyament menys rígida i critiquen la manca de diàleg i d'empatia del cap de servei\n01/02/2020 (20:30 CET)\nL'Institut d'Estudis Musicals s'ubica a la Llacuna.\nLa dimissió de la cap d'estudis de l'Institut d'Estudis Musicals del comú d'Andorra la Vella, Cristina Gallart ha estat el detonant d'una situació que ja fa anys que s'arrossega al centre. L'anterior cap d'estudis, Míriam Manubens, també va dimitir el 2016 i des d'aleshores el claustre ha advertit que el conflicte es tornaria a repetir. Els motius principals són dos: les divergències en la línia pedagògica del centre i la manca d'empatia del cap de servei, David Sanz.\nEls diversos professors consultats asseguren que David Sanz no dialoga, no administra, ni gestiona. És una persona, segons les mateixes fonts, de tracte complicat, excessivament buròcrata, i amb poca empatia per estar al front d'una escola amb més de 350 alumnes.\nEls professors creuen que té una visió del centre que no s’adapta a la realitat del país. Per aquest motiu el claustre és partidari de fer una 'segona línia' d'ensenyament més lúdica i sense tanta dedicació per part de l'alumnat. "Amb l'exigència que es demana, hi ha alumnes que ho deixen perquè han de prioritzar els estudis a l'escola, i ho entenem perfectament", explica una professora ja jubilada que també recorda, amb una certa enyorança, els anys del centre a la plaça del Poble d'Andorra la Vella. "Tinc la sensació que allà hi havia un altre ambient i es treballava d'una altra manera". Això va ser fins l'any 2007. Des d'aleshores estan ubicats a la Llacuna.\nAltres professors que han expressat la seva opinió coincideixen en afirmar que "cal un canvi en la figura del cap de servei. "Cap persona pot estar 15 anys en un càrrec i menys quan en el món de l'educació ja sigui musical o d'un altre tipus sense estar en constant evolució".\nDurant aquesta propera setmana els professors han estat convocats per la cònsol major Conxita Marsol que escoltarà els seus punts de vista. El primer, sens dubte, és la preocupació per la imatge que pot tenir el centre amb aquest conflicte.


La nevada emblanquina el paisatge de diversos pobles de la Garrotxa sense provocar incidències - Garrotxa Digital\nOlot - Publicat a la 01.03\nComentaris tancats a La nevada emblanquina el paisatge de diversos pobles de la Garrotxa sense provocar incidències\nOlot i alguns pobles de la Garrotxa s’han llevat emblanquinats. El temporal de llevant ha portat neu a la comarca deixant imatges totalment bucòliques a la capital garrotxina, Riudaura, Santa Pau, la Vall de Bianya o la Vall d’en Bas. Les previsions meteorològiques ja havien avisat del risc moderat de nevades, que han fet de presència a la comarca amb intensitat, però sense provocar incidències destacades.\nLa nevada ha començat a caure amb intensitat aquest diumenge passada la mitjanit a bona part de la Garrotxa. La previsió ja apuntava la possibilitat de neu a cotes baixes i s’ha complert amb escreix, per sota dels 500 metres. El paisatge ha quedat completament blanc en municipis com Olot, Santa Pau, Riudaura i la Vall de Bianya provocant dificultats per circular en alguns punts. És el cas de la carretera que uneix la capital de la Garrotxa amb Santa Pau. Aquesta matinada també s’ha restringit el pas de vehicles als Túnels de Bracons, on era obligatori l’ús de cadenes.\nDurant la nit la nevada ha deixat gruixos de fins a cinc centímetres en algunes zones de la Garrotxa i en llocs on, a priori, no havia de nevar com a Olot. A la capital garrotxina la neu ha caigut de forma persistent al centre de la ciutat i menys en zones com el Pla de Dalt, que també ha quedat completament enfarinat. La nevada no ha provocat cap incidència destacada. Les màquines llevaneu i els serveis d’emergència han treballat durant la nit i a hores d’ara es pot circular amb normalitat a tota la Garrotxa. Tampoc s’ha hagut de suspendre cap servei de transport públic ni escolar. Aquest matí la neu encara present als carrers, cotxes i teulades s’ha anat desfent per l’acció de la pluja, mentre que en punts elevats com Batet de la Serra o Riudaura ha tornat a caure aiguaneu en alguns moments. La previsió indica que aquest dilluns continuarà la inestabilitat, amb pluges generoses i neu en cotes altes, per sobre de 800-900 metres.\n180 dansaires participen a la segona edició del Dansem Garrotxa\nL’ANC prepara una “extraordinària” festa per la independència que implicarà els 21 municipis de la Garrotxa amb 80 actes en 27 espais\nL’Assemblea Nacional de la Garrotxa ha presentat en roda de premsa l’acte Quatre Barres i una estrella que tindrà lloc a Olot el proper 5 d’octubre. L’acte reunirà els 21 municipis de la Garrotxa a la ciutat. S’organitzaran més de 80 actes repartits…\nOlot Televisió, TV Girona, TV Ripollès i TV Costa Brava coproduiran un informatiu diari a partir del 13 de gener\nEl proper dilluns 13 de gener arrencarà el programa 'Al Dia Comarques de Girona', un informatiu coproduït per TV Girona, Olot Televisió, TV Ripollès i TV Costa Brava amb el suport de La Xarxa de Comunicació Local que de dilluns a divendres, i a les 19h, acostarà…\nLa Nit de la por arriba un any més a la Garrotxa per fer conviure les tradicions de la castanyada i Halloween\nSom a la tardor i la festa per excel·lència és sens dubte la castanyada. Des de fan ja alguns anys però, la festa ha de conviure amb l’arribada de la tradició americana del halloween. Per això a la Garrotxa se les han ideat des de fa ja uns anys per fer…\nLa Unió Esportiva Olot va fer oficial ahir l’arribada d’un nou jugador. Es tracta de Marc Cosme, davanter centre procedent del Badalona que ve per ocupar una posició que tant Martín Posse primer, com Raúl Garrido ara, han detectat com una de les debilitats…


COM AFECTA TENIR FILLS A LA RELACIÓ DE PARELLA? -\n09 set. COM AFECTA TENIR FILLS A LA RELACIÓ DE PARELLA?\nPosted at 10:14h in Parella\tby\tCentre Grat 0 Comentaris\nVida en parella i fills: com combinar-los?\nAfortunadament la criança ha canviat molt des de fa uns anys a ara. En l’actualitat tenim molt més en compte les necessitats dels nostres fills. En general, som més conscients de com la manera de tractar als nostres fills repercuteix directament en el seu desenvolupament emocional i psicològic.\nPodem trobar moltíssims articles i bibliografia sobre criança i com ser respectuosos amb el desenvolupament de les necessitats dels nens. Tipus d’alimentació, lactància, estils d’educació, llit familiar, etc. Però es troba molta menys informació sobre com repercuteix aquesta criança en la relació de parella.\nUna nova pressió: la criança\nLes parelles que tenim fills avui dia estem sotmesos a una pressió molt alta. L’esforç d’adaptació a aquesta nova etapa és enorme. A més com a pares sentim que hem de fer-ho perfecte, fer el millor pels nostres fills, no condicionar-los, respectar els seus temps, les seves necessitats,…\nAquesta exigència a ser “els millors pares” fa que la pressió sigui molt alta i la relació es ressenti. Moltes parelles amb fills arribin a la nostra consulta a la vora de la separació. La majoria tenen grans dificultats per a compaginar el cuidar als seus fills “de la millor forma” i no descurar la seva relació de parella.\nÉs important aclarir una cosa. El problema no són els fills, sinó el canvi de vida que ser pares implica. Això sumat a un context social i econòmic en el qual tenim cada vegada més pressió i menys ajuda. A més sabem més, llegim molt i nosaltres com a pares i mares volem fer-ho tan bé com sigui possible.\nTenir fills implica un canvi en la nostra vida i en la nostra parella\nTenir fills ens porta a descobrir sensacions i emocions desconegudes fins al moment. És una nova etapa molt intensa i emocionant, però al mateix temps exigent. Tenim menys temps per a nosaltres que ara dediquem a la cura dels nens, la logística diària i tasques de casa.\nPerò no només es ressenten les nostres necessitats individuals, sinó també el vincle de la nostra parella. Si tenim menys temps per a dedicar-nos a nosaltres, menys encara a la nostra parella. En general deixem de donar-nos aquests moments i gestos de complicitat que abans ens unien com a parella.\nPer això mateix, més que mai la parella necessita estar unida. Donar-se suport mútuament, desenvolupar la comprensió i la tolerància seran una de les claus de l’èxit.\nPer què ens hem distanciat?\nUnit al que comentava anteriorment, poden aparèixer en una o ambdues parteixes sentiments negatius. Apareixen en veure que la nostra parella ja no ens dedica l’atenció, el suport o la valoració que necessitem. Podem començar a sentir que es distancia de nosaltres i la percepció que tenim de la nostra parella pot tornar-se negativa.\nPotser l’altre per esgotament o perquè les necessitats i prioritats han canviat, no està en disposició de donar aquesta atenció d’antany. Llavors la relació es pot tornar inestable instaurant-se la rencúnia i el ressentiment si la situació no es gestiona a temps.\nL’empatia, posar-se en el lloc de l’altre i deixar-se de mirar tant el melic serà un element fonamental en com la parella solucioni aquesta situació. I per a desenvolupar-la necessitem prendre’ns una estona i un espai per a comprendre com estem cadascun i sobretot com està l’altre.\nCom tornar a cuidar la relació de parella?\nLa majoria de nosaltres busquem en la parella un company/a per a proporcionar-nos suport i valoració durant la nostra vida. El temps de criança abasta un llarg període i per a bé, els nostres fills seran més autònoms i ens necessitaran menys.\nPodem pensar algunes estratègies pràctiques per a sentir-nos millor i cuidar la relació de parella:\nFer-vos petits gestos diaris. Cada petit gest compta! Demostreu a l’altre que és important per a vosaltres i durant el dia penseu en ell/ella. Un missatge, una trucada, preguntar-li per alguna cosa que sabeu que és important per a ell/ella, comprar un dolç que li agrada,…\nPotser teniu als avis, família, amics a prop. Aprofiteu-ho! Sortiu una estona sols, encara que només sigui una hora. Els vostres fills seran els primers que ho agrairan!\nCuideu les mostres d’afecte. No em refereixo només al sexe, si no també a aquests petits detalls on freguem a l’altre, li fem una abraçada, un petó abans de sortir de casa.\nPotencieu una “mirada amorosa” cap a la vostra parella: fixeu-vos en les coses bones que té i fa i per les quals vau decidir triar-la. Segur que si us ho proposeu trobeu unes quantes!\nRecordeu! El millor regal per als vostres fills és proporcionar-los uns pares el més més estables, forts i units que ens sigui possible. Això passa per cuidar la relació de parella.\nPablo Quiroga Vicuña\nPsicòleg Especialista en Teràpia de Parella\nPosa’t en contacte amb la nostra Unitat de Teràpia de Parella i et respondre’m\nEstic en una relació de dependència emocional?\ncriança, criança i relació de parella, crianza, fills i relació de parella, hijos y relación de pareja, terapia de pareja, terapia de parella


El senyor gerent: El senyor gerent ajusta definicions\nEl senyor gerent ajusta definicions\nRecorden els NI-NIs? Aquella etiqueta social amb la que es pretenia abastar tots els joves pòtols que viuen dels seus pares fins que poden viure dels seus fills? aquells individus “prometedors” que suposadament formen part de la columna vertebral de la nova generació de ciutadans que ha de fer avançar un país (en aquest cas, cap a un trist i pobre futur)?\nDoncs no s’equivoquin… el senyor gerent els avisa que tot és mentida.\nTota aquesta patuleia de jovenalla sense futur (perquè no el volen), conformista i sense educació que els capaciti o sense treball que els permeti formar part del cos social productiu d’un estat, i amb l’únic delit de protagonitzar alguns dels estupendus programes educatius de la televisió d’aquest país (sense plantejar-se res mes) no es mereixen cap altra etiqueta que generació de merda.\nAixí és, volguts odiats, una generació de merda digna d’un país de pandereta on es prioritza l’estafa, l’engany i l’enriquiment personal enfront del bé comú i del progrés social i econòmic.\nAclarida doncs aquesta confusió terminològica, ara el senyor gerent té la gentilesa de fer-lis a bé el significat real de NINI: ni més ni menys que aquella generació formada per tots aquells individus rancis, amb olor de naftalina i de ciris pasquals; la majoria d'ells embolicats amb una bandera i amb una constitució que no van votar i gairebé tots amb una creixent miopia política a més d’uns esquemes mentals tancats al desenvolupament i més orientats al comissionisme que no pas a l’economia productiva.\nEn definitiva, un ramat d'oportunistes hereus d’un règim funest que entenia el país com una propietat privada on el jutge, el dirigent i el legislador eren la mateixa persona. Una generació que ara ens diu sense cap engruna de vergonya i amb una hipocresia immensa que “NI votareu, NI us deixarem marxar mai; NI sou un país, NI ho sereu mi; NI teniu finançament, NI us en mereixeu; NI us deixem ensenyar als vostres fills en català, NI us voldrem entendre mai”.\nDavant la realitat d’una generació NI-NI destructiva, rapinyaire, retrograda, beneïda pels poders econòmics, religiosos i repressius, només cal una postura: ser més forts que ells i ser sobretot fidels a les nostres conviccions, d’altre banda tant extraordinàriament diferents de les seves i que durant tants anys ens han definit com a nació.\nPer això, davant dels NI-NIs, el senyor gerent convida als pocs lectors d'aquest escrit a manifestar-se com a SI-SIs.\nRas i curt: la generació dels que estan disposats a fer front a aquest tsunami pestilent, i que només entén un pacte: el de la llibertat. El de poder decidir sí,...sobretot poder decidir com volem treure la merda de casa nostra. El de poder apostar per un futur, dur sí, no cal negar-ho, però un futur més esperançador i si més no, nostre i no pas aquell obscur futur que ells ens tenen reservat des de la "meseta". Una generació sí, el senyor gerent els ho concedeix, amb un únic denominador comú: els pebrots plens de tanta merda.\nI vostès, cap on carreguen? NI-NIs o SI-SIs?\nEstiguin bonets i, pels déus, surtin al carrer d’una vegada... a què esperem?\nP.D. Per cert podrits, una definició casposa gratuita dels NI-NI's: Democràcia = Constitució. Tampoc sortiran ara?\nJosep 6 de novembre de 2014, a les 10:45\nEl senyor gerent els convida a un restaurant xinès


Per Nadal, a Igualada som els Reis — Ajuntament d'Igualada\n34º max. / 18º min. 03/07/2022 19:28\nSou a: Promoció Cultural i Relacions Institucionals / Notícies / Per Nadal, a Igualada som els Reis\nAmb l’eslògan “Per Nadal, a Igualada som els Reis” el departament d’Entorn i Promoció Cultural de l’Ajuntament d’Igualada en col·laboració amb el Departament de Dinamització Econòmica ha agrupat un centenar de propostes per als mesos de desembre i gener, que van des de les activitats nadalenques més tradicionals fins a noves accions sorprenents i trencadores que busquen dinamitzar el centre de la ciutat i reforçar la “marca Igualada” de la manera més completa possible, des de l’economia fins a la cultura.\nEntre les novetats destacades hi ha una pista de patinatge sobre gel de 350 metres quadrats a la Plaça de Cal Font, que s’inaugurarà el divendres 5 de desembre i estarà instal·lada fins el diumenge 11 de gener. En la iniciativa, adreçada al públic familiar, hi participen les diferents associacions comercials de la ciutat, i desenes de comerços regalaran descomptes per a patinar. L’objectiu d’aquesta pista de gel és que atregui visitants a la ciutat i es calcula que la inversió que suposa tindrà un retorn que la farà sostenible econòmicament.\nUna corona de rei serà el símbol d’aquesta campanya, que es podrà veure en diferents aparadors de comerços de la ciutat, i que serveix per reafirmar l’acte estrella de la temporada de Nadal: la Festa de Reis, que el proper 4 de desembre presentarà públicament la candidatura per tal que la Festa dels Reis d’Igualada pugui ser inscrita a la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat de la UNESCO.\nCom cada any també arriba el Saló de la Infància, que tindrà lloc a l’edifici de Cal Carner del 27 de desembre al 4 de gener i que porta per títol “Un Saló sonat!”. Entre el centenar d’activitats culturals hi ha diverses exposicions, tallers, obres de teatre i concerts, dels quals destaquen el concert de jazz amb Joan Chamorro i Andrea Motis entre d’altres, la interpretació que el Ballet Nacional Ucraïnès d’Odessa farà d’El Llac dels cignes al Teatre Municipal l’Ateneu o el concert d’homenatge a la pianista Josefina Rigolfas a càrrec de la seva neboda Clara Peya.\nTotes les activitats de Nadal es podran consultar on line a través de l’aplicació per a telèfons mòbils “Nadal a Igualada”, disponible per a sistema Android.\nMés arbres i més llums al carrer · Aquest any s’instal·larà una nova il·luminació nadalenca en la majoria de carrers, més moderna i alegre, i també s’il·luminaran per primera vegada els corralons i alguns edificis històrics com La Cotonera, la Biblioteca Central d’Igualada, Cal Maco (Arxiu Comarcal de l’Anoia) i l’Ajuntament d’Igualada. A més es multipliquen el nombre d’arbres de Nadal, ja que a l’arbre de la Plaça de l’Ajuntament se n’hi sumaran dos més: a la Plaça de Cal Font i a la Plaça Sant Miquel. Les activitats a l’aire lliure també tindran en compte el públic familiar amb activitats com ara un xutòmetre, un sumo futbol, bàsquet, bitlles catalanes o un taller de maquillatge que estaran ubicats en horaris comercials a les places cèntriques de la ciutat.\nEstrena del mapping d'Igualada · Amb el títol “Project@ Igualada”, l’empresa igualadina Burzón&Comenge ha elaborat un Mapping d’Igualada, és a dir, una projecció audiovisual de 15 minuts de durada que es podrà veure damunt la façana de la Plaça de l’Ajuntament els dies 27 i 28 de desembre i que tractarà diferents temàtiques relacionades amb la ciutat d’Igualada. L’empresa creadora d’aquesta projecció és l’autora també del mapping de Sant Climent de Taüll, que aquest 2014 ha obtingut diversos reconeixements i guardons internacionals.\nObjectiu: dinamitzar el comerç · Moltes de les activitats de la programació de Nadal a la ciutat han comptat amb la implicació del Departament de Dinamització Econòmica ja que es busca impulsar l’activitat comercial a diferents zones de la ciutat. Des del mateix departament també s’aprofitarà la temporada nadalenca per promocionar el gènere de punt amb una activitat d’street marketing que abrigarà amb bufandes i gorres les estàtues dels carrers més cèntrics. La campanya “Per Nadal, a Igualada som els Reis” també “garanteix” a tothom que aquest any a Igualada nevarà; una picada d’ullet als vianants que passegin pel centre de la ciutat en horaris comercials, ja que es trobaran diferents carrers i racons emblemàtics on caurà neu del cel i, com si fos un photo-call, podran fer-se un “selfie” i penjar-lo a les xarxes socials. Amb l’objectiu d’atreure el màxim nombre de visitants i compradors, la campanya “Per Nadal a Igualada som els reis” tindrà ressò als mitjans de comunicació d’àmbit nacional.\nPodeu consultar l'agenda íntegra AQUí\nPertany a: Festes, Infància, Cultura i patrimoni, Comerç, Famílies, Dinamització econòmica, Joventut, Empreses, Gent gran


Pagès editors presenta una seixantena de novetats per Sant Jordi | NacióLleida\nper Redacció, 1 d'abril de 2017 a les 10:00 |\nImatge de diversos autors de Pagès editors | ACN\nPagès Editors presenta per aquest Sant Jordi 61 títols nous publicats des de la tardor. La directora de l'editorial lleidatana, Eulàlia Pagès, assegura que encaren en dia del Llibre en un "moment d'optimisme" després que els dos últims anys s'hagin recuperat les vendes, que van patir una caiguda del 40% durant els anys més forts de la crisi. Una altra dada positiva que ha destacat la directora és que en els últims dos anys també hi ha hagut un increment del 4% de lectors en català. L'editorial confia que, si el temps acompanya, el Sant Jordi d'enguany sigui "una jornada molt positiva".\n"Que caigui en diumenge no ha de ser cap problema, al contrari, la gent tindrà tot el dia per passejar i mirar els llibres amb més tranquil·litat", ha afirmat. D'altra banda, Eulàlia Pagès també ha remarcat que l'editorial continua amb el doble objectiu de publicar obres d'autors consolidats i alhora "donar oportunitats a noves veus perquè es creï una nova generació d'autors lleidatans amb projecció nacional". Aquest divendres la seu de l'editorial ha reunit una vintena dels escriptors que presenten novetats per donar el tret de sortida a la campanya de Sant Jordi.\nSegons Eulàlia Pagès, els últims dos anys les vendes han remuntat un 2-3%, "que no és gaire però vol dir que la tendència comença a invertir-se". La directora de l'editorial recorda que les dues setmanes al voltant de Sant Jordi representen el 10% de la facturació anual i confia que la diada d'aquest 2017 sigui positiva: "estem contents amb les publicacions noves que hem tret i, si fa bon temps, coincidint que és diumenge i la gent podrà passejar més tranquil·lament, pensem que podrà ser un bon any".\nL'esmorzar literari de Pagès editors donarà el tret de sortida al Sant Jordi\nPagès editors acollirà el dia 23 d’abril a les 10:30 el tradicional esmorzar de Sant Jordi. A l'acte, que dona el tret de sortida a la diada, estan convidats tots els autors que constitueixen el catàleg de l'editorial. L'escriptor convidat serà enguany Francesc Torralba, un dels autors més importants de Pagès editors. A la jornada, també hi participarà la Coral Shalom, que interpretarà dues cançons per amenitzar la diada.\nFrancesc Torralba i Roselló és doctor en Filosofia i doctor en Teologia. És professor de la Universitat Ramon Llull i al llarg de la seva trajectòria ha rebut diferents premis i reconeixements. Ha publicat una quarantena de llibres, entre els quals destaca Rostres de silenci, Cent valors per viure, La Biblioteca Francesc Torralba i L'art de saber escoltar, traduït a l'alemany, francès, italià i castellà i del qual se n'han venut 15.000 exemplars en català.\nCultura i Mitjans, Pagès editors, vendes, recuperació, editorial, Sant Jordi


Dietes: com evitar l'efecte yoyó | Consumer\nDietes: com evitar l’efecte yoyó\nSeguir una dieta equilibrada, sense presses i amb controls adequats és clau per evitar les pujades i baixades sobtades de pes, perjudicials per a la salut\nAutor: Per María Manera\nData de publicació: Dijous, 15deNovembrede2012\nImatge: Peter W\nL’efecte yoyó, també conegut com a “efecte reboti” o “efecte de recuperació del pes”, consisteix en la pèrdua voluntària de pes i la subsegüent recuperació (o fins i tot increment) dels quilos perduts. Aquest fenomen, que es dona en la majoria de persones que segueixen de forma repetida dietes d’adelgazamiento, no és gens recomanable, ja que es relaciona amb una major dificultat per perdre pes de forma reeixida en el futur, amb trastorns psicològics (com el sentiment de culpa i la frustració) i amb un major risc de mortalitat, segons adverteixen diverses entitats de prestigi, com el National Institute for Health and Clinical Excellence. El següent article explica com seguir una dieta equilibrada, sense presses i amb controls adequats és clau per evitar l’efecte yoyó.\nDieta sense presses per frenar l’efecte yoyó\nDiverses enquestes i estudis indiquen que un percentatge molt elevat de la població -especialment, la femenina- desitja aprimar. És cert que d’aquest grup, una quantitat important ho necessita, ja que segons el recent Estudi Enrica, més del 62% de la població adulta espanyola té sobrepès. No obstant això, no és aconsellable perdre quilos a qualsevol preu. La restricció calòrica no pot ser molt estricta, sinó que ha de ser personalitzada segons l’historial dietètic, el grau d’obesitat i la possibilitat que es pateixin altres malalties.\nPer aprimar de manera saludable, s’aconsella reduir entre 0,5 kg i 1 kg a la setmana, no més\nLa Federació Espanyola de Societats de Nutrició, Alimentació i Dietètica (FESNAD), juntament amb la Societat Espanyola per a l’Estudi de l’Obesitat (SEEDO), afirmen que és aconsellable reduir entre 0,5 kg i 1 kg a la setmana. Amb pèrdues de pes més brusques i ràpides, se sol perdre massa muscular, la qual cosa aniria en contra de la primera condició que ha de complir qualsevol tractament per a l’obesitat: disminuir la massa grassa alhora que es preserva al màxim la massa magra o múscul.\nDieta equilibrada contra l’efecte yoyó\nEncara que no existeix un acord unànime en la comunitat científica sobre què es considera una dieta hipocalórica equilibrada, en general, s’entén que s’han de disminuir entre 500 i 1.000 calories al dia. La distribució de macronutrientes (és a dir, el pes dels hidrats de carboni, els greixos i les proteïnes en la dieta) no difereix de la recomanada per a la població general i, a nivell pràctic, hi ha recomanacions globals en les quals la majoria de les dietes d’adelgazamiento equilibrades coincideixen:\nEscollir els làctics baixos en greix (descremats i semidesnatados).\nConsumir almenys 5 racions al dia d’hortalisses, verdures i fruites fresques senceres.\nPreferir els farináceos integrals i els llegums com a fonts d’hidrats de carboni.\nReemplaçar la carn grassa i els derivats cárnicos amb llegums, peix i carns blanques.\nControlar la grandària de les racions.\nDisminuir la ingesta d’aliments d’elevada densitat energètica (begudes ensucrades, dolços, brioixeria, galetes, snacks fregits i salats, embotits, etc.)\nDistribuir els aliments al llarg del dia en diversos menjars.\nPes corporal: control i seguiment adequats\nL’obesitat és una malaltia crònica que necessita d’una supervisió contínua i de seguiment per prevenir la recuperació de pes, per controlar els riscos de la malaltia i per tractar dolències associades, com la diabetis mellitus tipus 2 i les malalties cardiovasculars. És imprescindible acudir al metge i al dietista-nutricionista per tractar l’excés de pes. Aquests han de pautar tractaments basats en una bona atenció clínica i en intervencions basades en l’evidència científica.\nA més, els objectius plantejats, tant en qüestió de pèrdua de pes com de pauta alimentària, han de ser realistes i replantejats cada determinat temps. En el costat oposat de totes aquestes premisses, tan necessàries per a un tractament adequat, figuren les dietes miracle, que es caracteritzen per complir varis dels següents punts:\nPrometre resultats ràpids.\nPrometre resultats sorprenents o “màgics”.\nProhibir el consum d’un aliment o grup d’aliments.\nContenir afirmacions que contradiuen a col·lectius sanitaris de reputació reconeguda.\nIncloure relats, històries o testimoniatges per aportar credibilitat.\nContenir llistats d’aliments bons i dolents.\nExagerar o distorsionar la realitat científica d’un nutrient o aliment (com les proteïnes o la carn).\nIncloure o basar-se en el consum de preparats que ven qui promou el tractament dietètic.\nEls preparats que es consumeixen (productes dietètics o similars) tenen un cost molt elevat si es comparen amb el valor econòmic d’obtenir els mateixos resultats amb aliments comuns.\nGarantir els resultats.\nLes conseqüències psicològiques de l'efecte yoyó\nÉs clar que un major risc de mortalitat és, sens dubte, la pitjor seqüela que es pot derivar d’una mala pràctica sanitària relacionada amb les dietes d’adelgazamiento. No obstant això, els trastorns psicològics, més o menys severs, són conseqüències molt negatives que cal intentar evitar. El fracàs en la pèrdua de pes, especialment si és reiterat, augmenta les probabilitats de patir problemes relacionats amb la salut mental, com l’estrès i la depressió. Un estudi realitzat en 4.800 persones que van seguir la dieta Dukan va trobar que fins a un 60% manifestava un sentiment de culpa per la fallada de la dieta.\nEl consens FESNAD-SEEDO alerta que un tractament inadequat de l’obesitat pot afavorir el desenvolupament de trastorns de la conducta alimentària, d’enorme gravetat i pitjor pronòstic que la pròpia obesitat. El mateix document cita, entre les nou condicions que hauria de complir el tractament dietètic de l’obesitat, la necessitat que aquest tractament indueixi una millorança psicosomática, amb recuperació de l’autoestima, i que augmenti la qualitat de vida.\naprimar efecte reboti efecte yoyó perder peso-ca\nAquestes són les fruites quotidianes amb major contingut d’aigua\nSón millors els gelats de llet que els d’aigua?\nAquestes són les limitacions dels segells xilens


El 2007 la població en edat de treballar era de 1.574 persones, 1.173 eren actives i 401 eren inactives. De les 1.173 persones actives 1.086 estaven ocupades (592 homes i 494 dones) i 87 estaven aturades (42 homes i 45 dones). De les 401 persones inactives 85 estaven jubilades, 193 estaven estudiant i 123 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Brenouille hi havia 717 unitats fiscals que integraven 2.104 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 20.497 €.\nDels 51 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 3 d'empreses alimentàries, 7 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 8 d'empreses de construcció, 6 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 6 d'empreses de transport, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració, 3 d'empreses immobiliàries, 8 d'empreses de serveis, 6 d'entitats de l'administració pública i 2 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Brenouille&oldid=29466945»


Nou personalitats esportives debaten a Banyoles sobre els Jocs Olímpics i el seu impacte social - Ajuntament de Banyoles\nNou personalitats esportives debaten a Banyoles sobre els Jocs Olímpics i el seu impacte social\nNou personalitats esportives debaten a Banyoles sobre els Jocs Olímpics i el seu impacte social El III Seminari d’Educació i Olimpisme, organitzat per la Càtedra d’Esports i Educació Física – Centre d’Estudis Olímpics de la Universitat de Girona, es farà aquest dissabte. El president del Comitè Olímpic Espanyol Alejandro Blanco, els triatletes Carolina Routier i Mario Mola i el catedràtic Conrad Vilanou, entre els ponents https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/nou-personalitats-esportives-debaten-a-banyoles-sobre-els-jocs-olimpics-i-el-seu-impacte-social https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/nou-personalitats-esportives-debaten-a-banyoles-sobre-els-jocs-olimpics-i-el-seu-impacte-social/@@download/image/Estany #01 web.jpg\nEl III Seminari d’Educació i Olimpisme, organitzat per la Càtedra d’Esports i Educació Física – Centre d’Estudis Olímpics de la Universitat de Girona, es farà aquest dissabte. El president del Comitè Olímpic Espanyol Alejandro Blanco, els triatletes Carolina Routier i Mario Mola i el catedràtic Conrad Vilanou, entre els ponents\nLa Càtedra d'Esport i Educació Física – Centre d'Estudis Olímpics de la Universitat de Girona, amb seu a Banyoles, celebrarà aquest proper dissabte la 3a edició del Seminari d’Educació i Olimpisme. El Seminari, que per primera vegada es podrà seguir en directe des del canal de Youtube de la Càtedra, se centrarà en analitzar l’estudi de la transcendència dels Jocs Olímpics en la transformació de la societat, comptarà amb tres ponències i una taula rodona i hi participaran experts provinents de diferents àmbits. Entre altres, hi intervindran el president del Comitè Olímpic Espanyol, Alejandro Blanco; el catedràtic i investigador de la Universitat de Barcelona, Conrad Vilanou; l’exlcalde de Banyoles, Joan Solana; a més d’entrenadors i esportistes olímpics.\nL’impacte social dels Jocs Olímpics serà l’objecte principal d’estudi i debat durant tota la jornada. El seminari es dirigeix principalment a mestres, professors, estudiants de grau, màster o doctorat, així com a investigadors, entrenadors i professionals del món de l’esport, filosofia, història contemporània o sociologia, ja que s’abordarà des d'una perspectiva transversal.\nDurant la jornada es mirarà enrere en el temps, contextualitzant històricament passades edicions dels Jocs Olímpics per tal de desvetllar quina ha estat la seva influència en la societat del moment i l’herència que han deixat. Es posarà especial atenció en els JJOO de Barcelona’92, en l’impacte que van tenir en tots els àmbits de la societat catalana, i sobretot a Banyoles, subseu dels JJOO’92 en la modalitat de rem. Tot això sense deixar de banda la situació excepcional del present amb la COVID-19, per descobrir què s’amaga darrere la suspensió dels JJOO de Tòquio’20 i com s’afronta el futur en un context d’incertesa. La taula rodona amb esportistes olímpics, analitzarà com és la vida de l’esportista més enllà de l’esport i de quina manera s’han adaptat a la situació de pandèmia.\nLes inscripcions són gratuïtes i estan obertes fins aquest divendres 2 d’octubre a les 12 del migdia. Les persones interessades poden reservar la seva plaça a l’apartat d’inscripcions de la pàgina web del Seminari:\nLa tercera edició del seminari començarà el dissabte 3 d’octubre a les 9:00 h al Club Natació Banyoles amb la recollida de material dels inscrits i l’acte d’inauguració del seminari. La primera conferència de les jornades (9.30 h) anirà a càrrec de Conrad Vilanou, catedràtic del departament de Teoria i Història de l’Educació de la Universitat de Barcelona. Investigador principal del grup de recerca en pensament pedagògic i social de la UB i autor d’una extensa bibliografia, Conrad Vilanou obrirà el seminari amb la conferència L’Olimpisme, entre ahir i avui: una religió postmoderna en temps posthumanistes, una xerrada destinada a tota aquella persona interessada en el món de l’olimpisme i la seva història en què es farà un repàs històric exhaustiu a l’evolució i l’herència dels Jocs Olímpics moderns. Tot seguit tindrà lloc la ponència d’Alejandro Blanco (11 h), president del Comitè Olímpic Espanyol i de la candidatura de Madrid als Jocs Olímpics de 2020, Alejandro Blanco parlarà sobre l’impacte de la Covid-19 en els JJOO que s’havien de celebrar a Tòquio aquest darrer estiu. En acabar, Joan Solana, escriptor i polític català, professor de literatura, alcalde de Banyoles de 1991 a 1999 i director dels programes olímpics de Banyoles, parlarà des de la seva privilegiada experiència del procés de transformació de la ciutat de Banyoles, subseu olímpica de rem, arrel dels JJOO de Barcelona’92 (12.30 h).\nLa jornada de dissabte continuarà a les 16:30 h amb la taula rodona La vida més enllà de l’esport, moderada per Pere Hidalgo, professor de la UdG i coordinador del Centre d’Estudis Olímpics de la UdG. En la taula rodona, hi participaran destacats esportistes com l’exremer participant a quatre JJOO i plata a Los Angeles’84 Fernando Climent, l’atleta olímpica i campiona d’Espanya Esther Guerrero i el seu entrenador Joan Lleonart; els triatletes guanyadors de diferents campionats d’Espanya i del Món Carolina Routier i Mario Mola; i l’atleta amb més participacions en Jocs Olímpics, en set ocasions, Jesús Ángel García Bragado. Al finalitzar la taula rodona, es faran les conclusions del seminari i la cloenda.\nEdició marcada per la COVID-19\nL’edició d’enguany està especialment condicionada per l’evolució de la pandèmia de la COVID-19. És per això que l’organització ha optat per un format semi-presencial. Per una banda, es podrà assistir presencialment, respectant la normativa actual (mascareta obligatòria, aforament limitat de la sala, mesures higièniques, distància de seguretat...). A l’hora d’efectuar la inscripció s’ha d’especificar si es vol assistir presencialment i a quines conferències es vol assistir per tal de controlar l’assistència. Per altra banda, i com a novetat d’aquesta tercera edició, es podrà seguir en directe a través del canal de Youtube de la Càtedra d’Esport i Educació Física UdG.


6.10 VLC Web Plugin "\nVLC és un transcoder gratuïta i un reproductor multimèdia que es pot descarregar des de Videolan.org. És un intèrpret de música d'ordinador que dóna suport a suport molts formats de fitxer incloent M2TS i MTS vinculades a imatges d'AVCHD. Avançat Vídeo Codec alta definició abreujat com AVCHD, és un tipus de format de fitxer que fou desenvolupada per Panasonic i Sony. Per tant les videocàmeres o càmeres HD de fabricat per aquestes empreses produir vídeos amb format d'AVCHD. Per tant aquests vídeos ha de ser convertit a altres formats que suporten els molts dispositius. Els formats estàndards comuns que dóna suport a windows són WMV i AVI. Vostè pot utilitzar VLC per convertir arxius AVCHD en qualsevol format amb el suport de VLC.\nEls següents són els avantatges d'utilitzar convertidor de VLC:\nDóna suport a una gamma àmplia de formats de vídeo i àudio\nBon convertidor amb suport d'hotkey\nFàcil d'utilitzar interfície i característiques\nMolt lleugera i flexible\nPot ser integrat amb corrent canals a la web\nJuga BluRay i HD\nCom jugar els vídeos d'AVCHD amb VLC\nPas 1: descarregar VLC programari de Videolan.org. Instal·lar l'arxiu descarregat al seu ordinador i llanci el programari quan la instal·lació és completa.\nPas 2: Mitjançant un cable de càmera, connectar el teu videocàmera o càmera AVCHD amb l'ordinador. Activeu la càmera i posa a la seva "mode de play back. Esperi l'Explorador de windows per detectar el dispositiu. Quan es detecta la càmera, aneu a la secció "El meu ordinador" i obriu la càmera fent doble clic a la icona del dispositiu. Situat a l'arxiu d'AVCHD que voleu jugar i arrossegar i deixar anar-lo a l'escriptori d'ordinador o qualsevol altra carpeta específica de la seva elecció. Alternativament, podeu fer clic al botó "mitjans de comunicació en la cantonada superior esquerra de la interfície VLC i premeu el botó 'obrir arxiu'. Llavors vostè pot anar directament a la ubicació del fitxer AVCHD i seleccioneu el fitxer i feu clic a 'obert'.\nPas 3: Pas 3: Els arxius AVCHD automàticament començarà a jugar després de fer clic al botó "Obre".\nCom convertir vídeos d'AVCHD amb VLC\nPas 1: Feu clic a la pestanya anomenada "Media" situat a la part superior de la interfície de l'intèrpret de mitjans de comunicació de VLC. Seleccioneu l'opció "Desa/convertir." Procedir a la cantonada superior esquerra del VLC media player i feu clic a la pestanya "Fitxer".\nPas 2: Feu clic al botó "Afegir" es troba a la part dreta de la interfície de Player de mitjans de comunicació de VLC per accedir a la cerca pantalla pop cap amunt de secció que Mostra el contingut de l'empenta dura. Seleccioneu la icona que Mostra el seu arxiu d'AVCHD desitjat i faci clic al botó "Open" per carregar el seu arxiu d'AVCHD desitjada a la finestra de mitjans de comunicació oberta. Feu clic al botó "Desa/convertir" situat a la cantonada inferior dreta de la interfície VLC per accedir a la finestra de convertir.\nPas 3: Premeu el quadre desplegable anomenat "Perfil" i seleccioneu un VLC programar la sortida de la seva elecció. Hi ha diverses opcions que inclouen MPEG-2, WMV, MPEG-4, ASF i molts altres cada dissenyat amb el seus propi tipus de codificació.\nPas 4: Vostè pot decidir entrar a la configuració avançada i canviar algunes escenes allà. També pot crear el seu propi perfil per celebrar la sortida de vídeo. Vostè pot fer això fent clic a la icona d'estirades situat a la dreta del quadre anomenat "Perfil". Seleccioneu un àudio encapsulació disponible, codec de vídeo i Format. Vostè pot fer molts escena avançada en aquesta etapa. Feu clic al botó "Desa" per guardar els canvis que heu fet al fitxer i tornar a la pantalla de convertir.\nPas 5: Feu clic al botó "Examinar" es troba en el camp de destinació de la interfície del reproductor VLC Media per triar un Desa la carpeta informàtica pel seu arxiu convertit. Rebategi el seu arxiu convertit. Assegureu-vos de posar l'extensió d'arxiu per al format seleccionat prèviament. Feu clic al botó "Desa" per tornar a les seccions de finestra de convertir.\nPas 6: Feu clic al botó de "Començament" situat a la cantonada inferior dreta de la interfície VLC per iniciar el procés de conversa.\nVostè pot utilitzar Wondershare Video Converter Ultimate per convertir arxius AVCHD enlloc de fer servir d'intèrpret de mitjans de comunicació VLC.\nWondershare Video Converter Ultimate guanya a Convertidor de VLC. Disposa de potents eines de vídeo que no només reproduir, editar i convertir arxius AVCHD, però també vénen amb una eina d'edició de vídeo completa que realitzen tasques il·limitat. Amb Wondershare Video Converter Ultimate, pot editar, convertir, descarregar, organitzar, realçar, capturar i mirar vídeos en més de 150 formats. Wondershare Video Converter Ultimate a diferència de convertidor de intèrpret de mitjans de comunicació VLC és compatible amb tots els arxius AVCHD de totes les càmeres.\nConvertidor de VLC\nConversió de grup ✓ ✗\nOptimitzar per a mecanismes portàtils ✓ ✗\nTransferringv sense cables ✓ ✗\nDescarregant vídeos en línia ✓ ✗\nGravar vídeos a DVD ✓ ✗\nVídeo que sona ✓ ✓\nLlengües Anglès, castellà, alemany, francès, xinès Trad, italià, japonès, portuguès Anglès, japonès, alemany i francès, Alemanya\n> Recursos > convertir > com jugar i convertir arxius AVCHD amb VLC


Una sèrie de conferències explora les grans novel·les del segle XX | Barcelona Cultura\nUna sèrie de conferències explora les grans novel·les del segle XX\nEl dia 16 de desembre Jordi Llovet parla sobre l'obra magna de Marcel Proust, en el cicle que programa el Cercle d'Economia i que s'allarga fins al mes de juny\nEn el marc d’un extens programa de cultura humanística, el Cercle d'Economia organitza un cicle de conferències sobre grans novel·les del segle XX. I és que aquest segle, caracteritzat per múltiples conflictes sociopolítics, la destrucció de mites, l’alliberació de la dona, la velocitat de les innovacions tecnològiques o la rapidesa en general, és una centúria que ha originat i continua creant tones de literatura. Així, les tretze obres que s’aniran tractant al llarg del cicle revisen diversos episodis clau d’aquest segle i aporten perspectives noves i diverses.\nNo només les novel·les són importantíssimes, sinó que els conferenciants són de luxe. Així Jordi Llovet parla del cim del modernisme literari que és A la recerca del temps perdut de Marcel Proust, mentre que Carme Riera se centra en la postguerra amb La plaça del diamant de Mercè Rodoreda i Rafael Argullol parla de L’home sense atributs de Robert Musil.\nD’altra banda, José María Ridao presentarà l’absurd de L’estranger d’Albert Camus, mentre que la Guerra Civil Espanyola serà tractada per Sam Abrams en la novel·la Per qui repiquen les campanes d’Ernest Hemingway. La postmodernitat és la protagonista de La broma infinita de David Foster Wallace, a càrrec de Rodrigo Fresán, mentre que Tzvetan Todorov ve a parlar de Vida i destí de Vassily Grossman.\nUn conjunt de conferències que, a través de les millors peces literàries dels últims cent anys, ajuden a comprendre millor els esdeveniments i moviments clau del segle passat.\nGrans novel·les del segle XX - propera sessió: 12 de gener, Antoni Marí parla sobre Thomas Mann\nDel 4 de desembre a l’1 de juny, a les 19 h.


Ibrahim Rugova - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nIbrahim Rugova (Cerrcë, Kosovo, 1944 - Pristina, 2006) fou un polític kosovar, president d'aquesta regió independent de facto fins a la seva mort, i líder del major partit polític del territori, la Lliga Democràtica de Kosovo.\n2 desembre 1944\n21 gener 2006 (61 anys)\n1r President de Kosovo\n4 març 2002 – 21 gener 2006 – Fatmir Sejdiu →\n1r President of the Republic of Kosova (en)\n25 gener 1992 – 1r febrer 2000\nUniversitat de Pristina\npolític, escriptor, crític literari\nLliga Democràtica de Kosovo\n(1998) Premi Homo Homini\n(1998) Premi Sàkharov per la Llibertat de Consciència\ndoctor honoris causa per la Universitat de Tirana\n3 El lliscador a la guerra\n5 Llibres de i sobre Ibrahim Rugova\nVa néixer el 21 de desembre de 1944 a la ciutat de Cerrcë, població situada a la província autònoma de Kosovo. En aquells moments Kosovo formava part, juntament amb Albània, de la província controlada per Itàlia fins al 1941, i per l'Alemanya nazi fins al 1943. Posteriorment passà a formar part de Iugoslàvia cap a finals de la Segona Guerra Mundial quan l'exèrcit partisà iugoslau del comandant Tito derrotà els nacionalistes albanesos. El seu pare Ukë Rugova i el seu avi patern Rrustë Rugova van ser executats el gener de 1945 pels comunistes iugoslaus, els quals els acusaren de ser aliats dels alemanys durant la guerra, tot i que el mateix Ibrahim Rugova confirmà que eren partisans. Rugova acabà l'escola primària a Istok i la secundària a Peć, graduant-se el 1967. Després d'això es traslladà a la recentment establerta Universitat de Priština, passant a formar part del Departament d'Estudis Albanesos de la Facultat de Filosofia. Es graduà el 1971 i continuà com a estudiant de post-grau, centrant-se en la teoria literària. Durant els seus anys com a estudiant participà en les protestes de Kosovo de 1968 i passà dos anys (1976-1977) a École Pratique des Hautes Études de la Universitat de Paris, on estudià a càrrec de Roland Barthes. Es doctorà el 1984 després de defensar la seva tesi, Les Direccions i Premisses del Criticisme Literari Albanès, 1504-1983. Rugova treballà activament com a periodista durant la dècada del 1970, editant el diari estudiantil Bota e Re ("Nou Món") i la revista Dituria ("Coneixement"). També treballà a l'Institut d'Estudis Albaneosos a Priština, on esdevingué editor en cap de la seva publicació periòdica Gjurmime albanologjike ("Recerca albanesa"). Durant aquest període s'enrolà al Partit Comunista Iugoslau; com en molts altres estats comunistes, pertànyer al partit era essencial per a qualsevol que volgués avançar en la seva carrera. Rugova aconseguí fer-se un lloc en el món publicant diversos treballs sobre teoria literària, critica i història, així com amb la seva pròpia teoria. La major popularitat li arribà més tard quan començà la seva labor com a líder del Servei d'Intel·ligència Albanesa de Kosovo i quan, el 1988, li fou assignada una butaca a la Unió d'Escriptors Kosovars.\nVa ingressar en política al convertir-se en un dels fundadors de la Lliga Democràtica de Kosovo, després que el president de Iugoslàvia Slobodan Milošević abolís l'any 1989 l'autonomia d'aquesta regió, integrada dins de Sèrbia però de majoria ètnica albanesa. S'imposà un cruel règim amb innombrables mostres de violació als drets humans i de repressió dels dissidents. S'estima que uns 130.000 albanesos de Kosovo foren acomiadats dels seus llocs de treball i cossos com el de policia van ser purgats pràcticament del tot d'albanesos. Hi va haver nombrosos casos de cops extrajudicials, tortures i assassinats, atraient dures crítiques dels grups de defensa dels drets humans i d'altres països.\nEl desembre de 1989, Rugova i altres dissidents fundaren la Lliga Democràtica de Kosovo (LDK) com a vehicle d'oposició a les polítiques de Milošević. Rugova n'esdevingué líder després que el primer candidat, Rexhep Qosja, prominent escriptor nacionalista, rebutgés l'oferta del càrrec. El nou partit guanyà gran popularitat i, en pocs mesos, 700.000 persones –virtualment tota la població adulta albano-kosovar– s'hi adherí. L'LDK establí un "govern a l'ombra" per a proveir educació i serveis sanitaris a la població albanesa, la qual quedava exclosa o bé rebutjava l'ús d'aquests serveis proveïts pel govern serbi. Es va fundar una Assemblea de Kosovo clandestina, amb Bujar Bukoshi com a Primer Ministre actuant des de la distància, a Alemanya. Les activitats del govern eren promogudes principalment pels exiliats albano-kosovars, sobretot des d'Alemanya i des dels Estats Units. Tot i això, el govern de Rugova va ser únicament reconegut oficialment pel govern d'Albània.\nEl 2 de juliol de 1990 va ser declarada la independència de la República de Kosovo, independència no reconeguda per Iugoslàvia ni per la comunitat internacional. Rugova va participar en el govern de la República de Kosovo, essent elegit president el 24 de maig de 1992. Rugova es convertia així en el principal defensor dels interessos de la comunitat albanesa a Kosovo durant el llarg conflicte amb Iugoslàvia primer, i amb Sèrbia després. El 1991 començà la Guerra dels Balcans amb la secessió d'Eslovènia i de Croàcia de la, fins aleshores, República Federal Socialista de Iugoslàvia. Ja a l'estiu de 1992 Iugoslàvia estava totalment absorbida per les guerres a Croàcia i a Bòsnia-Hercegovina, i no tenia prou militars per litigar amb conflictes a altres llocs. Rugova va fer suport a la independència de Kosovo però s'oposà durament a l'ús de la força com a mètode per a aconseguir-la, tement un bany de sang similar al bosnià. En lloc d'això s'inclinà per una política de resistència passiva a l'estil de Gandhi, afirmant en una visita a Londres que\n"l'escorxador no és l'única forma de lluita. No hi ha humiliació massiva a Kosovo. Estem organitzats i operem com un estat. És fàcil sortir als carrers i dirigir-se al suïcidi, però la saviesa rau a escapar de la catàstrofe."\nEls governs serbi i iugoslau sotmeteren els activistes i els membres de l'LDK a persecucions i intimidació, al·legant que al rerefons del govern hi havia una organització il·legal. Tot i això no van intentar derrocar l'LDK completament i van permetre a Rugova sortir del país. Pel que sembla, Milošević cregué que Rugova podia ser útil per a prevenir una sublevació de Kosovo. El govern iugoslau hagués trobat aquest fet força difícil de controlar alhora que s'estaven desenvolupant guerres simultànies a Croàcia i a Bòsnia. Per la seva part, Rugova optà per una actitud severa durant els anys 90, rebutjant qualsevol tipus de negociació amb les autoritats sèrbies que no fos per a aconseguir el reconeixement de Kosovo com a estat independent. Un compromís (o un pas enrere des dels ulls més crítics) va arribar el 1996, quan s'acordaren amb Sèrbia les facilitats educacionals, sota les quals el sistema educatiu paral·lel que restava a l'ombra, no s'integraria amb el sistema serbi.\nEl lliscador a la guerraModifica\nL'estratègia de Rugova de resistència passiva va atreure suport de la població albanesa estesa per tot Kosovo, qui havia vist les carnisseries de Croàcia i Bòsnia i tenia por d'entrar en una situació similar. No obstant això, l'Acord de Dayton de 1995, el qual va acabar amb la Guerra de Bòsnia, va afeblir seriosament la postura de Rugova. L'acord no va fer cap menció de Kosovo i la comunitat internacional no feu tampoc cap esforç seriós per a resoldre els incipients problemes de la província.\nEls més radicals de la població albano-kosovar van començar a argumentar que l'única via per a trencar la passivitat era a través d'un alçament militar, pensant que així forçarien la resta del món a intervenir. Van culpar la política anti-violència de Rugova de la fallida de Kosovo en el seu camí per a aconseguir la independència.\nEl 1997, l'Exèrcit de Lliberació de Kosovo (KLA) sorgí com una força de lluita i començà amb atacs i assassinats de membres de les forces de seguretat de Sèrbia i d'albanesos acusats de "col·laboradors". La resposta sèrbia, tal com el KLA havia previst, va ser enèrgica i en moltes ocasions indiscriminada. Cap al 1998, el KLA s'havia convertit ja en un exèrcit de guerrilla pròpiament dit, 100.000 albano-kosovars s'havien convertit en refugiats i la província es trobava en un estat virtual de guerra civil. Rugova va ser reelegit president aquell mateix any i el Parlament Europeu li va concedir el Premi Sakharov a la Llibertat de Pensament. Tot i això Rugova es trobava ja eclipsat pel KLA. Això es va posar encara més de manifest el febrer de 1999 quan va manifestar-se a favor del cap polític del KLA Hashim Thaçi, qui fou escollit per la clandestina Assemblea Kosovar per encapçalar les negociacions albano-kosovars en les discussions de l'avortat Acord de Rambouillet.\nA finals de març de 1999, després que les negociacions a Rambouillet fallessin, l'OTAN llançà l'Operació de les Forces Aliades per imposar una resolució sobre la Guerra de Kosovo. Rugova passà les primeres setmanes de guerra sota un virtual arrest domiciliari, juntament amb la seva família, a Priština. A principis d'abril de 1999, Rugova fou portat a Belgrad, on va ser mostrat per la televisió pública sèrbia trobant-se amb Milošević i demanant la fi de la guerra. Poques setmanes després els mitjans de comunicació serbis anunciaren que Rugova havia signat un "acord de pau" amb el president serbi, Milan Milutinović. Això danyà considerablement la seva imatge pública, tant a casa com a fora, tot i que més tard anuncià que havia actuat sota coacció.\nA Rugova se li va permetre deixar Kosovo per un exili temporal a Itàlia a principis de maig de 1999, poc després de la fi de la guerra. Aquest fet li va suposar més crítiques per la seva lentitud a retornar a Kosovo –no va ser fins al juliol quan va tornar a la província– i es publicà que el govern italià l'havia pressionat a tornar a casa seva. De totes maneres, fou rebut com un heroi al seu retorn a la vida política sota la nova administració kosovar de les Nacions Unides.\nTot i el dany polític patit per Rugova durant la guerra, aviat es tornà a guanyar l'estima del poble, així com una victòria decisiva contra els seus rivals polítics del KLA. Les guerrilles van ser rebudes com a alliberadors pels albano-kosovars però, posteriorment algunes van ser marginades per formar part del crim organitzat i practicar extorsió i violència contra opositors polítics i altres grups ètnics de Kosovo. Quan es van tornar a fer eleccions, a l'octubre de 2000, l'LDK guanyà amb una victòria per àmplia majoria, amb el 58% dels vots. El seu rival més pròxim, el Partit Democràtic de Kosovo, lligat al KLA de Hashim Thaçi, obtingué només un 27% dels vots. El dilluns 4 de març de 2002 Rugova fou investit president per l'Assemblea de Kosovo, al quart intent després de llargues negociacions polítiques.\nCom a nou president de Kosovo –aquest cop ja reconegut com a tal per la comunitat internacional– Rugova continuà la seva campanya per a la independència de Kosovo del domini serbi. No obstant això, ell insistí que s'hi havia d'arribar per mitjans pacífics i amb l'acord de tots els partits. Engegà també una política d'estretes relacions amb els Estats Units, així com amb la Unió Europea. La seva proximitat creixent vers aquestes entitats fou criticada pels més radicals, però buscar de tenir el suport de l'antic KLA. Al novembre de 2004 va citar-se amb Ramush Haradinaj, l'antic cap del KLA, per a proclamar-lo primer ministre. El mes següent, Rugova va ser reescollit president per l'Assemblea de Kosovo. Tot i això, trobà encara una oposició violenta: el 15 de març de 2005 sortí il·lès quan una bomba esclatà en un contenidor d'escombraries quan el seu cotxe hi passava per davant.\nRugova manifestà un gran nombre de trets característics durant el seu temps com a president. Era fàcilment identificable pel mocador de seda lligat al coll que sempre duia i pel costum de donar als seus visitants còpies de la seva col·lecció de rock. Era també un fumador empedreït, i probablement això fou el que li causà la seva fatal condició.\nEl 30 d'agost de 2005, Rugova deixà Kosovo per anar a l'Hospital Militar de les Forces Aèries dels Estats Units a Landstuhl, Alemanya, per a rebre tractament mèdic després d'haver estat ja tractat a Priština i a Camp Bondsteel, la principal base americana de Kosovo. Després d'una setmana a Landstuhl tornà a Kosovo. El 5 de setembre de 2005 anuncià que patia càncer de pulmó, però digué també que no renunciaria a la presidència. Se li practicà quimioteràpia a la seva residència de Priština on anaven els metges americans, però el tractament fallà. Morí quatre mesos després, el 21 de gener de 2006. Fou enterrat sense ritus religiosos el 26 de gener, en un funeral on assistiren els líders regionals i una multitud estimada de mig milió de persones.\nLlibres de i sobre Ibrahim RugovaModifica\nPrekje lirike, [Tocs lírics], assajos, Rilindja, Priština, 1971;\nKah teoria, [Vers la teoria], assajos, Rilindja, Priština, 1978;\nBibliografia e kritikës letrare shqiptare 1944-1974, [Bibliografia de la Crítica Literària Albanesa 1944-1974], Instituti Albanologjik, Priština, 1976 (juntament amb Isak Shema),\nKritika letrare (nga De Rada te Migjeni), [Crítica literària], antologia amb comentaris, Rilindja, Priština, 1979 (juntament amb Sabri Hamiti);\nStrategjia e kuptimit, [Estratègia del significat], assajos, Rilindja, Priština, 1980;\nVepra e Bogdanit 1675-1685, [Obra de Bogdani 1675-1685], estudi monogràfic, Rilindja, Priština, 1982;\nKahe dhe premisa të kritikës letrare shqiptare 1504-1983, [Direccions i Premisses de la Crítica Literària Albanesa 1504-1983], estudi monogràfic, Instituti Albanologjik, Priština, 1986;\nRefuzimi estetik, [Rebuig estètic], assajos, Rilindja, Priština, 1987;\nPavarësia dhe demokracia, [Independència i Democràcia], entrevistes i altres obres ocasionals, Fjala, Priština, 1991;\nÇështja e Kosovës, [La Qüestió de Kosovo], (juntament amb Marie-Françoise Allain i Xavier Galmiche), Dukagjini, Peć, 1994; traducció de l'original La question du Kosovo - entretiens avec Marie-Francoise Allain et Xavier Galmiche, prefaci d'Ismail Kadare, Paris, 1994;\nIbrahim Rugova: "La frêle colosse du Kosovo", Desclée de Brouwer, Paris, 1999;\nKompleti i veprave të Ibrahim Rugovës në tetë vëllime [Obra d'Ibrahim Rugova en vuit volums], Faik Konica, Priština, 2005.\nEn el primer aniversari de la mort de Rugova, la Presidència de Kosovo va publicar un llibre titulat President Rugova, amb prefaci del president Fatmir Sejdiu ("El Primer Estadista de Kosovo") i una llarga introducció de Sabri Hamiti ("Memorial a Rugova"). El llibre recull alguns dels millors discursos del president com a líder i estadista.\n1995 Premi de la Pau de la Paul Litzer Foundation, Dinamarca.\n1996 Doctor Honoris Causa per la Universitat de París VIII: Vincennes – Saint-Denis, França.\n1998 Premi Sakharov del Parlament Europeu.\n1999 Premi de la Pau, Ciutat de Münster.\n1999 Ciutadà Honorari de les Ciutats de Venècia, Milà i Brescia (Itàlia).\n2000 Premi de la Pau d'Unió Democràtica de Catalunya, Barcelona, Catalunya.\n2003 Premi de Senador Honorari Europeu.\n2004 Doctor Honoris Causa per la Universitat de Tirana, Albània.\n2006 Premi de l'Orde de la Bandera (pòstum), pel president d'Albània Alfred Moisiu.\n2007 Premi de l'Orde "Heroi de Kosovo" (pòstum), pel president de Kosovo Fatmir Sejdiu.\n— President de la República de Kosovo\n1992–1999 Succeït per:\n— President de Kosovo\n2002–2006 Succeït per:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ibrahim_Rugova&oldid=30026463»\nDarrera modificació: 17 abr 2022 a les 01:05\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 abr 2022 a les 01:05.


El Girona FC entra en el món dels eSports - Diari de Girona\n19·11·19 | 11:47\nEl Girona FC s'endinsarà en el món dels esports electrònics, els populars eSports. Aquesta modalitat esportiva està experimentant un creixement destacable des de 2010 i suma una audiència superior als 225 milions de persones arreu del món. El club entrarà en els eSports amb la incorporació d'Àngel López, més conegut a les competicions de eSports pel seu àlies, "Angelito98", que està considerat com un dels millors cinc gamers a Espanya de FIFA20.\nDe la mà de l'experimentat Angelito98, el Girona FC participarà en l'eLaLiga, la competició oficial de LaLiga de FIFA20. La intenció del club és incorporar un segon gamer oficial, gironí i aficionat de l'equip, que sortirà d'un torneig per trobar el millor jugador de FIFA20 de la demarcació.\nAmb el fitxatge d'Àngel López, el Girona FC incorporà un dels talents mundials dels eSports, que va acabar l'any passat la competició de La Liga entre els cinc millors jugadors. El barceloní ha començat aquesta temporada a un gran nivell i ja ha aconseguit la classificació per a la FUT Champions Cup, una competició que es jugarà a Bucarest a partir entre el 22 i el 24 de novembre i en la qual competiran els 32 millors jugadors del món de FIFA20.\nAngelito98 ha estat convocat també per primer cop per la selecció espanyola. El jugador ha mostrat la seva satisfacció després del seu fitxatge pel Girona FC. "Em sento identificat amb els valors d'humilitat i treball que el Girona ha demostrat els últims anys. El club té un projecte ambiciós per aquesta temporada i estic motivat per aconseguir uns resultats encara millors dels que vaig aconseguir la temporada passada". L'objectiu\nGirona Futbol Club i d'Angelito98 és guanyar l'eLaLiga i classificar-se per a les principals competicions internacionals de FIFA20.\nA banda d'Angelito98, el Girona FC vol incorporar un segon gamer oficial. Per trobar-lo, el club organitzarà al gener una competició online. El guanyador, que ha de ser gironí i aficionat de l'equip, també representarà al club en la competició oficial de LaLiga, l'eLaLiga. Tots els interessats en participar en el "Draft" del Girona, poden omplir el formulari publicat al web oficial del club i rebran una notificació quan s'obrin les inscripcions de la competició el proper desembre.\nEls eSports, una secció que obre les portes a un nou món digital Amb la nova secció d'eSports, el Girona FC vol oferir nous continguts i experiències als seus aficionats i arribar a noves audiències. Aquest nou projecte és una mostra més del procés de transformació digital que està patint el club durant els darrers anys. Aran Navarro, director de màrqueting del Girona FC: "Els eSports estan experimentant un gran creixement en número d'espectadors arreu del món i volem formar part d'aquest moviment. La nova secció d'eSports marca l'inici d'un nou i emocionant capítol per al Girona FC".\nDes del club es té la percepció que "els aficionats, sobretot els més joves, estan canviant la seva manera de consumir el futbol. Ara no només el veuen al camp o a la televisió una vegada per setmana, ara també el juguen a casa cada dia." El director de màrqueting del Girona FC va afegir que "estem il·lusionats per començar a competir en les competicions d'eSports i oferir als nostres aficionats una nova manera de relacionar-se amb el club i transmetre el nostre orgull gironí també en aquest àmbit".


“No vam trobar a María Luisa, ella ens va trobar” - IAP | International Action For Peace (Acción Internacional por la Paz)\n“No vam trobar a María Luisa, ella ens va trobar”\nEl poble colombià de Boavita acull la història de María Luisa, una dona trans que viu en un entorn conservador i ultra religiós, on ella és la ‘personatge’ peculiar de la comunitat. Una vida plena de dubtes i drama en un context on l’abandó estatal es fa encara més visible.\nSón les cinc de la tarda en una cafeteria de la Rambla del Raval barceloní i Amanda Sarmiento, productora cinematogràfica, relata la història de com va conèixer a María Luisa Fuentes. “Més aviat, ella ens va trobar”, comenta. “Va ser un procés de creació que va durar set anys. Boavita és el poble on el director, Rubén Mendoza, té els seus orígens paterns, ell la veia, li va generar curiositat i li va proposar explicar la seva història”.\nEn un inici Fuentes va acceptar la proposta i llavors productora i director van començar a buscar finançament. “Alguna cosa que era molt difícil perquè no sabíem exactament què anàvem a explicar, ja que a partir del personatge sortia el tema i no a l’inrevés”, matisa Sarmiento. “Volíem narrar la història i la bellesa d’un ésser humà potent”.\nQuan van aconseguir la primera part del finançament María Luisa va desaparèixer durant un any i mitjà, espantada de les intencions que poguessin tenir Mendoza i Sarmiento. “Sentia que podríem burlar-nos de la seva història de vida”. Finalment, van poder tornar a contactar-la i explicar-li quin era el seu objectiu, “usualment es pensa que després d’una pel·lícula, la vida et canvia econòmicament o que hi ha un salt a la fama. Intentem aterrar-la molt, dir-li que no havia de deixar la muntanya o convertir-se en un personatge públic”.\nDe fet després de l’estrena del documental, Sarmiento afirma que van intentar millorar la vida de María dins de les possibilitats que tenien. Gràcies a la participació amb diverses fundacions, es va ajudar al fet que tingués una nova casa, però alguns espectadors van qüestionar que no es fes més. “No estem per substituir a l’Estat. Hem visibilitzat la situació i ara toca reflexionar sobre aquests temes”.\nA través de la història de María Luisa s’observa el nul funcionament del sistema en el camp colombià i la vulnerabilitat en la protecció dels drets de salut i educació. Temes transversals que apareixen al llarg de la pel·lícula, enmig de la narració.\nAquesta invisibilitat estatal també es percep en la falta de suport institucional en el treball de la terra, així com una reivindicació de la labor de la pagesia, cultural i socialment. “Durant el temps que vam estar gravant, ningú la cridava a treballar. No hi havia producció i la terra estava seca”.\nAcolliment a Colòmbia\nSeñorita María va ser ben acollit a Colòmbia, de fet encapçala la llista dels documentals més vists en sales. “Assec que molta de les persones que s’acostaven ho feien des de la morbositat i la curiositat del personatge. Era bonic com després de la projecció hi havia una transformació del públic. Era molt emocionant l’empatia que generava i més, quan ella estava present, ja que li feien veure que hi havia persones del seu costat, recolzant la seva història de vida”.\nSarmiento explica el perquè d’aquesta empatia: “hi ha una cosa molt forta amb ella com a personatge, és únic, la seva ingenuïtat en un entorn tan brut. Una dona tendra, que cuida dels animals i el seu entorn, que té una expressió de la fe molt potent, molt forta. Això commou i fa que cada espectador rebusque una connexió, una fragilitat, i una enteresa que habita en tots nosaltres”.\nPerò el documental no només mostra la realitat de María i el seu entorn, sinó que amb ell, ella va descobrir que hi havia més persones amb la seva mateixa identitat, que no estava sola en la seva lluita. “Ella sempre s’ha sentit dona i d’això parteix la seva decisió de vida. El que porta a reflexionar com es donen aquestes expressions en un àmbit rural tan conservador i ultra religiós, per què no la van matar per ser diferent?”.\nEl cinema documental com a indústria a Colòmbia\nA més del bon acolliment que va tenir la pel·lícula al seu país natal, a nivell internacional també ha estat molt reconeguda. Entre els premis destaquen la millor pel·lícula del 66 Festival de cinema de Trento i la millor pel·lícula documental del Colombian Film Festival de Nova York.\n“No m’atreviria a dir que és una indústria cinematogràfica, però sí una línia important en la cultura colombiana”, destaca Sarmiento. A més, el cinema colombià té un tint més documental, més compromès amb la realitat. “Hi ha molt que explicar. Enfront de totes les conjuntures, es generen una quantitat de nous relats que són importants i crec que ens falta per narrar molt del que ens va passar i ens passa; memòria històrica. Cal ficar el dit en la nafra perquè aquesta és l’única manera de sanar les ferides”, conclou la productora.\nI així, de la mà de María Luisa coneixem una història de lluita i valentia en Boavita i el seu entorn, els camins empedrats, les vaques menjant, els gossos bordant, el tintico dels matins, els banys en el riu, la falta d’infraestructures i l’abandó estatal en una cultura camperola que, malgrat estar impregnada de conservadorisme, respecta la decisió d’una dona anomenada María Luisa Fuentes.


Mountain View (comtat de Santa Clara) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMountain View (comtat de Santa Clara)\n(S'ha redirigit des de: Mountain View (Comtat de Santa Clara))\nMountain View és una població del Comtat de Santa Clara a Califòrnia (Estats Units d'Amèrica).\nMonts de Santa Cruz (oc) , Mont Diablo (oc) i Mount Hamilton (en)\n37° 23′ 34″ N, 122° 02′ 31″ O / 37.3928°N,122.0419°O / 37.3928; -122.0419\nSegons el cens del 2000 Mountain View tenia una població de 70.708 habitants, 31.242 habitatges, i 15.902 famílies. La densitat de població era de 2.263,7 habitants per km².\nDels 31.242 habitatges en un 23,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 49,1% no eren unitats familiars. En el 35,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 18% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 43,4% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 10,5% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 69.362 $ i la renda mediana per família de 80.379 $. Els homes tenien una renda mediana de 64.585 $ mentre que les dones 44.358 $. La renda per capita de la població era de 39.693 $. Entorn del 3,6% de les famílies i el 6,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Mountain View\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mountain_View_(comtat_de_Santa_Clara)&oldid=22337625»\nDarrera modificació: 13 nov 2019 a les 22:44\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 nov 2019 a les 22:44.


Pensant en l’estiu i gaudint de la primavera – Esplai Natzaret\nPublicat el 17 d'Abril de 2009 22 de Mai de 2020 per Mag Fistandàntilus\tPosted in Activitats a Les Corts, Curs 2008 - 2009\nIeps, quin temps més boig eh!!!\nJa tornem a ser aquí! Preparats per la recta final? Doncs vinga, ànims que no tot són bones notícies. Avui han anunciat que Harry Potter i el misteri del príncep s’estrena el 17 de juliol… i serem de colònies i campaments!!!!!!!!! Bé, no ens posem nerviosos, en realitat no és tan mala notícia perquè mentre som de colònies i campaments, al quedar-nos aïllats del món, ningú ens podrà parlar de la pel·lícula i a més així, com a mínim ens quedarà algun alicient per tornar a casa (a part de retrobar-nos amb la família, és clar…).\nPerò vaja, encara ha de ploure una mica arribar al tram final de la recta final d’aquest final de curs. Mentrestant podeu fer un cop d’ull als trailers aquí. Al youtube, és clar.\nI per gaudir de la primavera fora de la pantalleta aquesta dels nassos, teniu per demà un parell de propostes:\nFixeu-vos que són compatibles amb l’esplai… (si feu clic a les imatges les podreu veure més grans i així llegir-ne la lletra petita).\nEl bateig del guardià és una celebració de foc, doncs per fi les corts té una bèstia com cal! Els diables i tabalers estaran contents.\nPel que fa a això de la gespa, no sé de què va. Suposo que deu ser gratis i potser reparteixen xocolata desfeta amb melindros i tot!! Qui sap? Per provar que no quedi oi?\nI bé, recordar que els monitors i monitores ja tornen a ser a secretaria i que estem en la recta final de les inscripcions de les colònies i campaments d’aquest estiu. És un tram però que sembla que tingui moltes corbes i canvis de rasant. Deu ser una recta més llarga del que sembla. Aprofiteu el que queda.\nI recordeu: demà esplai i dijous vinent Sant Jordi. Aquest any també, Sant Tornem-hi. Tindrem roses per vosaltres, a Travessera de les Corts amb Nicaragua, durant toooot el dia.


En defensa de la terra, Santacirga lliure. No al megaparc solar - Diario de Mallorca\nEn defensa de la terra, Santacirga lliure. No al megaparc solar\nTerraferida, APAEMA, Ateneu lo Tort, Xarxa per la Sobirania Energètica (XSE) i Camins públics i oberts\n21·04·16 | 03:44\nHistòria viva. A Mallorca queden poques finques que mantenguin la fesomia de temps passats: quan la possessió era una unitat territorial, social i econòmica per ella mateixa. Les parcel·lacions, la urbanització i l´abandonament agrari de moltes d´elles fa que les explotacions actives cobrin encara més valor. Conservar-les és conservar la cultura i la identitat i mantenir la seva viabilitat econòmica al llarg del temps. Santacirga ja era citada fa més de 800 anys. És la possessió on va néixer i créixer mossèn Alcover i no una simple "explanada" on s´hi pugui instal·lar qualsevol cosa.\nUn projecte de mida continental. Una multinacional alemanya vol instal·lar-hi 250.000 panells solars que ocuparien 92 hectàrees. Es tracta del parc solar més gran mai projectat a Mallorca. Aquesta superfície és equivalent, per exemple, al cas antic de Palma, a més de la meitat del nucli de Manacor i és tres vegades més gran que pobles com Montuïri. Davant l´allau de crítiques, els promotors proposen ara una rebaixa, que creiem insuficient, de fins a seixanta hectàrees. Deim sí a les energies alternatives, però també deim sí a la terra, a preservar l´escala insular i a un canvi de model energètic respectuós amb el territori.\nEnergia "neta" per seguir embrutant? Per molts megawats (cinquanta) que generi aquest parc no resoldrà el gran problema de Mallorca: l´excessiu creixement urbanístic i turístic. A Mallorca ja hi ha prop de dos milions de places i el Pla Territorial permet construir-ne dos milions més. Quina superfície verge s´ha de sacrificar per generar energia "neta" per quatre milions de places? La política energètica no pot obviar una cosa tan bàsica. És imprescindible eliminar aquests excessos, garantir l´accés a recursos tan bàsics com l´aigua i no deteriorar més la qualitat de vida de la gent.\nFuel, carbó, gas, nuclear, residus... Els nous parcs solars no vénen per substituir cap de les energies contaminants que ja usam. El Govern no preveu deixar d´importar carbó de Sud-àfrica, s´està construïnt un gasoducte, es cremen residus a Son Reus... L´energia "verda" arriba per cremar més territori?\nPaisatge. El paisatge és un recurs més. En el cas de Santacirga i el Cap Blanc (on es preveu un altre megaparc) el sacrifici de paisatge de gran valor ecològic no està justificat, per molt que els promotors presentin mesures dirigides a "que no es vegi tant". Mallorca té més de 275 km2 completament urbanitzats i enormes superfícies on posar plaques sense espenyar res.\nTerra productiva. Parlar de Santacirga és parlar de terra fèrtil, terra que ha alimentat el nostre poble milers d´anys. Queden poques planes agràries d´aquesta extensió amb terra profunda i de gran capacitat productiva. El rendiment cerealístic mitjà indica que el blat en règim de secà aproximat que es deixaria de produir els 25 anys vinents és de més de sis milions de tones o vuit milions de tones de civada. A Santacirga els cereals es fan per reguiu i els rendiments podrien acostar-se als 3.500 kilograms això suposaria rendiments pròxims a les vuit milions de tones de blat en els 25 anys vinents. De quin lloc del món s´haurà d´importar tot aquest cereal i quin cost energètic tendrà? A més, la Llei Agrària estableix a l´article 106 que la producció d´energia a partir de fonts renovables amb ocupació major a quatre ha s´ha d´ubicar en terrenys de baixa productivitat, marginals o degradats.\nSobirania alimentària. La productivitat d´aquests llocs és de gran importància com també el valor dels serveis ambientals que presten. La infiltració d´aigua de pluja, la capacitat de reciclatge de nutrients, la presència de microorganismes que ofereixen fertilitat etc, no es tenen presents per part de l´empresa ni el govern. Si l´economia ambiental calculàs el valor monetari d´aquesta zona, seguiria tenint vocació agrària.\nFertilitat i fauna. Segons l´economia ecològica el valor de béns com la terra fèrtil i les espècies és incommensurable i per això els hauríem de conservar "per se". Fan falta entre 100 i 2.500 anys per formar 2,5 centímetres de terra fèrtil. A més a més, l´agricultura és indispensable per mantenir una estructura territorial eficient i conservar la biodiversitat. Els valors faunístics de la zona tampoc s´han valorat. Els aucells associats a cultius són els que han patit les regressions més importants a tota Europa. Juies, cucullades, xebel·lins, aloves... són espècies presents a la zona i estan incloses a directives i lleis que les protegeixen.\nPer tot plegat deim no al megaparc de Santacirga. Sí a les energies netes, però no a qualsevol preu ni a qualsevol lloc.\nLletra menuda | Una ciudad con dependencia exterior\nEstado de imbecilidad\nLos buitres de la pandemia


Sant Pol de Dinamarca | ENFORCALL\n21 de Mai de 2015 by Antoni\nSant Pol de Dinamarca\nA Sant Pol de Mar han trobat una solució ben creativa a la guerra de banderes. Han canviat l’estelada per la bandera de Dinamarca i s’han quedat tan amples. A banda de l’explicació de l’alcaldessa sobre la ubicació de la bandera —que, de fet, penja del museu annex a l’ajuntament—, l’important és que la bandera danesa és oficial d’un país de la Unió Europea i difícilment pot ser declarada il·legal.\nCap dels requeriments presentats fins ara a la Junta Electoral ha tingut èxit. Ni l’intent de revocar la decisió sobre la retirada d’estelades. Ni l’intent d’il·legalitzar els símbols franquistes. Ni les explicacions de l’alcaldessa de Sant Pol referents al fet que l’estelada no penja directament de l’ajuntament. I si res no funciona, què ens queda? La imaginació i el bon humor. Si Dinamarca ha elevat el tema català a la categoria d’internacional, què menys que exhibir la bandera danesa en algun ajuntament? Des d’aquí, ens congratulem de la iniciativa de l’alcaldessa Montserrat Garrido. La guerra de banderes no sembla important ara mateix. No perquè els símbols no siguin importants. No perquè no ho siguin les accions emotives o simbòliques. Potser és una qüestió d’estètica personal, però no seria molt més efectiu que el 24M, primer, i el 27S, després, els ciutadans, sense fer soroll, un rere l’altre i col·legi per col·legi, votéssim per opcions independentistes i canviéssim el color dels ajuntaments i del Parlament? Si tot va bé, el canvi de bandera s’acabarà fent per mandat democràtic.\n← Previous Post Una gran fita\nNext Post → Tot va bé si acaba bé


BDBH - 20 FEBRER 2020 | Nova Ràdio Lloret\nObrim el programa informatiu matinal de Nova Ràdio Lloret, aquest dijous, amb les més de 120.000 persones que s’aplegaran a Lloret de Mar, Blanes i Tossa per gaudir del Carnaval de la Costa Brava Sud. El programa conjunt s’ha presentat aquest dimecres, en què les tres poblacions s’uneixen per 9è any consecutiu per celebrar aquest esdeveniment, que ja és tot un referent al territori.\nEn el cas de Lloret de Mar, cal destacar que la gran rua –que es duu a terme dissabte a la tarda i es repeteix diumenge al migdia- creix en nombre de participants. Enguany hi desfilaran 1.500 persones, repartides en 22 colles, tant de Lloret com de fora. La resta del programa de Carnaval –que compta amb una 12a de propostes- es complementa amb la desfilada de les escoles, on hi participaran 3.000 alumnes, a més dels concursos de disfresses, les barraques, que es consoliden, o la batalla de galls entre joves.\nEscoltem els alcaldes de les 3 poblacions en la presentació del Carnaval de la Costa Brava Sud, que es va fer ahir al municipi de Blanes.\nTambé parlant del Carnaval, ahir vam saber de què es disfressen algunes escoles aquest divendres, a la rua amb 3.000 alumnes de Lloret de Mar. Vam conèixer el cas del Pompeu Fabra, L’Esteve Carles i la Immaculada. Avui donem veu a la resta: Pere Torrent, Institut-Escola i Àngels Alemany.\nExpliquem com ha anat la sessió que ha donat inici a l’Ajuntament dels Infants, en què els alumnes de 5è de primària –a través dels seus representants- trien un projecte de millora de Lloret de Mar.\nEntrevista a Joan Mora, organitzador de la festa de Carnaval, que prepara Benestar i Família pel proper dilluns a la plaça de Can Carbó.\nAcabem amb cinema. Entrevista a Joan Moret, president del Cine Club Adler, tot escoltant el tràiler de RETRATO DE UNA MUJER EN LLAMAS. Una pel·lícula francesa, premiada a Cannes, entre altres festivals, que el cineclub Adler projecta aquesta nit a Lloret. Ho fa amb la col·laboració de l’Aurora, dins del cicle CINEMA I DONA.


L’esquí nòrdic pot salvar l’economia d’aqueix hivern al Capcir - La Clau\nL’esquí nòrdic pot salvar l’economia d’aqueix hivern al Capcir\nL’aturada dels remuntadors condemna l’esquí de muntanya\nDijous, 17 de desembre de 2020. 09:01h\nL’esquí de fons es recupera a Capcir a causa de l’aturada dels remuntadors. Una ganga de temporada?\nLa no autorització dels remuntadors a les estacions d’esports d’hivern franceses, desitjada pel govern, ja beneficia a l’esquí de fons, l’esquí de muntanya i l’esquí nòrdic. Aquestes disciplines, lluny de la freqüentació massiva lligada a l’esquí de pistes i al surf de neu, ja desperten un interès més gran ales Angles que en altres anys. En general, aquest hivern 2020-2021 promet ser una temporada propicia per al lliscament alternatiu, que també inclou les raquetes de neu i els trineus tirats per ponis.\nA l’estació de Capcir, la zona utilitzable pels esquís alternatius es troba entre el 1500 i el 1900, un actiu real, sobretot en comparació amb Cerdanya, però també als Alps, on les estacions són molt més costerudes. Aquesta força comercial també s’observa a Formiguera i en menor mesura a Font-romeu. L’esquí de fons es converteix en un avantatge en temps de Covid, perquè s’escapa de les mesures sanitàries vigents, però genera molts menys recursos econòmics i llocs de treball que l’esquí de pistes.


TONI AYALANOTICIA20.07.2006 - 01:40h\nLa L5 i la L3 van funcionar parcialment gairebé una hora. La L11 va estar 18 minuts afectada. De 10 a 11 va ser l’horari fatídic.\nEls usuaris del metro van patir ahir un matí de retards. Tot es va concentrar en a penes una hora i mitja, en què es van registrar fins a tres avaries a les línies L5, L3 i L11, que van arribar a deixar sense servei fins a 52 estacions del suburbà.El metro funciona amb el sistema de carrousel, per la qual cosa, quan hi ha una incidència en una estació, s’atura tota la línia fins que no s’arregla o es decideix donar servei parcial. I això és el que va passar ahir.\nA les 9.39 hores es va averiar un tren a la L5, entre les parades de Gavarra i Sant Ildefons. Fins a les 9.54 hores no es va establir el servei parcial i, durant aquests 15 minuts, es va haver d’aturar el servei a les 24 estacions de la línia. Entre Can Boixeres i Cornellà Centre no es va poder restablir la circulació de trens fins 49 minuts després de l’avaria.\nPoc després, a les 10.15 hores, es va espatllar un altre tren a la L3, a l’alçada de la parada de Plaça del Centre. Durant 20 minuts, les 23 estacions de la línia van estar sense servei, fins que a les 10.35 hores es va donar servei parcial. De Plaça Espanya a Maria Cristina, però, no hi va haver metro fins 59 minuts després. Els usuaris havien de sortir i agafar el transport públic alternatiu de superfície.\nMentrestant, a les 10.50 hores i durant 18 minuts, la L11 va estar aturada per una averia en el canvi de vies. Les cinc estacions del metro lleuger van estar afectades fins les 11.08 hores.\nRestriccions a la L1 per les obres\nLes obres de reparació de filtracions a Baró de Viver i Trinitat Vella de la Línia 1 causaran restriccions al servei de metro i a l’enllaç de les rondes des de demà i fins a finals de l’estiu, segons va anunciar ahir el departament de Política Territorial i Obres Públiques. Les afectacions al trànsit es concentraran a l’enllaç est, entre la Ronda Litoral i la Ronda de Dalt durant l’agost. L’obra, que s’acabarà a principis del 2007, continuarà al setembre sense afectar als usuaris. Fins al 31 de juliol, quedarà anul·lada l’andana direcció Hospital de Bellvitge a Baró de Viver. Caldrà baixar a Trinitat Vella i fer el canvi de sentit. Per anar a Baró de Viver en direcció Bellvitge caldrà utilitzar l’andana de direcció Fondo, anar a la següent estació (Santa Coloma) i canviar de sentit.


Una piscina amb molt art a la Vall d’en Bas! – elgarrotxi.cat\nUna piscina amb molt art a la Vall d’en Bas!\n14 juny, 2016 Redacció GARROTXA 0\nLes idees sorgeixen quan davant d’un full en blanc se’t dóna la oportunitat d’omplir-lo amb la imaginació.\nAquesta va ser la inquietud que va tenir la Janina Bach, altrament anomenada NinaB. il·lustracions, quan després de passar diverses vegades per davant de la Piscina Municipal de la Vall d’en Bas, se li va despertar un desig d’omplir-la de fantasia i diversió. Es va presentar un esbós com a proposta del futur mural i l’Ajuntament de la Vall d’en Bas va acceptar-lo amb molta il·lusió. Així és com a partir del mes de març fins a principis de juny, s’ha plasmat la idea en una paret de més de 20 metres de llargada que decora la paret dels vestidors de la piscina. És una manera simple de compartir l’art i de deixar-nos emocionar per l’entorn tot jugant amb els colors, les formes i els traços. El dia d’obertura de la Piscina Municipal de la Vall d’en Bas serà el proper 24 de juny, i a partir d’aquest dia, tothom que vagi a banyar-se tindrà la oportunitat de veure més en detall la il·lustració.\nCUP Olot organitza una jornada de formació sobre pressupostos participatius oberta a tothom


El Deutsche Bank finançà la construcció del camp d'Auschwitz\nEl major banc d'Alemanya, Deutsche Bank AG, deixà doblers a les firmes que construïren el camp de concentració d'Auschwitz en la II Guerra Mundial, segons es va saber ahir.\nManfred Pohl, cap de l'institut històric del banc alemany, ensenyà en roda de premsa que, després d'una investigació en els arxius històrics, aparegueren els contractes de serveis entre una sucursal del Deutsche Bank a Polònia i la firma constructora W. Riedel & Sohn Eisenbeton-und Hochbau a Bielsko-Biala.\nDavant la pregunta de si els executius del banc estaven al corrent dels crèdits, Pohl digué que «hi ha elements suficients per demostrar que els executius de la central de Katowice (Polònia) n'estaven assabentats. «El que no és gaire cert és que se sabés a Berlín», puntualitzà, tot i que assenyalà que «el préstec degué ser aprovat a Berlín per continuar endavant amb la contractació». Aquesta troballa coincideix amb una etapa crítica del Deutsche Bank, que afronta reparacions de les víctimes jueves de l'holocaust en els EUA. El descobriment coincideix també amb els plans del banc alemany per a l'adquisició, per 10.100 milions de dòlars, de Bankers Trust.\nFonts oficials del banc alemany es mostraren ahir «profundament consternades» davant aquests documents, ja que es calcula que devers 1'5 milions de jueus varen ser morts a Auschwitz.


El president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha emplaçat aquest dimecres els ciutadans catalans a no formar part de les meses electorals de l’1-O. “Si citen algú per anar a una mesa electoral, que no hi vagi, perquè no hi pot haver referèndum i seria un acte il·legal”, ha afirmat en declaracions als passadissos del Congrés. El president espanyol ha respost negativament l’oferta de diàleg del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, sobre els termes del referèndum.\n“No es pot negociar quelcom que és manifestament il·legal, que liquida la sobirania nacional i passa per sobre de la Constitució i de l’Estatut”. En aquest sentit ha insistit que el referèndum no se celebrarà i ha tornat a criticar l’aprovació de les lleis de transitorietat i del referèndum al Parlament vulnerant “tots els procediments”: “Va ser un cop a la democràcia com no l’hem vist mai”.\nLes fiscalies provincials traslladen als comandaments policials del territori les ordres per impedir el referèndum\nEl cap d’internacional de ‘Financial Times’ diu que la imatge de la policia “intentant caçar urnes” no és “edificant”\nPuigdemont i els consellers es mobilitzaran en una campanya del 'sí' del PDeCAT amb 636 actes arreu del territori\nERC, PDeCAT i IU reclamen a la CE que investigui l’advertència del TSJC a TV3\nEl govern espanyol diu ara que només necessitaria cinc dies per aplicar el 155, però “no estem en això”\nUn jutjat suspèn un acte a Madrid a favor del referèndum que s'havia de fer diumenge en un local de l'ajuntament