Parròquia de Sant Esteve – Vila-seca – Pàgina 52\nLlei i perdó (Jn 8,1-11)\nLa llei i la moral han de servir per encaminar i promoure el bé de les persones, no pas per ensorrar-les. Però sabem que massa sovint no és així. Encara avui dia hi ha països en què les dones adúlteres, com la d’avui a l’evangeli, són apedregades fins a la mort. Encara hi ha entre nosaltres homes que castiguen les seves dones i dones que castiguen els seus homes. Encara hi ha lleis que permeten deixar una família sense sostre i entitats que ho executen com a càstig per un impagament. I cadascú de nosaltres sabem a qui hem retirat l’amistat o fins i tot de qui ens hem venjat per qualsevol motiu.\nJesús salva la dona de les mans dels qui l’acusaven. No aprova la seva conducta, però salva la persona. Aquesta distinció tan senzilla costa molt de fer a la pràctica. El mateix llenguatge ens porta a confondre-ho tot: quan algú ha fet una cosa mal feta, diem que és dolent; quan ha fet un delicte, diem que és culpable. Confonem el “fer” amb el “ser”. Jesús salva la vida de la dona i li diu que no pequi més, no pas perquè eviti un altra condemna sinó perquè pugui trobar el camí de l’autèntica vida, que passa per la lleialtat, la fidelitat, la veritat.\nJesús salva també els acusadors de la dona. No llança els seus deixebles contra ells en una demostració de força defensiva. No els amenaça amb un càstig diví. Només els convida a posar la mirada sobre ells mateixos i aplicar-se la llei. Així podran adonar-se que, en realitat, tots estem del mateix costat. Si Déu volgués aplicar tot el pes de la llei damunt nostre, ningú no podria salvar-se.\nTots els pares volen que els seus fills siguin bons, però continuen estimant-los quan actuen malament. Així mateix Déu amb nosaltres. La llei és un gran regal que ens ha fet Déu perquè trobem el camí de la vida i de la felicitat. Quan no n’hi ha prou amb la llei, trobem un regal encara més gran, que és el perdó.\nBy Josep M. in Per reflexionar...\nLa meva vida interior és molt senzilla. Veig traçat clarament el meu camí. Només es tracta de corregir-me de les meves imnombrabes faltes i demà fer millor el mateix que vaig fer ahir. Tinc pau, amb una certa tristesa, per l’orgull i l’amor propi i la deixadesa, de veure’m al final de la vida tan miserable i havent donat tant poc fruit – com el gra de blat que no mor… Seria millor alegrar-me en el pensament de la bondat infinita i immutable del Benamat Jesús, a qui no afecten les meves misèries, i dir-me que sempre puc i m’he de convertir i que només em cal posar fil a l’agulla amb coratge, foragitant la meva deixadesa.\n(Tamanrasset, lettre a sa cousine Marie de Bondy, 4 de setembre de 1907)\nPerdó del Pare, perdó dels germans (Lc 15,1-3.11-32)\nUna paràbola tan potent i suggerent com la d’avui no requereix gaires comentaris. Podem reconèixer amb facilitat i amb emoció en el fill tantes vides trencades, tantes il·lusions esvaïdes, tanta nostàlgia de tornar a ser un mateix, de tenir un lloc a casa, de ser reconegut com a fill. La sorpresa de la paràbola d’avui és que el pare desitja més el retorn que no pas el fill petit. Aquest ha necessitat temps per a reflexionar i preparar-se per al retrobament. El pare feia temps que ho esperava.\nPodem reconèixer també en la paràbola tant de càlcul egoista, tant legalisme fred, tanta indiferència davant el sofriment dels petits. Fills grans que se senten responsables del compte de resultats de l’empresa i no pas dels drames dels treballadors que es queden a l’atur, polítics entestats a salvar l’economia, la pàtria o el que sigui, a costa de marginar els que no caben en el sistema. Hi ha molts cors endurits en el món d’avui, tancats al diàleg, incapaços de compassió.\nEn les nostres històries personals, tots tenim alguna cosa del fill petit i alguna altra del gran. Tant se val la proporció. El que importa és que tots som cridats a identificar-nos amb el pare. El món d’avui espera que les esglésies siguem comunitats acollidores, on els fills pròdigs puguin tornar a sentir-se persones. Comunitats on no s’assenyali amb el dit algú que ve de la prostitució, del narcotràfic, de la presó o de la clínica avortista. Comunitats on ens interessem els uns pels altres però no ens jutgem els uns als altres, perquè vivim del perdó del Pare.\nEl món d’avui també espera esglésies que posin un toc d’humanitat i d’obertura en tantes existències fredes, tancades, enquistades en el seu dogma de l’adoració del diner. Comunitats que convidin tants germans grans, fidels complidors de lleis i reglaments, a descobrir que hi ha una llei divina superior a totes les altres, que és la llei de l’amor. Un amor que abraça fins i tot els qui havien quedat fora de la llei, i així fa possible no tan sols el perdó del Pare sinó fins i tot el perdó entre germans.\nDeixa de preocupar-te pel que la vida et dóna, i comença a pensar en el fruit que tu dónes (Lc 13,1-9)\nQuan hi ha una catàstrofe natural, sovint apareix de nou la pregunta de sempre: per què Déu ha permès aquesta desgràcia? Quan un dictador o un grup sectari provoca una guerra civil, quan hi ha matances d’innocents, la pregunta té un altre matís, però en el fons és la mateixa: per què Déu no castiga els culpables i permet la injustícia? Això mateix es preguntaven en temps de Jesús, quan una torre de Jerusalem es va esfondrar i els soldats romans van perpetrar una matança al temple. Res de nou sota el sol.\nEvidentment, quan un esdeveniment semblant ens toca de prop, ens trasbalsa i ens fereix greument, i brolla de nosaltres una queixa contra Déu i contra tothom. És molt humà i comprensible.\nSi ho podem mirar amb més distància, ens adonem de la profunda veritat que hi ha en les paraules de Jesús. Tots acabarem igual. Tant se val si ens enxampa una desgràcia col·lectiva, un acte de violència, un accident de cotxe, un atac de cor o una llarga malaltia. Algunes situacions impressionen més que altres, però el resultat sempre és el mateix. Tots acabarem igual. La mort forma part inexorable del nostre futur.\nSembla que aquestes reflexions ens hagin de dur a la depressió. Però no és aquest l’objectiu de l’evangeli. Jesús és molt realista, certament, i no defuig el tema escabrós de la mort. Però ell s’hi enfrontarà i la vencerà. És el que celebrem en la festa de Pasqua. Per això la reflexió d’avui no ens ha de dur al desànim sinó a la responsabilitat. No ens hem de bloquejar patint per la fragilitat de la vida i la certesa de la mort. Hem de donar fruit en el temps que ens és donat, sense deixar per a demà el que podem fer avui.\nAquest és el sentit de la Quaresma. No pas angoixar-nos sinó desvetllar-nos. Recordar-nos que som pols i a la pols hem de tornar, i que per tant hem de viure amb agraïment i amb intensitat cada dia que se’ns regala.\nSom cridats a donar fruit ara que hi som a temps. La nostra vida a la terra s’acabarà, però podem viure eternament si donem els fruits del Regne. Quins són aquests fruits? Només cal llegir les benaurances i el manament de l’amor: llàgrimes de compassió, fam i set de justícia, netedat de cor, pau, amor als altres com a si mateix.\nA mesura que ens fem grans, la gràcia rebuda en el baptisme, la que els sagraments depositen en nosaltres, aquella que Déu dóna amb abundància creixent a l’ànima fidel, es fa present cada vegada més en les nostres obres: que cada dia de la nostra vida sigui un pas en la saviesa i la gràcia… Plorem, humiliem-nos sinó és així, sobretot si malauradament anem enrere; però no ens desanimem; que la nostra aturada o el nostre recular ens facin més humils, més desconfiats de nosaltres mateixos, més atents, més plens de bondat pels altres, més suaus, més humils, més respectuosos, més fraternals amb el proïsme, penedits, convençuts de la nostra misèria i de la nostra ingratitud, però sempre infinitament confiats en Déu, sempre segurs del seu amor, estimant-lo amb un amor cada vegada més conmogut i agraït de que ens estima malgrat les nostres misèries, dient-Li després de cada caiguda, com sant Pere: “Senyor, Vos sabeu que Us estimo”.\n(Tamanrasset, notes quotidianes, 21 juny de 1916)\nDespertar i baixar de la muntanya (Lc 9,28b-36)\nIgual que les temptacions de diumenge passat, l’escena d’avui té una càrrega simbòlica molt forta. Voldria fixar-me en dos aspectes i aplicar-los al món d’avui.\nEn primer lloc, el fet que els tres deixebles estiguessin profundament adormits. També a Getsemaní deixaran Jesús pregant tot sol, incapaços de vetllar amb ell. Hi ha una desproporció immensa entre la consciència de Jesús i la inconsciència dels deixebles.\nSegurament en el nostre món passa una cosa semblant. Hi ha tanta gent que viu amb una consciència endormiscada, sense plantejar-se el sentit que tenen les seves vides, preocupats només de les coses materials i de les satisfaccions immediates. Però no ens hem de fixar només en els que viuen en la indiferència religiosa. També a nosaltres, els creients, ens pot passar que, fora de l’estona de la missa o de la pregària, no tinguem consciència de la presència de Déu en les nostres vides, que ens ve a buscar en cada ocasió que tenim l’oportunitat de fer el bé, d’estimar el proïsme, de servir els germans. Podem creure que Déu existeix i no escoltar la crida que ens fa a cadascú de nosaltres.\nEn segon lloc, em fixo en el confort que senten els deixebles dalt la muntanya amb Jesús, Moisès i Elies. No desitgen res més. El Regne de Déu predicat per Jesús, en diàleg amb la Llei de Moisès i amb els oracles dels Profetes. Tot lliga. Els deixebles només cal que contemplin embadalits. Però la veu del núvol estant els diu que han d’escoltar Jesús, el Fill, l’elegit, i tot seguit es troben amb Jesús tot sol. Moisès i Elies s’han evaporat. I a sobre han de baixar de la muntanya i guardar el secret de tot allò que han vist.\nEn el món d’avui, com a reacció davant del materialisme i la superficialitat de la societat de consum, creix un anhel d’espiritualitat. Però molt sovint és una espiritualitat centrada en el jo, que busca la pau interior i la satisfacció personal, però que no està disposada a sortir d’un mateix, a renunciar a les pròpies seguretats i a posar-se en camí. En el fons, és una espiritualitat de consum: volem tenir Déu a la nostra disposició quan ens convé, i el deixem estar quan no ens fa falta. Per això molts es troben més còmodes parlant d’harmonia i d’energia còsmica que no pas d’un Déu personal que entra en diàleg amb nosaltres i que pren la iniciativa de la relació. L’espiritualitat no és una estona de meditació al dia, sinó viure totes les nostres accions i relacions humanes en connexió amb l’esperit de Déu. La família, la feina, l’estudi, el lleure… tot es converteix en espiritual quan Déu ens ha tocat. Estar molt bé passar una estona dalt la muntanya, però hem de baixar i conviure i guardar en el cor, com Maria, la petjada de Déu que passa per les nostres vides.\nDerrotisme, corrupció i vedetisme (Lc 4,1-13)\nJesús, el Fill de Déu, era home de veritat, i per això va experimentar tot allò que nosaltres també experimentem al llarg de la vida. Res del que ens passa no li és aliè. Això és el que signifiquen simbòlicament els quaranta dies al desert, que evoquen els quaranta anys d’èxode del poble hebreu i, en un sentit més ampli, el camí vital que fem cadascú de nosaltres. Ell va ser temptat com nosaltres, amb la sola diferència que no es va deixar anar pel pendent relliscós del pecat.\nEls evangelistes Lluc i Mateu recullen un tríptic de temptacions amb un llenguatge que ens pot semblar massa arcaic o pintoresc, però que conté una gran saviesa i que podem transportar fàcilment al nostre món actual.\nLa temptació de convertir les pedres en pans em fa pensar en el derrotisme i el desànim de tanta gent que es cansa de treballar per allò en què creu i que sucumbeix a la temptació de plegar. Quaranta dies de dejuni, per a què? Què en trauràs, si aquí al desert ningú no et veu ni et segueix? Per què continuar cuidant aquest avi que ja no sap qui sóc? Per què fer catequesi si les famílies no acompanyen en la fe i els nens que hi assisteixen no valoren el meu esforç? Per què mantenir-me fidel a la família, als companys de feina, als clients, als ideals pels quals he treballat tant, si la gent no segueix, si sembla que no en traiem res, que no hi ha res a fer? Val més que deixi estar les bones intencions i que miri per mi mateix. Menys miracles per als altres i més pedres convertides en pans.\nLa temptació d’adorar el diable a canvi del poder és el dimoni de la corrupció. Si vull aconseguir els meus objectius i canviar les coses necessito poder, i només l’aconseguiré si pago un peatge. Amb les mans netes no arribaré enlloc. Val més transigir, pactar amb el diable. Després ja ho compensaré amb bones accions. Si més no, aquesta és la meva intenció. És clar que, tan bon punt has entrat a la roda…\nLa temptació de llançar-se des de la cornisa del temple és la del culte a la personalitat. No importa si transmeto els meus ideals, si les meves accions tenen més o menys valor. El que compta és que parlin de mi. He de seduir la gent i aleshores els portaré on vulgui. És igual que no creixin humanament, la qüestió és tenir-los ben enganxats. Per això he de cultivar la façana, la imatge. El fons és igual.\nSom seguidors d’algú que va tenir aquestes temptacions, com les tenim nosaltres, però que les va vèncer. Si vivim amb ell, també nosaltres podem fer-ho. Ara bé, tinguem present que això no és gratuït. Ell va passar per la creu. Però va ressuscitar. Si el seguim, la seva Pasqua serà també la nostra Pasqua. Les nostres creus també desembocaran en resurrecció.\nAutenticitat (Mt 6,1-6.16-18)\nCom cada any, la Quaresma ens proposa un canvi de ritme i, si cal –que segurament cal- un canvi d’actitud en la nostra relació amb Déu, amb els altres, amb la natura i amb nosaltres mateixos.\nLa pregària és, evidentment, l’espai que dediquem a la relació amb Déu en la nostra vida. L’almoina indica la magnanimitat i la gratuïtat que han de presidir la relació amb els altres, a qui només tractarem de manera adequada si ens posem en l’actitud de qui serveix. El dejuni és un signe de respecte envers la natura, de deseiximent dels béns materials i de domini de si mateix.\nTot això no és bo i necessari només durant el temps de Quaresma. Tots els dies de l’any cal viure en pregària, amb caritat envers el proïsme i amb temprança envers un mateix. Però la Quaresma ens convida a fer un canvi de ritme, a intensificar aquestes pràctiques i actituds, per tal de no caure en la rutina, en els mers automatismes que fan que les nostres accions esdevinguin cada cop més superficials. Diuen que els bons equips de futbol juguen de memòria, és a dir, que cada jugador sap el que ha de fer i el que faran els seus companys. Però això fa que es tornin previsibles de cara als rivals, els quals aprenen a defensar-se de manera eficaç. Aleshores cal un canvi o una variant en el sistema, un factor sorpresa que retorni la iniciativa a l’equip. Això ve a ser la Quaresma per als cristians: canviar les nostres rutines per tal de viure amb més consciència. Deixar de fer les coses simplement perquè toquen.\nL’altre gran enemic del nostre progrés espiritual és fer les coses perquè els altres les vegin, per quedar bé, per no defraudar les expectatives que s’han fet sobre nosaltres. És la hipocresia dels fariseus, que tan asprament criticava Jesús. Tots ens anem creant una imatge, d’acord amb la qual actuem. De fet, la paraula “persona” ve del grec i vol dir “màscara”. Per això és tan important preguntar-nos de tant en tant si fem les coses per iniciativa pròpia i des del fons del cor. D’aquí la crida de Jesús a pregar, fer almoina i dejunar d’amagat: així, sóc jo sol amb mi mateix qui dono sentit i valor a les meves accions.\nEvitar la rutina i evitar les màscares donen com a fruit créixer en autenticitat i viure amb més intensitat. Aquesta és la millor preparació que podem fer per a viure a fons la Pasqua, per a participar de cor en la mort i resurrecció del Senyor, per a prendre consciència del nostre pecat, rebre el perdó i emprendre la nova vida que Jesús ens ha guanyat.


MIDES: 15.3 x 23 cm.\nDesprés d'escriure Haru i Magōkoro, Flavia Company va comprendre que havia acabat aquell llarg llibre de molts títols que havia anat publicant des que va escriure el primer, Querida Nélida, als disset anys. Un llibre llarg i únic que comença i acaba amb una carta. Convençuda des de sempre que la literatura és un viatge sense retorn, va entendre que, igual que la terrissera es confon amb el fang i l'arquera amb l'arc i la fletxa, ella havia creuat a l'altra banda de la literatura i s'havia convertit en ficció. En un acte de coherència amb aquest canvi de perspectiva, va omplir una motxilla amb l'imprescindible i se'n va anar de viatge, fet que va originar el que potser sigui un dels principals i últims testimonis d'una volta al món dels nostres dies. Més tard, seria la Haru qui s'encarregaria d'escriure aquesta història, una història que arriba en el moment en què la Flavia ja no necessita ser real.\nLa Haru es va donar a con¨¨ixer l'any 2016 de la m¨¤ de la seva creadora, Flavia Company. La seva vida es narra en la novel¡¤la que duu el seu nom. Al voltant de la Haru existeix una comunitat de persones unides per una mateixa manera de veure i pensar el m¨®n. Haru, la novel¡¤la, s'ha convertit en un fenomen que m¨¦s d'un lector ha comparat amb una b¨ªblia. La carta del pare de la Haru es va publicar amb el t¨ªtol de Mag¨koro. Aquesta ¨¦s la primera novel¡¤la escrita des de la Haru.


Pirate's Cove Resort and Marina - Stuart Stuart (FL) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n4307 Southeast Bayview Street, Stuart (FL), Stuart (FL), Estats Units, 34997 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Pirate's Cove Resort and Marina - Stuart\nConvenientment situat a Stuart (FL), Pirate's Cove Resort and Marina - Stuart és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPirate's Cove Resort and Marina - Stuart també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Stuart (FL). L'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, buceig, pesca. Pirate's Cove Resort and Marina - Stuart és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Stuart (FL).\nStuart (FL) Complexos turístics


lo carrer del riu: 18/12/2007\nEl Congrés ha acollit una nova votació sobre infraestructures a Catalunya i en aquest cas durant l'últim ple dels dimarts de la legislatura de Zapatero. La moció aprovada d'ERC i pactada amb el PSOE reclama a l'estat que executi el 100% del que es pressuposta per Catalunya.\nTambé busca que el govern espanyol efectuï en el termini fixat per la llei els pagaments de les expropiacions que va fer per a la construcció de la línia del TGV, i que compleixi els compromisos adquirits per Foment amb els ajuntaments per les zones afectades per les infraestructures.\nAquesta iniciativa ha rebut els vots favorables del PSOE, CiU, ERC i IU-ICV, amb l'excepció del PP. En bé del pacte no ha prosperat un punt que reclamava que el govern espanyol transfereixi al departament de PTOP de la Generalitat l'import econòmic de les partides no executades. Finalment, la moció demana que es compleixi amb les garanties d'execució que marca l'Estatut.\nCarod es reunirà amb el primer ministre escocès Salmond per trobar sinèrgies independentistes\nLa unió fa la força. Així mateix pensen Alex Salmond, president d'Escòcia, i Josep-Lluís Carod-Rovira, vicepresident de Catalunya, que es trobaran el proper 10 de gener a Edimburg per analitzar els processos d'independència d'ambdós països. Els escossesos pretenen emancipar-se el 2010 i els catalans al 2014. Amdós paísos sense estat pretenen celebrar referèndums d'autodeterminació. Carod-Rovira emmarca la reunió amb Salmond en el conjunt d'activitats que el departament de Vicepresidència està duent a terme arreu del món per tal de donar a conèixer el cas català.\nCatalunya i Escòcia s'uneixen per aconseguir els seus objectius. En el referèndum escocès, el SNP ja ha fet públic que estudia la possibilitat de preguntar als electors si estan d'acord amb què el Govern escocès negociï un acord amb el Govern del Regne Unit per tal que Escòcia esdevingui un estat independent, una fórmula legal que ERC també està estudiant per tal d'evitar un referèndum netament secessionista sobre el qual ni els uns ni els altres no tenen competències.\nAmb aquest fet, Carod-Rovira vol donar a coneixer Catalunya i la cultura catalana arreu del món. El un punt clau serà durant el 2008, durant el qual el govern s'ha compromès a inaugurar dues delegacions a Nova York i Berlín. Abans de les pròximes eleccions (2010), la Generalitat també preveu ser present a Buenos Aires, Ciutat de Mèxic i Pequín, capitals on l'emigració catalana està molt organitzada i ja hi té una forta presència.\nA més a més de la delegació de la Generalitat a Madrid, a la llista de la presència catalana al món també cal comptar-hi la delegació ja existent a París, que s'anirà convertint, paulatinament, en la representació oficial de Catalunya a la Unesco.\nEls socis del govern faran una reunió per valorar el primer any del pacte, tal com va proposar ERC\nEl conseller de Governació i Administracions Públiques, Joan Puigcercós, ha confirmat aquest dilluns que els socis del Govern faran una reunió per valorar el pacte d'Entesa que van signar ara fa més d'un any.\nAquesta és una proposta que va fer ERC aquest dilluns, quan es va anunciar que el vicepresident Josep-Lluís Carod-Rovira ho demanaria formalment al president de la Generalitat, José Montilla. Puigcercós ha explicat que ja hi ha hagut el "contacte" i que la reunió es farà, tot i que encara no hi ha una data fixada, a l'espera de poder "combinar agendes".\nEls sindicats consideren que la 'cultura de l'esforç' no s'estimula amb notes numèriques i qualitatives i que la mesura és molt 'precipitada'\nEducació 201207 La Nit COMr\nA partir de finals d'aquest curs les escoles catalanes recuperaran les notes des de l'insuficient a l'excel·lent, mentre que els instituts posaran una qualificació numèrica --de l'1 al 10-- als seus estudiants amb l'objectiu de fomentar la cultura de l'esforç.\nEls sindicats consideren que la 'cultura de l'esforç' que pretén fomentar Educació no s'estimula amb el retorn de les notes numèriques i qualitatives a primària i a secundària. En declaracions a l'ACN, USTEC-STEs i CCOO consideren que, en tot cas, s'han de buscar mesures alternatives per motivar als alumnes. Així mateix, FETE-UGT és l'únic que ha valorat 'positivament' aquest nou sistema d'avaluació per ser més 'afinat i descriptiu', malgrat que critica la 'immediatesa' de la seva aplicació en el curs 2007-2008. La Federació d'Associacions de Pares i Mares d'Alumnes d'Ensenyament de Secundària de Catalunya (Fapaes) considera que basar la cultura de l'esforç en una nota quantitativa provocarà que l'alumne 'aprengui a aprovar i no a aprendre'. El president de la Fapaes, Pere Farriol, ha explicat a l'ACN, que llavors l'esforç de l'alumnat no estarà destinat a entendre que ha de tenir una trajectòria acadèmica a llarg termini. I ha afegit que amb aquest nou sistema d'avaluació es 'torna a competir'. Així mateix, Farriol considera que abans de que avanci aquesta nova ordre s'ha d'escoltar a les Associacions de Pares i Mares (AMPAs), els sindicats i els professors i mestres, perquè 'necessitem temps' per tornar entendre la 'cultura de posar notes'.\nEl Govern alerta d'un "incompliment greu" de l'Estat si no se celebra la reunió de la comissió bilateral\nEl conseller de Governació i Administracions Públiques, Joan Puigcercós, ha alertat aquest dimarts que seria un "incompliment greu" per part de l'Estat que no se celebrés la reunió de la comissió bilateral entre estat i Generalitat que correspon "per llei".\nPuigcercós creu que "difícilment" aquesta reunió es pugui fer el 27 de desembre i ha fixat el 14 de gener, dia previsible per a la dissolució de les Corts espanyoles, com a data límit.\nEn tot cas, el conseller ha dit que, davant d'un possible incompliment, el Govern té com a mecanisme recórrer davant del Tribunal Constitucional (TC), tot i que ha remarcat que aquesta és una possibilitat que "no està sobre la taula".\nÁlvarez, la primera ministra de la democràcia espanyola reprovada per les Corts\nEl Senat reprova la ministra de Foment Magdalena Álvarez per 120 a 116 vots. El PP ha estat l'únic partit del Senat que ha votat a favor de la reprovació de la ministra, pel caos ferroviari de Catalunya.\nPer la seva banda, el PSOE ha votat en contra de la proposta de reprovació, juntament amb PSC i PNV. S'han abstingut els senadors catalans de CiU, ERC, ICV, així com els representants de Coalición Canaria i del Grup Mixt, excepte el BNG que ha votat en contra.\nAl final de la votació, els diputats del PP han sol·licitat a crits la dimissió de la ministra amb paraules de "dimisión, dimisión". Álvarez és la primera ministra de la democràcia espanyola reprovada per les Corts. La reprovació, però, no implica cap mesura jurídica contra la ministra.\nERC i PSOE pacten a través d'una moció garantir l'...\nCarod es reunirà amb el primer ministre escocès Sa...\nEls socis del govern faran una reunió per valorar ...\nEls sindicats consideren que la 'cultura de l'esfo...\nEl Govern alerta d'un "incompliment greu" de l'Est...\nÁlvarez, la primera ministra de la democràcia espa...


Ingredients dels aliments Xina (2020-28 de juny del 30)\nIngredients alimentaris Xina\nde Juny 28, 2020 09: 00 fins Juny 30, 2020 17: 00\netiquetes: Ingredients alimentaris, Additius alimentaris, Processament d’aliments SIDA\nEl FIC (Food Ingredients China) tindrà lloc al National Exhibition & Convention Center de Xangai (Xina).\nAmb un espai expositiu total de 140,000 m², FIC augmenta un 8.8% en comparació amb FIC, i el seu gran èxit també és testimoni dels expositors 1568, inclosos els expositors nacionals 500 a l'estranger i 1068. Per atendre millor els visitants professionals, l’exposició es divideix en cinc zones d’exposició específiques. Amb una rica exposició de productes i tecnologia, tres fòrums acadèmics i conferències de divulgació de 50 sobre nous productes i tecnologies, FIC 2019 proporcionarà als cercles alimentaris una gran reunió anual d’additius alimentaris i d’indústries d’ingredients.\nCol·laborar amb proveïdors d'elit i One-Stop Sourcing\nEl FIC és sempre conegut com "la base de la indústria dels additius i dels ingredients" i la plataforma preferida per als últims productes i tecnologies. Amb els expositors de 1568, FIC 2019 complirà la demanda global i compradora dels compradors.\nAmb cinc àrees expositives específiques\nAmb cinc zones d’exposició específiques, és a dir, Pavelló d’Ultramar, Productes Naturals, Extractes, Ingredients Funcionals i Zona Alimentària per a la Salut, Zona de Productes Integrals, Zona Sabors, Fragàncies i Condiments, Zona d’equips de prova de maquinària i seguretat alimentària, FIC cobrirà les categories d’aliments 23. additius, categories d’ingredients alimentaris, categories 35, així com aliments i ingredients orgànics naturals, ajudes per al processament d’aliments, aliments nous, maquinària d’embalatge d’aliments, materials d’embalatge, maquinària d’elaboració d’aliments, tecnologia d’aplicacions de producció, equips de prova i tecnologia. FIC utilitza la recent inaugurada Sala 4.1 com a pavelló dedicat a mostrar extractes naturals de plantes i suplements dietètics de més de empreses 242 especialitzades en additius, ingredients i aliments naturals naturals i funcionals. Aquestes empreses, tot i continuant al servei dels seus clients establerts, també realitzen investigacions i desenvolupaments sobre productes que satisfan la demanda del consumidor en els mercats d’aliments d’alta gamma. Aquest pavelló dedicat proporcionarà una plataforma única de proveïment per satisfer les necessitats del mercat diferenciades.\nTrieu els vostres millors proveïdors\nHi ha expositors 500 a l'estranger, que representen empreses internacionals més importants i pavellons especials dels EUA, Japó, Corea, Taiwan i 1068 expositors nacionals que representen grans productors i exportadors. FIC atrau empreses de referència i marques de renom a casa i a l'estranger, totes procedents d'additius i ingredients additius i camps relacionats, segueix la nova tendència d'innovació del producte i mostra les últimes tecnologies i productes de la indústria alimentària.\nDistància zero a la tecnologia d'avantguarda\nEls fòrums de cim més prestigiosos de la indústria: el Fòrum Acadèmic sobre Innovació i Desenvolupament d'Aliments, el Fòrum 2nd Made in China 2025 sobre Desenvolupament de Maquinària i Equipament d'Aliments i el Fòrum de Normes i Normes Alimentàries de la Xina, Japó, Corea del Sud i els Estats Units Els estats són molt esperats per la indústria. Aquests tres fòrums ofereixen al món la possibilitat d’escoltar les opinions d’experts de primer nivell i interactuar amb experts autoritzats del sector. Els informes i discursos que es lliuraran tractaran el futur de la indústria des de la perspectiva del desenvolupament científic i tecnològic, amb un focus en com les empreses han de desenvolupar-se i construir les seves marques en el futur mitjançant la innovació, la investigació i l’avanç tecnològic. Els fòrums també examinaran els punts calents industrials i ajudaran a impulsar el desenvolupament sostenible de tota la indústria. Els fòrums de gran qualitat i autoritats, així com les interaccions eficients entre empreses, permetran que el públic estigui a distància zero de la informació més recent sobre ciència i tecnologia frontereres.\nDurant l'exposició, es duran a terme conferències d'alliberament de més productes i tecnologies que 50. La interpretació de les tecnologies de la frontera i les aplicacions pràctiques sonarà com a vocació perquè la indústria alimentària marqui cap al desenvolupament sostenible, ajudant així les empreses a innovar científicament i tecnològicament i millorar la qualitat dels aliments.\nAdditius alimentaris: àcid cítric, agent anticagant, antioxidant, lleixiu, agent de criança, a més, colorants, estabilitzador.color, additiu alimentari, agent emulsionant, enzims, espècies comestibles de sabor, agent aromatitzant, agent de tractament de farina, agent de retenció d'aigua, nutrició potenciador, conservants, estabilitzants i agent coagulant, edulcorants, espessidors, base de genives\nIngredients alimentaris: midó, midó modificat, sucre midó, oligosacàrids, sucre alcohol, oli i greixos comestibles, productes especials, farina de proteïnes vegetals, llevat, fruites i verdures deshidratades i carn, aliments congelats, farcits, condiments, espècies, condiments, lactis, aliments de salut, extractes d’animals i vegetals, concentrat de begudes, sal, productes de soja, fruits secs, te instantani, ingredients alimentaris funcionals, productes de cacau, fibra dietètica, ous, productes apícols, llegums, fruits secs, probiòtics, pèptids, orgànics naturals aliments i ingredients alimentaris\nSIDA: Processador d’aliments, agent antiadherent, agent desemmotllant, dispersant, agent aclaridor, floculant, quelant, ajuda filtrant, decolor, adsorbent, nutrients per a la fermentació, catalitzador, agent de cristal·lització, dissolvent\nJames Marty Lim 5 mesos 4 dies\nCom em registro per anar a aquesta exposició? Exposició FIC a la marxa?


hi veig doble: I ara què faré?\nAhir vaig anar al gimnàs. Fa uns mesos amb una companya de feina vem apuntar-nos juntes al gimnàs de la UPC, que està molt a la vora de la feina i és molt barat (19 euros al mes!!!). Era la nostra manera d'obligar-nos a fer esport, ja que l'una anima a l'altra, i no sentir-te malament si una setmana no hi podem anar. De moment portem el ritme de una classe cada setmana o cada 15 dies i ahir tocava!\nJo estava amb moltes ganes: l'Erinn m'havia donat un matí fatal i necessitava que el cervell es buidés i nomes penses en pujar i baixar de l'step. I aixi estava jo, amunt i avall, amb més energia que la de costum, fins que vaig posar malament el peu i vaig caure. Resultat: esguinç xungo al turmell, una bena enorme i 15 dies sense posar el peu a terra. I allà estava jo sense amoïnar-me gens pel mal. Només pensava "i com m'ho faré ara?". Com m'organitzare amb les nenes, la casa, la feina i les crosses? com les canviaria per la classe de dansa? com les podria dur avui al l'escola per despedir-les (han marxat d'excursió)? Com planxaria les samarretes que s'havien de posar? Així que vaig renegar molt, vaig plorar, em vaig queixar... i ja està. A tirar endavant! No queda otra!\nI res, ja ho tenim tot més o menys engegat: els meus pares m'han vingut a ajudar al matí, he pogut fer els esmorzars bé, ma mare m'ha planxat les samarretes. I sobretot, el meu cosí ens ha portat fins l'escola i els he dit adéu. Ah, i l'Erinn ha tingut un matí fantàstic ajudant a la mama i cuidant-la!\nP.D. Ara podré llegir!!!!!!!!!!!\nPublicat per Mirashka a 9:59\nanna 16 de desembre de 2011 a les 10:27\nApa, en el fons tens una mica de sort..ara toca quedar-te a casa i només pots fer coses com llegir, mirar alguna cosa que t'agradi, escoltar música, seguir els nostres blocs, és clar...i fer moltes entrades! Enhorabona! jeje...\nonavis 16 de desembre de 2011 a les 10:54\nOstres!! Quina mala sort!\nDevia ser molt dur d'entendre que ara, per força, hauràs de deixar de fer moltes coses!\nPerò com bé dius, les mares sempre fem mil coses i a vegades va bé una parada obligatòria. Deixa't ajudar al màxim i descansa!\nMira, no hay mal que por bien no venga....\nMirashka 16 de desembre de 2011 a les 11:01\nMamaModerna 16 de desembre de 2011 a les 11:24\nOstres quina mala pata :-P\nNena tu deixa't ajudar tot el que puguis.. quan vegis a les nenes tu fes aiaiaiai i ja veuràs com seran dos angelets per uns dies :-)\nEuphorbia 16 de desembre de 2011 a les 16:28\nOstres noia, ho sento.\nPerò busquem-li la part bona, deixa que et cuidin, quin remei. Al final ens adonem que d'una manera o una altra el món no s'atura.\nAra segur que m'avances amb l'Antígona, porras!\nAnònim 16 de desembre de 2011 a les 18:39\nOstres!! S'ha d'estar de pega...\nMira, com ja t'han anat dient, tu deixa que facin i a pendre's-ho amb calma.\nEsther 16 de desembre de 2011 a les 22:24\nAaaai, que sembla que no tinguem dret ni a estar malaltes, oi?\nDeixa't cuidar i sobretot mira cap a un altre costat :-P\nkira permanyer 17 de desembre de 2011 a les 19:17\nnena, tu i jo cada dia tenim més coses en comú! a mi em va passar igual, no pensava en la lessió, pensava en el que no podria fer ... anims! vaja ensurt!\nSol Solet 19 de desembre de 2011 a les 20:37\nCarai, vaig deixar el comentari i no s'ha guardat! dèia que, pq et preguntes i ara què faré? què faràs? doncs:\n· mirar la tele sense mirar res\n· mirar per al finestra què passa pel carrer\n· gaudir de les petites\n· fer-te la manicura (de tant en tant no està malament)\n· deixar que els altres et facin les coses\nMirashka 20 de desembre de 2011 a les 10:18\nMoltes gràcies noies! Un petonàs a totes!


Parroquia de Santa Maria - ALBESA (CATALUNYA)\nAltitud: 237 metres.\nEsglésia de mitjans del segle XVIII d'un estil barroc senzill; amb tot hi ha restes d'anteriors edificis visibles sobretot en el frontis que presenta un gruix notable de carreus de pedra ben picada i\nalineada i sembla que pertanyia a una antiga església romànica. Consta de tres naus de quatre trams, la central coberta amb voltes de llunetes i les laterals de creueria; estan separades per pilars on descansen els arcs formers de mig punt. Les capelles obertes en arcs de punt rodó són cobertes per voltes de canó. Una imposta motllurada recorre la base de la volta i unes pilastres es troben a la base dels arcs torals que delimiten els trams de la volta. La capçalera és recta.\nEl frontis, orientat a ponent, tot ell de pedra picada amb la base un xic atalussada als laterals, té dues obertures, la del portal en forma rectangular amb escassa ornamentació barroca i la d'un òcul de marc blanquinós en contrast amb el cremós de la pedra de la façana. Damunt d'ella, com una prolongació, s'aixeca l'alt campanar d'espadanya.\nDimensions: 30'03 x 6'52 x 12'18 metres respectivament de llargada, amplada i alçada; l'amplada total des del fons de les capelles laterals fa 18'77 metres i la cúpula damunt el tram proper al presbiteri arriba al 16'33.\nGuarda un magnífic retaule de pedra policromada (4'30 x 4'95 m), recentment restaurat, obra gòtica del segle XIV dels artistes seguidors de Bartomeu Robió.\nCampanar d'espadanya aixecat damunt mateix de la façana i separat d'ella per una senzilla motllura. Presenta tres nivells d'ulls, dos al primer i al segon i un al tercer, tots ells amb campanes. El primer nivell està tancat formant una estança coberta per una teulada de doble pendent. El mur té a la seva base un gruix de 1'25 metres i la seva amplada en fa 7'88. És una obra recent en trobar-se mig caigut. La restauració és visible gràcies a la coloració més clara de la pedra per damunt del primer nivell. Cadascun d'ells està separat dels altres per una senzilla motllura; al capdamunt s'hi troba un pinyó coronat per una creu de pedra.\nSituació: com tota la façana està encarat a ponent.\nAparentment les campanes han sigut restaurades de manera modèl·lica, de manera que es poden ventar i repicar manualment, i tenen, al menys les dues majors, electromalls laterals per als tocs ordinaris, que no impedeixen els tocs manuals. Nota de Francesc LLOP i BAYO (23-11-2015)\nEspadanya La Montserrat (4) BARBERÍ (OLOT) 1940ca 90 422\nEspadanya La Maria Assumpció (5) PACCARD (ANNECY) 1940ca 100 579\nALBESA: Campanes, campaners i tocs


La cultura torna a toc de campana\nTorrecremada obri les portes del seu jardí al Festival de Música de Dénia\nHa tardat a fer-ho però arriba amb força. La programació cultural de Dénia obri les portes de bat a bat a la música en el mes de juliol. I ho fa amb un concert de campanes des del campanar de l’església de l’Assumpció el dia abans de la festa major. Dimarts 7, a boqueta nit, el compositor, director d’orquestra i campaner Manuel M. Hervàs Lino oferirà un singular concert de tocs tradicionals de campanes propis dels territoris de l'Antiga Corona d’Aragó. Serà el tret d’eixida d’una remodelada programació que tindrà també com a activitat destacada el Festival de Música de Torrecremada.\nTocs a festa, crides a missa, a consell ciutadà, tocs a difunt, a mort del rei, a mort del Papa, a incendi, tocs a l'alba, tocs processionals... Manuel M. Hervàs Lino interpretarà amb les campanes un ampli catàleg de tocs que constitueixen una part fonamental i certament oblidada del nostre patrimoni històric i cultural. El concert serà la segona de les activitats culturals promogudes des de l’Ajuntament de Dénia en esta nova etapa. La primera era la inauguració de l’exposició Corrimiento al rojo, de Carles Romany, en el Centre d’Art l’Estació, prevista per ahir.\nEl Festival de Torrecremada tindrà lloc entre el 10 i el 31 de juliol i, conforme ha explicat el regidor Raul García de la Reina, substituirà els actes previstos a Les Bassetes. Aquests han hagut de canviar d’ubicació per qüestió de seguretat. L’aforament serà limitat i es pagarà una entrada de 5 euros que només es podrà adquirir online per www.instanticket.es (no hi haurà venda per taquilla). La recaptació es destinarà a la Mesa Solidària.\nEl calendari d’actuacions, a les 22.30 hores, serà el següent: 10 de juliol, Mira si hem corregut terres amb Spanish Brass Quintet & Carles Dénia; 17 de juliol, Centre de perfeccionament de Les Arts de València, Recital d’Òpera i Sarsuela; 24 de juliol, Vents de Broadway amb Púrpura Pansa. Quartet de saxofons; 31 de juliol, Ritmes de Nord i Sud amb Carmen Paula Romero (piano) i Ángel Belda (clarinet).\nLA BANDA ALS BARRIS I JAZZ A L’AGOST\nDurant els mesos de juliol i agost, l’Agrupació Artística Musical de Dénia oferirà cinc actuacions de carrer “animant” i “donant ànima”, ha dit de la Reina, als barris de la ciutat. Seran els dies 18 i 25 de juliol i 8, 15 i 22 d’agost entre les 19.30 i les 22 hores.\nEn el mes d’agost torna el Festival de Jazz de Dénia, del 6 al 27, també als Jardins de Torrecremada.


Arxius de Gestió de dades - El món de demà\nEl món d’avui és un món digital i les dades que anem disseminant tindran una centralitat encara major al món de demà. Si aquesta ja és la realitat ara i res fa pensar que el ritme de la revolució digital s’hagi d’aturar, amb tots els interessos i dilemes que hi estan associats, amb els perills i les oportunitats del canvi, cal pensar a fons com es pot orientar aquesta transició que impacta en tots els ordres de la nostra realitat. En joc hi ha drets i llibertats, l’actualització de la democràcia, el redisseny de com serà la relació entre els ciutadans i les seves institucions i, alhora, la possibilitat d’afermar oportunitats de progrés que cal saber aprofitar. En joc, en definitiva, hi ha la funció que les persones podem tenir al món: o instruments al servei del tecnopoder, reconvertits en productors i consumidors de dades, o el centre d’una civilització que hagi sabut fonamentar-se en un nou humanisme tecnològic. Som de ple al remolí que acaba amb la consolidació d’una nova era. Som enmig d’un lustre clau.


Repsol rep un guardó als Petroleum Economist Awards\nEl Director Executiu de Química de Repsol, Juan Carlos Ruiz i la directora d'Estratègia, Innovació i Control de Química de la companyia, Clara Rey, van recollir el premi.\nEls premis reconeixen els millors dirigents, empreses i projectes del sector\nActualitzada 28/10/2016 a les 12:56\nRepsol ha estat premiat als Petroleum Economist Awards, uns premis que reconeixen els millors dirigents, empreses i projectes del sector i compten amb un jurat d’experts independent que representen tots els sectors de la industria energètica internacional. Els encarregats de recollir el premi, que ha tingut lloc en un acte realitzat a Londres, han estat el Director Executiu de Química de Repsol, Juan Carlos Ruiz i la directora d'Estratègia, Innovació i Control de Química de la companyia, Clara Rey.\nUn dels factors que ha contribuït a que Repsol es faci amb aquest premi ha estat l’aposta per desenvolupar productes diferenciats com el polietilè metal·locè, que es fabrica a la nova unitat de fabricació de polietilè lineal metal·locè al Complex Industrial de Repsol a Tarragona. Es tracta d'un polietilè d’alta densitat amb excel·lents propietats òptiques, de brillantor i transparència, i mecàniques pel que fa a flexibilitat i alta resistència a la punció, esquinçat i baixes temperatures, per la qual cosa és idoni el seu ús com a film per a embalatge.


1988 - Media.cat - Observatori crític dels mitjans\nArxius Anuals 1988\nRamon Barnils, núm. 236, 26-31 de desembre de 1988 Si a la Unió Soviètica, en comptes de Stalin hi hagués governat Trostky, les coses haurien anat si fa no fa de la mateixa manera. Qui m'ha dit més de tres i més de quatre vegades això és una de les persones que ara s'han ocupat de fer venir a Barcelona una còpia...\nRamon Barnils, núm. 235, 19-25 de desembre de 1988 És lògic que els progressistes oficials no aprofitin el que passa a la Unió Soviètica amb els nacionalismes; de fa segles, els progressistes oficials han renegat de Déu, propi dels progressistes, per posar-se a adorar l'estat, impropi dels laics; i d'estat, allò...\nRamon Barnils, núm. 234, 12-18 de desembre de 1988 El dia catorze hi ha vaga, i s'hi ha d'anar. Sobretot han de fer vaga els qui durant el darrer grapat d'anys han votat a favor dels poders actualment establerts. Sobretot han de fer vaga els qui amb tota bona fe i amb la millor de les intencions, i amb esperit de servei...\nRamon Barnils, núm. 232, 28 de novembre-4 de desembre de 1988 "Hi ha un pessimisme considerable en el món intel·lectual que es va destil·lant, que es va ensenyant", diu el president Pujol en un llibre que li recull "paraules per a als joves". Té raó, el president Pujol. Vet aquí el que el president Pujol va...\nRamon Barnils ,núm. 228, 31 d'octubre-6 de novembre de 1988 Amb motiu dels 750 anys de l'entrada de l'alt -¡i ros!- rei en Jaume a València, m'han sortit uns quants números: els moros hi van ser més de 500 anys, allà i a les Illes. I de Fraga, Lleida i Tarragona en avall, quasi 500 anys. La Història l'escriuen i la...\nRamon Barnils, núm. 227, 24-30 d'octubre de 1988 Els senadors de Convergència i Unió a Madrid han demanat al Senat que els acull que s'hi puguin fer servir totes les llengües cooficials a l'estat. La raó per la qual els diran que no és la lògica profunda d'Espanya, que els ha fet tant de servei durant tants...\nRamon Barnils, núm. 231, 21-27 de novembre de 1988 Aquest paper és simple sucursal del que va publicar Quim Monzó a La Vanguardia el dia 8, amb el títol "Hi ha canals i Canals". Llegit el de l'autor de "La carta", aquest és sobrer. A EL TEMPS del 31 d'octubre, un tal Vicenç Villatoro, pseudònim augmentatiu de...\nRamon Barnils, núm. 226, 17-23 d'octubre de 1988 Tal com van dir els entusiastes cronistes a sou de la pròpia imbecil·litat, el diumenge 3 d'octubre d'enguany per fi el món es va adonar que som (Y çerems, ¡ep!): a la cerimònia de clausura dels Jocs Olímpics de Seül, seguida per centenars de milions de persones,...


Esports - Sant Cugat viurà la primera edició de la Cursa del Gall per dir adéu al 2019\nSilvano Bendinelli, Gemma Aristoy i Manel González amb la samarreta de la cursa / Foto: Cugat Mèdia\nel 6/des/19 Pau Vázquez Altres PDF\nSant Cugat viurà aquest 31 de desembre la primera edició de la Cursa del Gall, que agafa el relleu a la Sant Silvestre després de nou edicions consecutives a la ciutat. Amb un recorregut urbà de 5 quilòmetres que passarà pels racons més emblemàtics de Sant Cugat, la cursa vol apostar per un format lúdic i familiar amb l'objectiu de potenciar la participació. El Club Muntanyenc ha estat l'encarregat d'organitzar una cursa que, com ha explicat a la presentació de l'acte el seu director tècnic, Manel González, 'pugui fer tothom' i defugi de centrar-se únicament en el vessant competitiu. La jornada, a més, comptarà amb un toc cultural gràcies a les actuacions dels Diables de Sant Cugat i els Geganters.\nVam pensar que cabia la possibilitat de fer una activitat, més que esportiva, amb una vessant lúdica i participativa. El projecte va quallar i el vam tirar endavant


ROQUES DE XOCOLATA NEGRA - Nutriescola\n01/03/2019 /0 Comments/in BERENARS, ESPORTISTES, POSTRES, SENSE GLUTEN, Uncategorized @ca, VEGETARIANS /by Doctora Anna Costa\nBombons Ferrero Roché o de la caixa vermella de Nestlé? Per cada 20-30 grams tenim prop de la meitat de Kcal en forma de sucres, i cal sumar una tercera part en forma d’oli de palma. Són autèntiques bombes calòriques que fugen completament del catàleg de “productes saludables”. I, en dies festius, i també en els no-festius, els podem trobar dins la nostra boca. Et proposem una alternativa que sí és nutritiva i saludable (pels seus ingredients). Però has de saber que, òbviament, no t’aporten 0 Kcal. Per sort sí et nodreixen, amb fibra, proteïnes, amb vitamines, minerals i amb substàncies antioxidants. I, també, amb greixos que no et pugen el colesterol que tens circulant per la sang. Se’ls pot donar forma de bombó o de galeta. El què desitgis! En tot cas, els ingredients i forma de preparació seria el mateix.\nINGREDIENTS (el nombre d’unitats depèn de la grandària que se’ls desitgi donar, o bé del motlle per bombons):\n200 grams (2 tauletes) de xocolata de mínim un 70% de cacau (preferentment 85-90%),\n50 grams de panses, o bé de barreja de fruita dessecada sense sucres afegits (orellanes, kiwi, mango, poma, plàtan, kiwi, papaia, coco, etc.),\n100 grams de fruits de closca variats (avellanes, nous, anacards, cacauets, festucs, ametlles) en la proporció que es desitgi,\n40 grams (2 c.s.) de tahina (crema de sèsam).\nEn una picadora potent o amb robot de cuina, picar els fruits de closca, fins que quedin en format de granet. També es pot usar ametlla crua laminada o a bastonets.\nMentrestant, dins un bol de ceràmica, fondre la xocolata, esmicolada en quadradets, en el forn microones, a potència màxima durant 1,5 minuts aproximadament.\nCol.locar, dins aquest bol de la xocolata fosa, les cullerades de tahina. I, a continuació, els fruits de closca picats.\nAfegir-hi també, després, la fruita dessecada.\nRemoure-ho tot amb una cullera, les vegades que siguin necessàries, fins obtenir una barreja homogènia de la part fluida i la sòlida.\nTapissar una safata de forn amb paper vegetal. Amb una cullera sopera, anar dipositant porcions de la barreja. I, entre cullerada i cullerada, també remoure abans la barreja.\nConservar la safata a la lleixa superior del frigorífic, durant mínim 1-2 hores. Serà temps suficient per a la solificació de la xocolata.\nMillor mantener en fred fins al seu consum.\nhttps://www.nutriescola.cat/wp-content/uploads/2019/01/IMG_20171217_204644_186-scaled.jpg 2560 2560 Doctora Anna Costa https://www.nutriescola.cat/wp-content/uploads/2018/04/log_nutriescola_fonstransparent-300x148.png Doctora Anna Costa2019-01-03 15:25:262019-01-03 15:28:56ROQUES DE XOCOLATA NEGRA\n📢📢 DISPONIBLE NUEVO CURSO ONLINE 🖥🍎\nSTRUDDLES SALATS DE XAMPINYONS, PERNIL I RAÏM ALS MEDIS


Una paret del Macba amb fotografies de la sèrie 'Relacions' de Fina Miralles. CÈLIA ATSET\nBarcelonaFina Miralles agafa el micròfon. Se suposa que ha d'explicar a la premsa com és l'exposició Soc totes les que he sigut que es pot visitar al Macba des d'aquest dijous fins al 5 d'abril del 2021. "A la vostra disposició, estic", diu l'artista, i convida els periodistes emmascarats a fer preguntes sobre una mostra retrospectiva comissariada per Teresa Grandas. Fina Miralles (Sabadell, 1950) només ha necessitat uns segons perquè saltin pels aires les convencions de les presentacions: "Pregunteu". I ho ha fet amb la naturalitat revolucionària que ha caracteritzat el seu art i la seva vida des d'aquell bodegó conceptual titulat Natura morta del 1972 i fins a les pintures de la sèrie El rastre de la sirena (2014). "És el reflex de la pràctica artística de tota la vida d'una persona", sintetitza Miralles, que no oblida "tots els que han sigut" abans que ella. De la mateixa manera, no han d'oblidar-la a ella tots els que han vingut després, com els que són presents a l'exposició Acció. Una història provisional des 90 que també es pot veure al Macba.\nUna de les sales de l'exposició 'Fina Miralles. Soc totes les que he sigut'. Cèlia Atset\nObres de la sèrie 'Matances', de Fina Miralles. Cèlia Atset\nFotografies de la sèrie 'Emmascarats', de Fina Miralles. Cèlia Atset\nSón les idees que acompanyen aquest trajecte antològic que inclou les grans sèries conceptuals dels anys 70 Translacions, Relacions i Matances; que mostra l'espectacular efecte de traslladar els elements naturals a un entorn domèstic amb una sala amb palla i tota la fortor de la palla, perquè les olors també formen part de l'art; que reprodueix el film Petjades i l'obra les Sabates tampó (1976) que completa la crítica a l'afany possessiu del capitalisme. És un recorregut que després de les fotografies d'Emmascarats obre la finestra de la pintura, de colors càlids, de mars, terres i horitzons poètics i que culmina en les aigües pintades d'El rastre de la sirena (2014) després de passar per la Fina Miralles plantada a l'aigua de la fotografia El retorn (2012), dona-aigua que funciona com a mirall de la dona-arbre dels 70. Imprescindible.\nart MACBA Fina Miralles


Nova app de Pego i les valls – Ràdio Pego\nAquesta app turística està en cinc idiomes, com són el valencià, castellà, anglès, francès i alemany, és gratuïta i està disponible en la Play Store d’Android, per ara. Segons la Mancomunitat de Turisme, és una eina útil tant per al resident com el visitant perquè té posar a l’abast de l’usuari tota la informació sobre recursos turístics d’interés. A més, a més, resulta molt pràctica a l’hora de fer una recerca de comerços, bars i restaurants, serveis, etc.\nUn dels atractius de la nova app de turisme de Pego i les valls és que té geolocalització. Amb aquesta funció l’usuari se situa en el mapa i pot interactuar explorant els elements més pròxims. En el llistat pot seleccionar la categoria desitjada, i accedir a informació detallada de cada recurs.\nEn l’apartat de rutes, hi ha un filtre per a buscar per municipi, tipologia del recorregut (senderisme, passeig, ciclisme…) i dificultat. Amb el GPS es podrà seguir la senda sense perdre’s.\nL’aplicació abasta els municipis de Pego, L’Atzúbia-Forna, la vall de Gallinera, la vall d’Alcalà i la vall d’Ebo i la seua creació ha sigut parcialment subvencionada per Turisme Comunitat Valenciana.\nEn breu també estarà en la plataforma iOS de l’Apple Store.\n← Continuen les accions i iniciatives contra la violència masclista pel 25N\nLa commemoració del 25N arriba al punt àlgid →


Redacció Vilanova i la Geltrú 10-06-2019 9:30 Lectures 2503\nEl concurs “El Rotllo d’en Roig” s’estableix com un referent creatiu a Vilanova i la Geltrú a través d’una proposta que incentiva la creativitat, l'originalitat i el treball en equip, sense perdre de vista les ganes de gaudir d’una experiència divertida i intensa.\nLa 5a edició, celebrada del 23 al 26 de maig, ha aconseguit un nou rècord de participació. Durant aquests dies, els diferents equips, tant amateurs com professionals, han tingut 75 hores per gravar i editar un curtmetratge de 3 minuts de durada màxima, que inclogués els 3 paràmetres sorpresa donats per l’organització. Enguany aquests conceptes han sigut “escuma”, “661c” i “fora de camp”.\nPel que fa als premis, aquest any el Primer d’en Roig arriba als 600 € i és atorgat pel jurat oficial del concurs, constituït per Marta Ferrer (creadora del MIC i Cronomic), John G (festival Ràbia), Ginesta Guindal (directora i realitzadora), David Sanz (fundador de Catalonia Film School) i Júlia Barceló (actriu, directora). En aquesta edició l’organització ha volgut donar més protagonisme al públic assistent, pel que s’ha creat el premi del públic, dotat de 300 €, que es concedirà amb tots els vots emesos al finalitzar la projecció. Finalment, el premi Miquel Porter i Moix, concedit pels cineclubs d'arreu de Catalunya, tindrà una dotació de 150 €. A més a més, tots els premis aniran acompanyats d’un workshop gratuït a la Catalonia Film School.\nLa projecció dels curtmetratges d’El Rotllo d’en Roig tindrà lloc el pròxim 29 de juny a les 18:00 al Neàpolis. Un cop finalitzada, l’incomparable marc que ofereix l’Espai Far, acollirà l’entrega de premis. Seguidament, començarà el sopar a la fresca, obert a tothom prèvia inscripció al web elrotllo.org.


GUIX FIBRÓS Cristalljoia\nInici MINERALS A-Z GUIX FIBRÓS\nSal Gema Paquet Mineral en Brut\nNúm. producte: 8B3T.SAL\nNúm. producte: 1SVP.SAL01\nSelenita Penjoll Rodada Amb Forat\nNúm. producte: SEL.0ACD\nETIMOLOGIA: Guix Fibrós, o aljez fibrós, els termes guix i aljez, provenen del mateix terme paleogrego, guix ve del llatí gypsum, en canvi aljez prové del persa gač. I aquests dos vocables provenen del grec gýpso, que significa guix.\nFÓRMULA QUÍMICA, ELEMENTS MINERALS: CaSO4 · 2H2O\nMINERALOGIA: El guix és un mineral corrent i freqüent a les roques sedimentàries, moltes vegades formant capes gruixudes. Sovint apareix intercalat en calcàries i pissarres i generalment en capes situades sota dipòsits de sal. Per haver estat dipositat com un dels primers minerals que van cristal·litzar per l'evaporació d'aigües salines pot recristal·litzar en venes, formant l'espat setinat. També pot fer-ho en forma de masses lenticulars o vidres escampats en argiles i pissarres, format freqüentment per l'alteració d'anhidrita, en aquestes circumstàncies sol mostrar plecs a causa de l'increment de volum. Es troba en regions volcàniques, especialment si les calcàries han estat afectades per l'acció de vapors sulfurosos\nGuix massiu: mineral massiu de diversos colors en funció de les impureses, opac i mat, de vegades granular.\nAlabastre: varietat de guix massiu de colors clars i translúcid, utilitzat per a la fabricació d'escultures diverses i en finestrals durant l'Edat Mitjana ...\nSelenític: Guix en grans cristalls tabulars (fins a més d'1 metre), espàtic, transparent, incolor o feblement acolorit, de brillantor vitri i fàcilment exfoliable en finíssimes làmines.\nFibrós o columnar: Agregat de cristalls fibrosos de guix, que apareix omplint fractures, amb brillantor cèrea, sedosa o marepòric i color clar.\nMITOLOGIA I CURIOSITATS: El guix és el sulfat més comú i existeixen extensos dipòsits en molts llocs del món, una de les activitats comercials de la ciutat romana de Segóbriga (Conca), va consistir en la mineria del guix especular (lapis specularis), que des de Segóbriga era transportat fins al port de Carthagonova (Cartagena), per a ser comercialitzat a la resta de l'Imperi, on s'utilitzava en finestres i decoració. La major part dels guixos de Catalunya Central es van formar a finals de l'eocè, en les primeres etapes de l'evaporació del mar que cobria gran part d'aquesta zona, procés que finalment va donar lloc a la sal gemma i la silvinita.\nPROPIETATS: Els minerals blancs afavoreixen la claredat i la puresa, afavoreixen el coneixement d'un mateix, el blanc representa una força creativa, que posseeix totes les possibilitats i que pot materialitzar totes les coses, els minerals blancs aporten plenitud i perfecció.


Vatican Rome Suites Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVatican Rome SuitesVia Gomenizza, 40, El Vaticà, Roma, Itàlia, 00195 - Veure al mapaExcepcional9,5Basada en29comentarisVatican Rome SuitesVeure més fotos"Amazing rooftop apartment in Rome close to the Stadium. Ther..."MadeleineAustraliaVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nOferint allotjaments de qualitat al els interessos religiosos, la cultura, els paisatges districte de Roma, Vatican Rome Suites és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Vatican Rome Suites ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, ascensor, lloguer de bicicletes, àrea de fumadors. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Vatican Rome Suites és una selecció idònia per a la vostra estada a Roma.


«Si tornaria a néixer? Home, amb cent anys, em sembla que ja n'hi ha hagut prou» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«Si tornaria a néixer? Home, amb cent anys, em sembla que ja n'hi ha hagut prou»\nVeïna del Barri Antic durant més de mitja vida, Puigcercós creu que retornar-li l'ambient costarà «perquè ho han deixat decaure massa»\ngemma camps manresa 15.03.2017 | 13:29\nPuigcercós va viure durant 68 anys al carrer de Vallfonollosa g. c.\nA cent anys, Cecília Puigcercós Vidal (Manresa, 25 de febrer del 1917), que va néixer al carrer d'Àngel Guimerà i va passar més de mitja vida al de Vallfonollosa (on es va instal·lar la seva família quan ella tenia dos mesos), i que des del 1985 viu, amb una neboda, al car-rer de l'Alcalde Armengou, ha vist governar Macià i Companys, ha viscut la guerra, el racionament de la postguerra i l'esplendor i caiguda del Barri Antic. Puigcercós, que és soltera i aficionada a la lectura, als mots encreuats i a la música clàssica, va cada matí a missa, dorm deu hores i fa cinc àpats al dia. Té molt sentit de l'humor. Això, i no haver estat mai malalta, segur que han ajudat a la seva longevitat.\nManresa ha canviat molt en cent anys. Què en recorda?\nMira, aquest barri era molt diferent. L'església de Crist Rei no hi era. Al capdamunt del Passeig hi havia la serradora de cal Marçal i al començament d'aquest carrer, una fàbrica de teixits, cal Lluvià.\nI del carrer de Vallfonollosa?\nEm penso que ara està tot mort [riu].\nHi ha anat més?\nNo, si hi hem passat ha estat amb cotxe. Primer, encara m'arribava fins a la Seu algun dia, però ara ja queda massa lluny.\nDiria que ha millorat, però, la ciutat, en general?\nCap aquí dalt, sí, però cap allà baix més aviat diria que hi viu poca gent.\nEn canvi, quan vostè era jove, segur que hi havia molt ambient al Barri Antic.\nSí, allà sí. Ja ho crec. Cada dia hi havia les pageses al mercat de la plaça. Tota la plaça estava plena de parades. L'ambient era allà. Cap aquí dalt, passada l'estació [del tren, l' Apeaderu, on ara hi ha el pàrquing Saclosa], gairebé no hi havia res.\nL'Ajuntament està intentant reanimar-ho...\nEls costarà, perquè ho han deixat decaure massa.\nVostè era brodadora i va tenir una botiga de llenceria a Vallfonollosa.\nSí, la van posar els meus pares quan jo tenia deu anys, i jo la vaig continuar.\nA Casa Caritat fins als 11 anys.\nA treballar. A brodar i coses d'aquestes. Quan ja tenia 12 o 13 anys vaig anar al carrer de Na Bastardes, on hi havia un mestre que en deien cal senyor Pepet. Hi vaig anar una temporada a escriure, però va ser un desastre perquè, a Casa Caritat, escrivíem recte, i allà ens feien escriure inclinat, que és el que es feia aleshores –ho sé perquè el pare també hi escrivia, i la mare igual–, però a col·legi n'havíem après recte, i jo m'he quedat que no escric ni recte ni inclinat.\nLa seva família ja era originària de Manresa?\nLa meva mare era filla de Sant Fruitós de Bages, però els altres ja eren tots de Manresa.\nQuin creu que és el secret d'una vellesa agradable?\nViure en pau amb la família, que t'hi puguis avenir, crec que és el principal, tot i que ells potser han de tenir més paciència, per viure amb una vella.\nTé la sort de tenir el cap clar...\nHi ha vegades que no me'n recordo del que m'han dit fa cinc minuts, però et recordes d'anys enrere.\nLlegeix, fa mots encreuats, escolta música clàssica...\nPerò, ara, ja he de demanar com es posa. Els discos, encara, però el compact ja és més complicat.\nEs cuida molt pel que fa al menjar?\nMenjo de tot, però poc. Faig cinc àpats al dia.\nI a dormir, a quina hora hi va?\nA les 10. M'hi estic unes deu hores. Fins cap allà les 8. Per quedar-me a veure coses al vespre ja no tinc paciència. Ara, tornen a fer allò de l' Oh, Happy Day. El primer me'l vaig mirar, però ara ja no. Jo a les 10, cap a dormir.\nSap què és Internet, Twitter i Facebook?\nHo sé, però ja no m'hi vull implicar. Jo, llegir.\nQuan va pel carrer i veu que hi ha tanta gent enganxada al mòbil, que li sembla?\nNo ho trobo bé. De vegades m'assec al carrer i veig passar la gent i sembla que només estan pendents del mòbil.\nLlegeixo el diari. Abans, ens el portaven cada dia, però ara només ho faig dissabte i diumenge. Me'l repasso de dalt a baix.\nVostè que ha viscut tants anys, en general, pensa que anem a millor o pitjor?\nEn general, hem de comptar que anem a millor. Hi ha moltes coses que abans no hi eren. Jo havia vist aquelles cues de gent demanant caritat que hi havia a la plaça [Major], al costat de la farmàcia. Un dia a la setmana hi anaven i hi havia una cua de gent que s'esperava per si els donaven deu cèntims!\nDesprés de la guerra civil.\nSí, i en els enterraments que hi havia abans, si era d'algú que tenia molts diners, pagava i hi anaven els asilats de Casa Caritat i els vells que hi havia a la Germanetes dels Pobres. Pagaven una pesseta pels que hi anaven.\nSe'n recorda, de la guerra?\nHome, quan després hi va haver manca de menjar... Déu n'hi do! Pel pa, que aleshores el donaven racionat, al matí a casa ja feien trossos del que tocava a cadascú. Es van passar molts mals moments.\nMolt a prop d'on vostè vivia van fer volar els ponts.\nEncara me'n recordo, del terrabastall que hi va haver, i del primer bombardeig, també. Justament la mare havia sortit i la meva àvia i jo vam sentir soroll d'avions i vam sortir a un pati que teníem i ens vam enfilar per veure'ls. Després, van bombardejar Manresa.\nA quin número vivien?\nAl 6. Era una casa amb onze pisos. En aquell carrer tots els pisos eren molt grans. Era diferent que el de Santa Llúcia, que sempre havia estat més pobre i els pisos eren més petits. Teníem sis habitacions.\nL'experiència és un grau?\nCreuria que sí.\nI, amb l'experiència que té ara, si pogués, tornaria a néixer?\nSi tornaria a néixer? Home, amb cent anys, em sembla que ja n'hi ha hagut prou.\nS'ho pensava que arribaria a cent anys?\nNo, perquè ningú de la meva família hi havia arribat. L'àvia va arribar a 86; la mare va arribar a 82, és clar que la va atropellar un cotxe, i el meu pare fins a 60.


Notícies - Presència santcugatenca a la llista socialista per a les eleccions al Congrés\nJosep Lluís Salazar és veí de Valldoreix / Foto: PSC Sant Cugat\nel 25/mar/19 Martí González Eleccions Espanyoles 2019 PDF\nEl membre de l'executiva del PSC de Sant Cugat i de la Federació del Vallès Oest, Josep Lluís Salazar, forma part de la llista del PSC per a les eleccions generals del 28 d'abril. En concret, Salazar, veí de Valldoreix, és el suplent número cinc de la circumscripció de Barcelona, que encapçala Meritxell Batet.\nEn declaracions a Cugat.cat, Salazar s'ha mostrat 'content' d'aportar el seu 'gra de sorra' a la candidatura i poder ser 'útil'. També ha assegurat que les expectatives són 'molt bones' per donar solucions a l'actual situació a Catalunya i a l'Estat.\nSalazar és l'únic membre del PSC de Sant Cugat a les llistes de la candidatura socialista per als comicis al Congrés dels diputats.\nTall incrustat: Josep Lluís Salazar\nLes expectatives són molt positives. En la situació en què estem hi ha una disjuntiva molt clara, en si ha de governar la dreta o l'esquerra. També s'han de solucionar els problemes que hi ha a Catalunya i a Espanya.\njosep lluis salazar


Ontinyent executa millores en sis parcs i zones verdes | Valencia Extra\nOntinyent executa millores en sis parcs i zones verdes\n07/12/2020 - València Extra\nLa regidoria de Sostenibilitat està coordinant l’execució de millores en 6 parcs i zones verdes de la ciutat per valor de prop de 200.000 euros, incloses al pla “Tornem Junts” posat en marxa pel Govern d’Ontinyent per impulsar l’economia local front als efectes de la Covid-19. Les actuacions estaran acabades abans de final d’any, i obrin una línia d’acció que es reprendrà en 2021 amb noves millores en altres espais verds de la ciutat.\nLa regidora de l’àrea, Sayo Gandia, explicava que “es tracta d’un conjunt d’accions amb les quals volem millorar de manera important l’estat d’aquestes zones verdes, espais que són molt necessaris com a espais de convivència segura per a totes les edats. A més a més, estan executant-se per part d’empreses locals dins del pla Tornem Junts, amb la qual cosa contribuïm també a l’objectiu de generar activitat econòmica a la ciutat en aquests moments complexos”, manifestava.\nLa regidora explicava que entre aquestes actuacions es troben els treballs de millora de les voreres i escocells del carrer tirador; la restauració de la cúpula del passeig de Benarrai; la retirada dels jocs infantils i instal·lació de nous al Parc Ausias March; millores al paviment, embornals, jocs infantils, escocells, pintura i creació d’àrea canina al Parc de Pere IV; la reposició del paviment de seguretat dels jocs del parc del Mestre Ferrero; o una actuació al Parc de Vicent Andrés Estelles que inclou el cobriment i pintura d’algunes zones, millores a les àrees de convivència, els jocs infantils i l’arbrat del Parc de Vicent Andrés Estellés.\nSayo Gandia explicava que les millores als parcs i zones verdes no acabaran ací, sinó que en 2021 “seguirem treballant per revisar a fons i millorar aquests espais tan importants per la convivència de les persones, i avançar cap a eixa ciutat sana, sostenible, igualitària i integradora que volem que siga Ontinyent”, concloïa.\nL'alcalde d'Ontinyent es reuneix d'urgència amb els coordinadors d'àrea per aplicar el tancament perimetral decretat pel Consell des del dia 7\nJorge Rodríguez fa una crida a la ciutadania d'Ontinyent per "actuar com si no hi haguera vacuna i recuperar la por a infectar-se"


Acte de lliurament del Premi Art Nou 2020 - inscripció prèvia - GRAF\nActe de lliurament del Premi Art Nou 2020 - inscripció prèvia\nActe de lliurament del Premi Art Nou 2020. Atorgat per La Capella i seleccionat per un jurat format per David Bestué, Alan Carrasco i Carolina Jiménez\nDivendres 4 de setembre del 2020, 19.30 h\nJardins Rubió i Lluch / pati de l’antiga Escola Massana (entrada pel c/ Hospital, 56)\nPer tal de garantir la seguretat de tothom, aquest serà el protocol que caldrà seguir:\nL’esdeveniment tindrà lloc en un espai obert per a un màxim de 150 persones assegudes en cadires amb la distància necessària.\nNo es permetrà l’entrada a l’acte més tard de les 20 h.\nÉs obligatori l’ús de mascareta en tot moment, caldrà mantenir la distància de 2 metres entre persones i hi haurà gel hidroalcohòlic.\nCaldrà seguir en tot moment les indicacions de l’equip organitzatiu per moureus per l’espai i no podreu canviar el seient que se us assigni.\nNo es dispensarà cap tipus de beguda mentre duri l’acte.\nEn cas que l’esdeveniment s’hagi de modificar per la situació sanitària, us n’informarem.\nPer a qualsevol consulta, podeu contactar amb info@artbarcelona.es.\nArt Nou és una iniciativa d’Art Barcelona- Associació de galeries.\nActe organitzat per Art Barcelona – Associació de galeries, amb el suport de La Capella – ICUB i del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.


2 min. Barcelona 09/10/2018 17:00\n651x366 Una dona encén un ciri a Sofia en record de la periodista búlgara assassinada / DIMITAR KYOSEMARLIEV / REUTERS Una dona encén un ciri a Sofia en record de la periodista búlgara assassinada / DIMITAR KYOSEMARLIEV / REUTERS\nNovetats en el cas de la violació i el brutal assassinat de la periodista búlgara Victoria Marinova. La policia de Bulgària ha detingut aquest dimarts una persona suposadament implicada en el crim, tal com ha confirmat el ministeri de l'Interior del país europeu.\n"Un sospitós ha sigut traslladat avui a la comissaria de la policia a la ciutat de Ruse [on es va cometre l'assassinat el cap de setmana]. El ministre de l'Interior, Mladen Marinov, és a Ruse i més tard farà declaracions", ha apuntat un portaveu del ministeri a l'agència de notícies Efe.\nAlarma a la UE per l’assassinat de Viktoria Marinova\nMalgrat les últimes informacions, s'ha de confirmar aquesta hipòtesi: les autoritats encara estan examinant si l'ADN del detingut correspon al de les proves recollides al lloc del crim. Mentrestant, creix la hipòtesi que el sospitós podria tenir una relació personal amb la víctima i que el motiu de l'assassinat seria "exclusivament sexual". Per tant, es desmentiria que l'atac fos conseqüència de l'activitat professional de la periodista, que la setmana passada va emetre notícies relacionades amb una investigació sobre casos de corrupció al país.\nSegons ha apuntat el cap de la direcció regional de la Policia, Teodor Atanaso, el detingut investigat com a possible autor de l'homicidi és un jove ucraïnès amb passaport de Romania.\nMarinova, de 30 anys, va ser trobada morta en un parc de Ruse, al nord del país, amb senyals d’haver sigut violada, colpejada i estrangulada. El seu cas ha generat una onada d’indignació a Europa. I també va fer saltar les alarmes a la Unió Europea, que, seguint la possibilitat que es pogués tractar d'un assassinat com a conseqüència de la seva feina, va recordar que és el tercer homicidi d’un periodista als països de la UE en menys d’un any.


Forallac té el primer viver d'empreses que funciona amb energia solar a tot l'Estat • Ràdio Capital de l'Empordà\nDes de primers de juny, Nexes ha esdevingut el primer viver d’empreses de l’Estat que funciona íntegrament amb energia solar, gràcies a una nova instal·lació que ha implementat l’Ajuntament amb l’objectiu d’avançar cap a un consum més sostenible i respectuós amb el medi ambient. La instal·lació, a més, ha anat a càrrec de l’empresa Fotovol, que s’ha instal·lat recentment a Nexes.\nLa instal·lació genera 31.846 Kwh anuals que valorats al preu de compra de la comercialitzadora elèctrica, representarà 3.036,32 euros anuals d’estalvi. La inversió projecta una amortització de 5 anys i un estalvi acumulat als 25 anys de 76.411 euros. A més, aquests 31.846 kWh anuals significaran, al final de la garantia dels panells solars, una producció de 750.000 kWh, equivalents a 180 tones de CO2 no emesos a l’atmosfera.\nCarles Frigola, regidor de Medi Ambient i Promoció Econòmica, argumenta que «amb aquesta instal·lació, Nexes continua essent un exemple d’innovació i de lideratge, en aquest cas, en l’àmbit de la transició energètica i l’adaptació al canvi climàtic. Frigola avança que «aquesta és una línia de treball estratègica per a l’Ajuntament de Forallac, en la qual es vol avançar decididament tant en l’àmbit de les instal·lacions i els equipaments municipals, com en la sensibilització a la resta de la població»\nNexes ha estat reconegut recentment com el primer viver d’empreses de les comarques gironines i el tercer de Catalunya, del rànquing 2020-2021 que elabora la fundació Funcas, una institució de caràcter privat, sense ànim de lucre, creada i finançada per la Confederación Española de Cajas de Ahorros, a través de la seva Obra Social. Aquest informe recull un total de 424 vivers d’empreses a tot l’Estat i de 95 a tot Catalunya.\nL’equipament de Forallac, doncs, es manté com un dels referents en el seu àmbit. El seu caràcter innovador i la seva experiència fan que sigui un exemple per a d’altres municipis i organismes que volen engegar projectes similars. Per aquest motiu, sovint rep visites de delegacions i demandes per conèixer el seu model organitzatiu i d’administració.\nA Nexes hi ha actualment una trentena d’empreses que ocupen un 50 treballadors i facturen al voltant de 5 milions d’euros.\nArticle anteriorEl sector hoteler i turístic davant la cinquena onada\nArticle següentNovetats de la setmana: Billie Eilish, The Kid Laroi i Justin Bieber, Tom Odell


La Grande Vigne Dinan França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDinan, Dinan, França - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre La Grande Vigne\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Dinan, no busqui més enllà de La Grande Vigne. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLa Grande Vigne ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara forn microones, banyera, rentadora per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, La Grande Vigne és una selecció idònia per a la vostra estada a Dinan.


Edición del viernes, 03 septiembre 2010, página 7 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del viernes, 03 septiembre 2010, página 7\nDIVENDRES, 3SETEMBRE 2010 TARRAGONA LAVANGUARDIA 7 És un cinc (de set, de vuit…) amb un pilar dins del tres. Els Castellers de Vilafranca l’han fet de vuit en dues ocasions. Els Nens del Vendrell l’han alçat de set. És una estructura formada per un quatre central. De cada una de les rengles en surt una torre. La Colla Joves el va fer el 2008. Anteriorment, només estava documentat el 1879. SANTI TERRAZA TarragonaE voluciócontratradi- ció? No necessària- ment ha de ser així, però el món caste- llerdebatsiacceptar novesestructuresquealgunesco- lles, especialment els Castellers de Vilafranca,han incorporat re- centment ales seves agendes i quemodifiquenàmpliamentelre- pertori de castells. El cinc amb l’agulla ielset són els dos nous que han començat aalçar-se ales places,peròeldebats’ampliaaal- tres rareses que últimament tam- bé han ofert algunes colles, com el dos per sota, el sis oeldotze. Tradicionalment, l’amalgama de castells ha estat composta pel dos (anomenat torre al Penedès), el tres, el quatre,elquatre amb l’agulla(denominatquatreambel pilar aValls), el cinc, el nou oel tres per sota (o tres per baix), completatspelpilard’entradaifi- nalització de lesactuacions. So- bre aquestes construccionss’han configurat les puntuacions del Concurs de Tarragona oels ràn- quings que diferents mitjans fan des de fa una quinzena d’anys. Fa quatre anys,els Castellers de Vilafranca vansorprendre al- çant el tres de vuit amb l’agulla. En un primer moment, el castell es va veure amb curiositat, però amb distància per la resta de co- lles. Dos anys després, la majoria de formacions el van incorporar als seus assaigs iels Minyons de Terrassa van ser els primers a fer-lo de nou pisos. El tres amb l’agulla resultava molt pràctic, ja que amés de crear un nou regis- tre,peramoltescollesquenoreu- nien prou gent per fer el quatre de set amb l’agulla, el podien fer amb una rengla menys. El 2008, els verds van incorpo- rar una torre al tres oamb l’agulla o, el que és el mateix, van posar unpilardinselcinc.Elgrandomi- niqueelsde Vilafrancapresenten sobre el pilar els va animar afer aquesta construcció, però ja no van rebre el suport de la majoria de colles. Les grans consideren queaquestcastellafavoreixelsin- teressosvilafranquinsperlafacili- tat amb la què executen el pilar; els del Penedès, per la seva part, argumenten que tots juguen amb lesmateixescartesitenenlesma- teixesoportunitatsal’horad’assa- jar. El cinc de vuit amb l’agulla, queelsdeVilafrancavanestrenar aReusl’octubrepassativanrepe- tirel15d’agost alaBisbal, no for- ma part de les puntuacions del Concurs d’enguany. La comisssió assessora d’aquest organisme ha de presentar un estudi abans del 30 de novembreque especifiqui elscriterisque s’haurande seguir per acceptar noves estructures a partir del 2012. El problema arri- barà al’hora de puntuar aquests nous castells. Els tècnics que ela- boren la taula de puntuacions ja han alertat que una actuació amb trescastellsdevuitpodriaarribar apuntuar més que una que inclo- gués dos castells de nou. Per aquestmotiu,alguns hansuggerit agrupar determinats castells amb una mateixa puntuació comuna.c És un dos de set aixecat per baix. La Colla Vella el va fer el 1877 iels Castellers de Sants el van executar el 2008. Els Xiquets de Reus van aixecar el dos de sis per sota el 1993. Primer cinc de vuit amb l’agulla fet pels Castellers de Vilafranca aReus el 3d’octubre del 2009 És un dos,amb dues torres que se subjecten en cada rengla. Els Castellers de Vilafranca el van fer de set el 1996. ‘REVISTA CASTELLS’ /ARXIU És una estructura de quatre, amb una rengla de la qual se subjecta un tres. Les colles castelleres Els Margeners de Guissona, els Castellers de Vilafranca, els Xiquets de Tarragona iels de Sants l’han fet de set pisos. Novesestructures,síono? CINC AMB L’AGULLA SET EL MÉS DESTACAT DOTZE CASTELLS DOS PER SOTA SIS Els Castellers de Vilafranca han iniciat un camí que només ha estat seguit en algunes construccions Dissabte, 4 Caldes d’Estrac (Maresme) Carrer de la Riera, 19.00 Colles: Capgrossos de Mataró Poboleda (Priorat) Plaça del Portal, 18.30 Colles: Xiquets de Reus Torredembarra (Tarragonès) Plaça del Castell, 12.00 Colles: Nois de la Torre Tarragona (Tarragonès) Plaça de Cuba, 20.00 Colles: Castellers de Sant Pere i Sant Pau Diumenge, 5 Torredembarra (Tarragonès) Plaça de la Vila, 12.30 Colles: Colla Vella dels Xiquets de Valls, Nens del Vendrell, Nois de la Torre iXiquets de Tarragona Sabadell (Vallès Occidental) Plaça de Sant Roc, 12.00 Colles: Capgrossos de Mataró, Castellers de Sabadell iMinyons de Terrassa ANUNCI L’Alcalde, Ferran BeliAccensi Tortosa12d’agost del 2010 Aprovatinicialment en sessió plenàriaordinària de l'Ajuntament de Tortosadedata2d’agost del 2010 l'expedient de cessió gratuïtade 2.989,00 m2 de terrenyenfavor de la Generalitat de Catalunya per la construcció d’un dipòsit extern de l’Arxiu Comarcaldel Baix Ebre, terrenyquina descripció és la següent: “Urbana: Fincasituada al terme municipal de Tortosa, de dosmil nou-centsvuitanta–nou metres quadratsdesuperfície de forma quasi rectangular,que termeneja: al Nordamb carrer; al Sudamb fincadelaqual es segrega (finca registral núm. 48.143); al’Estamb la parcel·la 60 del Polígon Industrial Baix Ebre; ial’Oest amb parcel·la núm. 58 del Polígon Industrial Baix Ebre(fincaregistral número48141),es sotmetl'expedient de cessió al tràmit d'informació públicaper un període de trenta dieshàbils comptadorsdes de l’endemà hàbil de la darreradatadepublicació al DOGC i/o BOPiaundels diaris de major circulació de la província, durant el qual es podran formular lesreclamacions oal·legacions que es consideren pertinents, d'acordamb el que es disposa al'article 49.3 del Decret 336/1988, de 17 d'octubredel Reglament de Patrimoni dels Ens Locals de Catalunya URBANISME Aprovatinicialment per la JuntadeGovern Locald’aquest Ajuntament,ensessió dutaa terme el dia 13 d’agost de 2010,elProjecte de reparcel·lació del Poligon d’actuació residencial PAU-2desòl urbà no consolidat “Eucaliptus”,redactat per l’Arquitecte municipal, Jaume Castellví Miralles, s’exposa al públic per un termini d’un mes, comptat apartir del dia següent al de publicació del present anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona, durant el qual podrà serexaminat pel qualsevol persona i formular-seles allegacions que siguin procedents. ANUNCI Amposta, 23 d’agost de 2010 Primer Tinent d’Alcalde Sgt. JosepPereVidal Ferré EDICTE L’Alcalde, Ferran BeliAccensi Tortosa 12 d’agost del 2010 De conformitat amb els articles 53 i54del D.L 1/2010 de 3d’agost del textrefós de la llei d’urbanisme,essotmet al tràmit d’informació pública pel termini de 20 dies comptadorsdes de l’endemà de la darrerapublicació del present edictealButlletí Oficial de la Província de Tarragona i/oaundels diaris de premsa periòdica de major difusió en l’àmbit municipal, el projecteper la preinstal·lació d'una cambra d'emmagatzematge de cítrics de caràcter provisional alaCtra. RavaldeCrist, s/nde Tortosa. URBANISME Construccions com el cinc amb l’agulla oel set modifiquen els repertoris de les actuacions


Els contenidors tancats fan triplicar el reciclatge i ja es pensa en estendre'ls - Regió7\nEls contenidors tancats fan triplicar el reciclatge i ja es pensa en estendre'ls\nBalsareny, Rajadell i dos nuclis de Sant Fruitós multipliquen per quatre la recollida d'orgànica en un any\n12·12·19 | 20:14\nJorba, Lluch, Racero, Ramírez i Marc, ahir, amb la màquina expenedora de bosses que hi ha a Balsareny queralt casals\nEl projecte de contenidors tancats amb identificació d'usuari, que es va posar en marxa fa un any com a alternativa al porta a porta en tres municipis del Bages, ha estat tot un èxit. La prova pilot que es va engegar a Rajadell, als nuclis de la Rosaleda i Torroella de Baix, de Sant Fruitós, i a Balsareny (inicialment als barris de Cal Nosa i Cal Rata i fa mig any a tot el nucli) ha fet triplicar el reciclatge, que ha passat del 26% al 79%. Segons el Consorci del Bages per a la Gestió de Residus, aquests bons resultats en diferents entorns evidencien que es tracta d'un model exportable a altres municipis.\nEls resultats són molt semblants en els tres pobles participants, la qual cosa, segons el Consorci, avala el bon funcionament de la prova pilot en tres entorns diferents: rural, residencial i urbà. En el cas de Sant Fruitós, la recollida selectiva és del 80%; a Balsareny, del 78%; i a Rajadell, del 83%. En aquest sentit, el gerent del Consorci del Bages per a la Gestió de Residus, Ricard Jorba, assegurava ahir a Balsareny que «els resultats han sigut molt bons i superen les expectatives».\nL'objectiu del nou model, en què els contenidors de resta i orgànica estan tancats i només es poden obrir amb una targeta personalitzada, era aconseguir un canvi d'hàbits de la ciutadania que fes augmentar els índexs de reciclatge a nivells semblants al porta a porta i, per tant, oferir una alternativa als municipis. Segons Jorba, els sistema ha demostrat que «si cadascú organitza les coses a dintre de la seva cuina i posem els contenidors adequats al carrer, el rebuig es redueix». Amb els bons resultats de la prova pilot, que s'allarga un any més amb la possibilitat d'un tercer, el Consorci constata que «és un sistema exportable a altres municipis de la comarca i de Catalunya».\nLes tres localitats en fan una valoració molt positiva. En el cas de Balsareny, l'alcaldessa, Noèlia Ramírez, creu que «realment és una alternativa al porta a porta», tot i que reconeix que cal fer-ne un seguiment constant. En el mateix sentit, l'alcalde de Rajadell, Joan Carles Lluch, definia com a «espectacular» l'experiència i destacava «la comoditat per a l'usuari» que «pot llençar les escombraries a l'hora que vol i no està subjecte a uns horaris» com en el porta a porta. Per la seva banda, el regidor de Medi Ambient de Sant Fruitós de Bages, Xavier Racero, creu que «l'experiència del dos barris és fàcilment exportable a tot el nucli» i ja estant «valorant» implantar el model que, segons el regidor d'Espai Públic, Cristian Marc, «fa cor-responsables els ciutadans» de la gestió dels residus.\nDes del mes de gener fins al novembre d'enguany, només el 21% dels residus recollits als tres municipis corresponen a la fracció resta, la que va a parar al dipòsit i no es pot reciclar, mentre que abans representaven el 74% de tots els residus. L'orgànica és la fracció amb l'augment més important, que ha multiplicat per quatre la recollida i ha passat del 10% al 39% actual. El vidre representa el 13% (abans era el 5%), els envasos el 17% (era el 6%) i el paper ha passat del 5% a l'11%.


Mussel Cottage Bognor Regis Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMiddleton-on-Sea, Bognor Regis, Regne Unit - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Barnham, no busqui més enllà de Mussel Cottage. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nMussel Cottage també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Barnham. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions per a minusvàl.lids.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, nevera, renta vaixelles, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Mussel Cottage.