Portada > Notícies Acaba el cicle de xe...\nAcaba el cicle de xerrades i activitats sobre orientació universitària\nEls assistents a les xerrades sobre la URV, la UOC i les beques de l'AGAUR es mostren molt interessats en les ponències\nDimecres ha tingut lloc a Montblanc una xerrada adreçada a famílies, docents i alumnes en què s'ha informat i assessorat sobre tot el relacionat amb els itineraris formatius dels estudis superiors de Catalunya i també del sistema català de beques.\nA la Sala Noble del Consell Comarcal, la primera part de l’activitat s'ha centrat en les explicacions del Juanjo Rofes, tècnic d'orientació i informació de la URV, que ha explicat detalladament les característiques més interessants d'estudiar a la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona.\nA continuació Fanny Galve, Delegada Territorial de la UOC al Camp de Tarragona, ha explicat als participants les àrees de coneixement que ofereix la Universitat Oberta de Catalunya i com s'estudia a la universitat virtual.\nFinalment Àlvar de Salas, tècnic en informació de beques de l'AGAUR (Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca), ha detallat amb claredat totes les beques universitàries existents a Catalunya, i ha encoratjat als assistents a vèncer la por de demanar beques.\nAl final de cada intervenció els assistents han realitzat preguntes als ponents resolent tots els dubtes.\nA més a més d'aquesta xerrada la setmana passada va tenir lloc a l'Institut Martí l'Humà de Montblanc una taula rodona en què hi van participar la Maria Roig, estudiant de Lingüística a la UB, la Laura Poblet, estudiant del Grau de Turisme a la UOC, i l'Anna Foguet, estudiant del Grau de Magisteri a la URV, el Roger Queralt, estudiant d'Enginyeria Informàtica a URV i el Pau Francesc que va completar els estudis d'INEF a la UdL.\nEls estudiants universitaris van explicar als alumnes de 2n de Batxillerat de l'Institut Martí l'Humà la seva experiència com a universitaris, la vida universitària, i el futur que es plantegen amb els estudis que estan desenvolupant.\nAquestes activitats, emmarcades dins el cicle de conferències Què, com i on poden estudiar els nostres fills?, ja fa més de 9 anys que s'organitzen des de l’Oficina Jove de la Conca de Barberà amb el suport de la Direcció General de Joventut.\nL’Oficina Jove de la Conca de Barberà agraeix la col•laboració dels centres de secundària de la comarca, de les AMPAS dels centres i dels ajuntaments de la comarca per haver donar suport en la difusió d’aquesta activitat.


LA VALL ENS UNEIX: de maig 2019\nJorge Rodríguez: “La ciutadania d’Ontinyent ha dit alt i clar que al seu alcalde no el trien a València ni a Madrid”\n“Vull donar les gràcies a la ciutadania d’Ontinyent. El que la ciutadania d’Ontinyent ha fet hui es llançar un missatge de dignitat, dient alt i clar que als alcaldes d’Ontinyent els triem en Ontinyent, ni a València ni a Madrid”. Amb estes paraules l’alcalde d’Ontinyent i cap de llista de La Vall Ens Uneix, agraïa anit a la seu del seu partit l’històric suport rebut a les eleccions municipals celebrades aquest diumenge, on la seua formació aconseguia 12.223 vots i 17 dels 21 regidors i regidores possibles a l’Ajuntament d’Ontinyent, superant el rècord de vots i regidors assolit pel propi alcalde a nivell municipal als anteriors comicis.\nL’alcalde felicitava la resta de partits “i especialment a PP i Compromís, que estaran també presents a la corporació” i tenia paraules de record per als seus pares “que hui estarien molt contents”. També agraïa el treball “a tot l’equip que heu estat amb mi. La veritat és que ho hem passat mal, han sigut anys durs, però la veritat es que si algo teníem clar a esta candidatura es que com deia el nostre lema veníem a donar-ho tot per Ontinyent. Això la gent d’Ontinyent ho ha tingut molt clar, i per això ens ha donat aquest suport masiu, perquè la gent d’Ontinyent si algo sap es la veritat sobre el seu alcalde, i no els fa falta que els la conten fora”, manifestava.\nJorge Rodríguez continuava donant les gràcies “a tot el món que ens ha votat, i que ha volgut donar suport a un projecte que partia de l’aval de la gestió. La gent ha sabut valorar també el treball que veníem fent, amb un projecte que a més és una clara representació de la societat ontinyentina, un projecte que sense dubte ha merescut un suport molt important, i pel qual donem les gràcies a Ontinyent”, concloïa.\nLa Vall Ens Uneix guanya les alcaldies de Bufali i El Palomar\nLes eleccions municipals d’aquest diumenge també suposaven per a La Vall Ens Uneix aconseguir les alcaldies de El Palomar i Bufali, on Jordi Vila i Estefanía Mollá han aconseguit majoria absoluta, a més d’aconseguir dos regidors a l’Ajuntament de Benissoda.\nJorge Rodríguez crearà una “Casa de la Dona” amb personal qualificat per atendre les necessitats específiques de les dones\nL’alcalde d’Ontinyent i Candidat de La Vall Ens Uneix, Jorge Rodríguez ha anunciat la creació d’una “Casa de la Dona” amb personal qualificat per atendre les necessitats específiques de les dones. Es tracta de la principal proposta de la bateria de mesures que planteja La Vall Ens Uneix per seguir afavorint que Ontinyent siga una ciutat igualitària i inclusiva. Un treball, explicava l’alcalde, “al qual no partim de zero, perquè esta legislatura hem aplicat mesures tan importants com el Pla d’Igualtat d’Ontinyent, el Pla d’Igualtat de Treballadores i Treballadors Municipals, mesures per a millorar l’ocupabilitat de les dones, de foment de l’esport femení o de formació i sensibilització contra la violència de gènere. Però queda molt per fer en esta matèria i anem a actuar per seguir avançant”, manifestava.\nEn aquest sentit, Natalia Enguix, número 2 de la llista de La Vall Ens Uneix, destacava que “el nostre partit treballarà per una ciutat igualitària i integradora, pensada per a tots i totes i en la qual dones i homes visquem lliures i tinguem les mateixes oportunitats per a desenvolupar el nostre projecte de vida”. Enguix donava detalls de la creació d’esta “Casa de La Dona”, “un espai propi amb personal professional qualificat per a atendre les necessitats especifiques de les dones i la implantació i difusió de polítiques de gènere”.\nAltres mesures seran el desenvolupament d’una guia de recursos de conciliació, per a facilitar la conciliació familiar i laboral; la realització d’un estudi sobre la situació laboral de les dones d’Ontinyent, per tal de conèixer quines són les seues principals necessitats i possibles solucions, i dissenyar programes d’inserció laboral per a dones; o l’atorgament d’ajudes a entitats i associacions municipals per a projectes d’igualtat. A més a més s’implantarà un sistema de beques per a dones estudiants amb fills i filles; s’impulsarà campanyes que visualitzen a les dones i promoguen la corresponsabilitat familiar; es treballarà per a aconseguir que Ontinyent siga una ciutat igualitària i inclusiva; i s’incorporarà la perspectiva de gènere de manera transversal en totes les àrees del govern.\n“Jorge Rodríguez és una bona persona i el recolze on faça falta, i no em desdic”. Així ho manifestava el conegut cantaor xativí Pep Botifarra, en l’acte de campanya de La Vall Ens Uneix que omplia aquest dijous la Plaça de la Concepció d’Ontinyent de públic i emocions. Un acte dedicat a parlar de les festes i tradicions, on a més de Jorge Rodríguez i Pep Botifarra intervenien la regidora Sayo Gandia, i l’expresident de la Societat de Festers, Jose Rafael Sanchis, tots dos membres de la llista de La Vall Ens Uneix.\nAl llarg de l’acte es repassaven les accions empreses pel Govern d’Ontinyent liderat per Jorge Rodríguez per posar en valor les festes i tradicions locals, entre elles les gestions per a aconseguir la declaració de BIC (Be d’Interés Cultural) de les Ambaixades de Moros i Cristians, la Baixada del Crist, i el Cant dels Angelets de les Festes de la Purísima, així com la continuïtat que es vol donar al treball per a aconseguir la declaració dels Moros i Cristians com a Festa d’Interès Turístic Internacional.\nPerò sobretot va estar un acte marcat per les cançons de Pep Botifarra, que servien com a connexió entre les diverses intervencions i que eren rebudes entre continus somriures i aplaudiments per part dels presents. El “cantaor” va rebre nombroses mostres d’afecte i també les va donar, deixant especialment clara la seua estima per Jorge Rodríguez com a persona i com a polític: “Jo sé que ho ha fet bé tots estos anys, i la persona que ho ha fet bé, que torne a repetir, ni mes ni menys, i no em desdic”, manifestava.\nL’alcalde també tenia paraules d’agraïment cap a Botifarra i també per al públic “per l’estima i calor que ens esteu transmetent en tots els actes”, i exposava als i les presents que “hi ha una dita que és que qui estiga bé que no es menege, i per això us demanem l’oportunitat de gestionar els més de 30 milions d’euros en inversions que hem aconseguit en esta legislatura”. Jorge Rodríguez incidia en què “volem seguir treballant per donar a la ciutat tot allò que es mereix de la mà d’un partit, La Vall Ens Uneix, que combina la garantia que dona l’experiència amb gent més jove i que entra amb força a la política, un partit que en definitiva és el que més s’assembla a Ontinyent”, concloïa. Després d’una última interpretació del tema “Malaguenya de Barxeta” a petició del públic, Jorge Rodríguez, Pep Botifarra i els i les membres de la llista de La Vall ens Uneix acomiadaven l’acte entre aplaudiments i abraçades per part dels presents.\nLa Vall Ens Uneix tancarà la campanya amb un sopar de germanor al CEIP Bonavista\nLa Vall Ens Uneix ha anunciat que el seu acte de cloenda de campanya tindrà lloc aquest divendres a partir de les 21:00 hores al CEIP Bonavista, on tindrà lloc un posterior sopar de germanor a partir de les 21:30 hores. Per al sopar caldrà retira tiquets al preu de 5 euros aquest dijous de 19:00 a 20:00 hores, i divendres a la seu de La Vall Ens Uneix fins a les 12:00 hores. El sopar donarà pas a una festa de fin de campanya en l’Almassera.\nJorge Rodríguez anuncia un Centre d’Economia Verda per facilitar l’estalvi energètic i econòmic a famílies i empreses\nL’alcalde d’Ontinyent i cap de llista de La Vall Ens Uneix, Jorge Rodríguez, ha anunciat la creació d’un Centre d’Economia Verda per facilitar l’estalvi energètic i econòmic a famílies i empreses. Es tracta d’una de les propostes de la formació ontinyentina, amb la qual, explicava l’alcalde, “volem tenir centralitzada en un lloc tota la informació possible al voltant dels recursos i accions que ens poden permetre caminar cap a la sostenibilitat i afavorir l’estalvi, tant pel que fa al consum energètic com per a l’economia de les persones, entitats i empreses, de manera que potenciem un benefici per a totes elles i també per al medi ambient”, manifestava.\nAixí, el Centre d’Economia Verda oferirà, informació i consells sobre questions com reducció del cost elèctric, aprofitant les tarifes més òptimes de connexió a la xarxa elèctrica i consum responsable (tarifa amb discriminació horaria, bono social, etc). També al voltant de sistemes d’autoconsum; instal·lació d’aigua sanitària amb sistemes solars; autocompostatge; compra intel·ligent de vehicles elèctrics i ecològics; subvencions per instal·lar mesures d'estalvi d'aigua i electricitat; aprofitament d'energies renovables; mobilitat sostenible o activitats d'educació ambiental.\nJorge Rodríguez destacava que “el futur passa necessàriament per la sostenibilitat, per cuidar al màxim els recursos naturals, i per apostar per noves vies que permeten no esgotar allò que hem rebut, deixant per al futur un millor legat dels que ens hem trobat. Amb el Centre d’Economia Verda a més volem mostrar que aquesta aposta per la sostenibilitat pot fer-se de manera avantatjosa per a l’economia de les persones i empreses”, concloïa.\nLa Vall Ens Uneix exigirà en la Diputació que es desbloquege l'obertura de l'Oficina Comarcal prevista per a Ontinyent\nLa Vall Ens Uneix, partit que aspira a ser decisiu en la Diputació de Valéncia, exigirà que es desbloquege l'obertura de l'oficina comarcal que estava previst que s’instal·lara enguany en un baix comercial del Carrer Major. Així ho ha assegurat Natalia Enguix, la número dos de la candidatura de Jorge Rodríguez, qui ha revelat que l'oficina d'Ontinyent hauria d'estar ja en funcionament “perquè quan ens vam anar de la Diputació, fa quasi un any, els tràmits estaven molt avançats i la previsió era que els veïns d'Ontinyent deixaren d'anar a Albaida a realitzar gestions com els rebuts del Consorci de fems”.\nEnguix desconeix per què no s'ha posat en funcionament la nova oficina comarcal de la Diputació en el centre d'Ontinyent, que aglutinaria a 34 municipis de la comarca, inclosos els que ara depenen de Xàtiva i Albaida. Segons Enguix, l'oficina comarcal de la Diputació a Ontinyent formava part del projecte de comarcalització de la institució provincial que va impulsar Jorge Rodríguez des de la presidència. La idea era crear, a través del Servei de Gestió Tributària, dependent de l'àrea d'Hisenda, una xarxa d'oficines comarcals on la diputació concentrara tots els seus serveis amb la finalitat d'evitar desplaçaments innecessaris dels ciutadans a València.\nEn el cas d'Ontinyent, ha continuat explicant Natalia Enguix, l'oficina comarcal de la Diputació estava previst que se situara en el baix comercial que va ocupar Bancaixa. L'immoble va ser llogat l'any passat per Egevasa, l'empresa de la Diputació que gestiona el subministrament d'aigua a la població d'Ontinyent. Les dimensions del local permetrien que la Diputació oferira serveis com els de gestió tributària, dependent de l'àrea d'Hisenda; de la pròpia Egevasa i de la resta d'àrees de la diputació amb presència en el territori, com Girsa o les brigades forestals, per posar alguns exemples.\nEnguix ha exposat que, a més, en l'oficina que roman bloquejada per l'àrea d'Hisenda de la Diputació, estava contemplat un espai on tècnics de la diputació haurien d'atendre les consultes tècniques –llicències d'obres, urbanisme, comptabilitat, tresoreria, secretaria- dels alcaldes i regidors dels municipis menors de 5.000 habitants adherits al servei de proximitat. La candidata de la Vall Ens Uneix creu “essencial” perquè aquesta oficina es pose en marxa a Ontinyent que “el partit de Jorge Rodríguez obtinga uns magnífics resultats i aconseguisca el diputat de la comarca”, en cas contrari, creu Enguix, “que la resta de partits no tindrà gens d'interés a obrir l'oficina comarcal a Ontinyent, que és el primer pas per a obtindre l'Agència Tributària”.\nJorge Rodríguez presenta a l’empresariat d’Ontinyent un nou programa de treball jove i per a majors de 45 anys\nL’alcalde d’Ontinyent i candidat de La Vall Ens Uneix a les eleccions municipals, Jorge Rodríguez, ha presentat a l’empresariat de la ciutat un nou programa de foment de l’ocupació a la ciutat. Tal com explicava Jorge Rodríguez aquest dilluns a un nodrit grup d’empresaris locals a l’espai Coworking del Polígon Industrial de l’Altet, el nou programa oferirà subvencions a les empreses locals per a la contractació de joves ontinyentins en situació d'atur d’entre 18 i 29 anys així com per als majors de 45 anys durant un període mínim de 6 mesos, i a més, es dissenyarà una formació específica per millorar l’adequació de la persona a contractar al lloc de treball.\nJorge Rodríguez explicava que “les mesures per afavorir l’ocupació sempre ha estat un dels trets distintius del nostre Govern. L’atur, que va arribar a ser de 4898 persones, és ara de 2733, una davallada de més del 40% a la que hem contribuït amb nombroses mesures i línies de treball en les que volem aprofundir i fer noves passes. Per això al nostre programa contemplem accions com aquest programa, amb el que volem que la gent d'Ontinyent puga trobar un lloc de feina digne a la nostra ciutat, i al mateix temps, ajudar a les empreses de la ciutat a formar-los en les necessitats especifiques dels llocs de treball que necessiten”, manifestava.\nIgualment, el cap de llista de La Vall Ens Uneix presentava altres propostes de la seua formació en matèria de promoció econòmica, com ara la creació dels premis “Ontinyent Impulsa” a projectes innovadors d’empreses locals en marxa i a la promoció de l’emprenedurisme per a centres educatius; o la realització de treballs per al desenvolupament de 50.000 m2 de nou sol industrial, gestionat directament per l’Ajuntament, per a ampliar l’oferta de terrenys industrials a la ciutat i facilitar així la implantació de noves empreses.\nAltres mesures plantejades son l’impuls al Centre per a la Reactivació Econòmica d’Ontinyent (CREC) facilitant espais per a la realització d’activitats econòmiques i socials, i convertir-lo en un centre de formació, inserció laboral, empreniment, innovació tecnològica, espai de networking, etc; la renovació del “Mercat Municipal” i el seu entorn, dotant a la zona del mercat municipal d’un major atractiu amb una millora integral; o l’incrementarem les ajudes a empreses i autònoms destinades a la internacionalització com són les ajudes per a la participació en fires nacionals i internacional i per a la confecció de catàlegs.\nTambé s’impulsarà el Pla de Marketing de la ciutat amb diferents campanyes publicitàries per donar a conèixer Ontinyent com a ciutat comercial i de serveis amb l'objectiu d'atraure un major número de visitants dels pobles i comarques veïnes, i també com a ciutat industrial, per a atraure a noves empreses. S’impulsarà igualment la Xarxa d’Ambaixadors de la ciutat, com a instrument que permeta aprofitar el talent de la gent naixcuda o relacionada amb Ontinyent i que desenvolupe la seua activitat professional en altres llocs del món, tant per a ajudar a la internacionalització de les nostres empreses locals com per a facilitar el retorn dels membres de la Xarxa. “En definitiva”, assenyalava l’alcalde, “si millora l’economia, millora tot, i per això continuarem apostant de forma contundent per la indústria, la construcció, la rehabilitació, el comerç i l’hosteleria i per totes les mesures que contribuisquen a promoure l’economia de la ciutat i a que les xifres d’atur continuen baixant”, concloïa.\nJoan Sanchis es felicita que Puig i Oltra aclarisquen que Ontinyent continuarà rebent inversions del Consell\nEl portaveu de la Vall Ens Uneix, Joan Sanchis, s'ha felicitat que tant el president de la Generalitat, Ximo Puig, com la vicepresidenta Mónica Oltra hagen aclarit en les últimes hores que Ontinyent continuarà rebent inversions del Consell siga qui siga el pròxim alcalde: “és una actitud que els honra i deixa en mal lloc als dirigents locals tant de Compromís com del PSPV, obstinats que el Consell castigue a Ontinyent si no governen ells”.\nEl portaveu de la Vall Ens Uneix confia que els caps de Compromís i PSPV “no es dediquen a partir d'ara a entorpir les inversions del Consell a Ontinyent, com van fer unes altres en el passat, perquè la ciutadania no li ho perdonarà mai”. Sanchis, no obstant això, ha recriminat a Puig que encara que no s'haja dignat a visitar Ontinyent en campanya, encara que creu que és una actitud “lògica després de com s'han comportat amb l'alcalde d'Ontinyent tant ell com els seus acompanyants. El resultat de les autonòmiques a Ontinyent, en les quals Ximo Puig ha sigut el candidat socialista menys votat de la història, també han d'estar pesant”, apunta Sanchis.\nRespecte de les crítiques a la decisió de Jorge Rodríguez de presentar-se per un partit independent després de ser apartat del PSPV-PSOE pel mateix Puig, des de la Vall Ens Uneix s'insisteix en el sentit “profundament democràtic” de la decisió, alguna cosa que és “bastant més democràtic i digne que apartar a algú d'una llista amb nocturnitat i sense haver-li ni tan sols escoltat”, ha revelat Sanchis, qui ha recordat que Jorge Rodríguez va prendre la decisió “només després que Ximo Puig ho llevara de la candidatura”, i ha revelat que de la constitució de la Vall Ens Uneix “estaven al corrent en el PSPV-PSOE d'Ontinyent des de la primera fins a l'última militant”.\nSanchis ha insistit, no obstant això, que “l'endemà de les eleccions tendirem la mà a tots els partits, com hem fet sempre, perquè treballar entre tots pel futur d'Ontinyent. Serà el moment de comprovar qui està per Ontinyent o per un projecte bàsicament particular”.\nJorge Rodríguez impulsa la creació d’un refugi d’animals i un Aula de Natura a l’antic abocador de La Clariana\nL’alcalde d’Ontinyent i cap de llista per La Vall Ens Uneix a les eleccions municipals, Jorge Rodríguez ha destacat que la creació d’un refugi d’animals i un Aula de Natura a l’antic abocador de La Clariana “farà d’Ontinyent un referent en conscienciació mediambiental i de cura dels animals”.Així ho manifestava el primer edil ontinyentí durant la celebració de la jornada d'activitats i exhibicions a la nova zona de jocs canins del Passeig de Benarrai, que tenia lloc ahir diumenge després d'haver-se hagut d'ajornar per les pluges del passat de març.\nSegons explicava Jorge Rodríguez, comptar amb el refugi d’animals abandonats i l’aula de natura que planteja La Vall Ens Uneix a l’antic abocador de La Clariana “permetrà per una banda tenir un lloc on fomentar l’adopció dels animals, i per altra afavorir que els més menuts puguen rebre Educació Ambiental i conèixer tant el refugi com el jardí d'espècies autòctones que es crearà al voltant”, avançava.\nCal recordar que el Govern d’Ontinyent encapçalat per Rodríguez ja ha gestionat amb GIRSA, propietària dels terrenys, la cessió d’una parcel·la de 34.525 m2 que inclou l’edificació de les antigues oficines, que es vol reconvertir per a estos nous usos. En concret, es planteja utilitzar l'edificació d'oficines, que compta amb 430m2 repartits en dues ales independents, per crear la zona de gestió del refugi i l’aula de natura de caràcter formatiu. A l’espai adjacent de grans dimensions es condicionaria un bosc mediterrani amb espècies autòctones.\nEl conegut “cantaor” Pep Gimeno “Botifarra” s’unirà aquest dimecres a la campanya de Jorge Rodríguez, participant activament a un acte obert que tindrà lloc a partir de les 19:30 hores a la Plaça de la Concepció, on es parlarà de les festes de moros i cristians, la Puríssima, la Fira i l’activitat festiva d’Ontinyent.\nBotifarra, una de les figures més importants de la música valenciana i tot un referent social i cultural, ha volgut participar en la campanya de Jorge fent allò que millor sap fer. El cantaor tenia especial interès en donar-li a Jorge tot el seu suport, després que en la campanya de 2015 no puguera estar per motius d’agenda, assistint ara a l’acte previst per aquest dimecres per mostrar-li, ara més que mai, el seu recolzament incondicional. L’admiració entre els dos és mútua, tal com va quedar palès amb motiu de l’impuls que la Diputació de València va donar durant l’etapa de Jorge Rodríguez a la gira «A un home que ve del poble, ningú fa baixar la cara», amb la qual Botifarra va recórrer 15 localitats valencianes al marc del programa musical “Sona la Dipu”, acompanyat del músic Pau Cháfer.\nL’acte d’aquest dimecres comptarà amb les intervencions de l’alcalde i cap de llista de La Vall Ens Uneix, Jorge Rodríguez, i de l’expresident de la Societat de Festers i també membre de la candidatura, Rafa Sanchis.\nLa Vall Ens Uneix posa en valor els 20 milions d’euros invertits pel govern de Jorge Rodríguez en esta legislatura\nLa Vall Ens Uneix ha posat en valor els 20 milions d’euros invertits pel govern de Jorge Rodríguez en la legislatura que ara acaba, un esforç inversor que s’ha executat sense generar déficit ni pujar impostos, gràcies a la bona gestió económica dels últims anys. L’alcalde i cap de llista de La Vall Ens Uneix, Jorge Rodríguez, destacava que “estos 20 milions en inversions directes ha servit per millorar la vida de les persones i generar més activitat econòmica i ocupació. I el més important és que no s’ha generat déficit en en fer-se amb recursos propis i d’altres entitats, evitant els prestecs bancaris. En definitiva, hem pogut fer importants millores en infrastructures al temps que hem sanejat l’economia municipal, i això demostra que s’han fet les coses bé”, destacava.\nEntre les inversions realitzades es troben els 3’5 milions d’euros invertits en millorar els polígons industrials i els accessos a la ciutat; 3’2 milions en infrastructures educatives; 2 milions d’euros en camins i infrastructures i altres 2 milions en millores a carrers de tots els barris. S’han invertit 1’85 milions en adquirir els terrenys per al nou hospital; i 1’7 milions per al projecte Riu Viu, amb intervencions a l’entorn del Clariano; la recuperació d’espais com l’abocador de la Clariana o la creació de nous com la placeta de l’EPA o la Glorieta de l’Orutjol. A més a més, s’han invertit 1’6 milions d’euros en infrastructures esportives tant a les instal·lacions municipals i també als barris; i altres 1’5 milions invertits en adquisició i millora d’elements patrimonials. Igualment, s’han invertit més de 800.000 euros en millorar la qualitat de vida de les persones majors; quasi 600.000 euros en millorar les places i parcs ja existents; més de 500.000 en dignificar el cementeri; i 430.000 euros en generar més de 600 noves places d’aparcament gratuït.\nDes de La Vall Ens Uneix destaquen que “han estat moltes les accions realitzades i en molt diversos àmbits, però sobretot també ens hem preparat per al futur: a tot allò que hem fet s’afegiran els 60 milions en ajudes concedides”. Entre estes inversions pendents d’executar es troben el nou hospital; les millores als col·legis i centres educatius del Pla Edificant; la gestió de la subvenció europea del programa EDUSI; les millores al barri de La Vila amb els diners de la sentència guanyada a la Generalitat i la subvenció del 1’5% cultural del Govern d’Espanya; o el nou Pla de Polígons. “Ara el que toca és gestionar adequadament l’execució d’estes actuacions per seguir avançant cap a la ciutat del futur. Som els qui les hem aconseguit i també els més aptes per gestionar-les i per això cal que comptem amb el suport de la ciutadania el proper 26 de maig, el suport al partit de Jorge, a LA Vall Ens Uneix”, conclouen.\nJorge, l’alcalde que no necessita xulles (per Sayo Gandía)\nEl debat d’ahir al Periòdic d’Ontinyent em va deixar una cosa molt clara: Jorge Rodríguez és l’únic candidat que té la ciutat en el cabet. Jorge es va presentar sense papers, i va parlar sense baixar el cap, mirant als ulls a la resta dels presents i a l’audiència. I això només es pot fer si tens les idees molt clares, si saps molt bé el que vols dir. Fent un símil escolar, els i les demés van necesitar “xulles”, però Jorge es sabia perfectament allò que es portava a examen: el projecte de ciutat de cada alcaldable i de cada partit.\nCadascú i cadascuna es va centrar en detalls i qüestions puntuals, però l’únic que veritablement va oferir un projecte amb garanties va ser Jorge. Un projecte avalat per 8 anys de gestió que ha permès fer grans canvis que estan palpables al dia a dia de la ciutat. Una ciutat en transformació que ha deixat arrere la crispació i la paràlisi d’altres èpoques, on s’ha reduït el deute un 70% i l’atur un 40%, i on tenim un futur esperançador, amb més de 30 milions d’euros en subvencions concedides per invertir a la ciutat que ara s’han de gestionar com toca.\nRealment, veieu ara mateix com a alcalde o alcaldessa a cap candidat que no siga Jorge? Jo no. Jorge ahir va oferir l’opció més sòlida de llarg, amb tot un ventall d’idees i projectes: Riu Viu, el Festival de Primavera, el Pla de Joventut que està preparant la Universitat d’Alacant, les noves mesures d’impuls al centre històric...Una política per a les persones feta per persones, més enllà de sigles i de partits, en un projecte que va a defensar per damunt de tot a Ontinyent i la seua gent. També a València, perquè, si la ciutadania ens recolza suficientment, podem tenir el diputat provincial d’esta demarcació.\nDeia l’alcalde al debat que a meitat del camí no val la pena canviar de cavall, que el millor és sempre continuar apostant per allò que ha funcionat. Efectivament, ara el que necessitem és un govern seriós, rigorós i eficient, i amb Jorge tenim un alcalde que mira als ulls i té el projecte de ciutat al cap i al cor, i no escrit en unes xulles de paper.\nRegidora de l'Ajuntament d'Ontinyent i membre de la candidatura de La Vall Ens Uneix\nEtiquetes: Ontinyent, opinió\nVols donar el teu suport a la candidatura de Jorge Rodríguez?\nFacilita'ns les teues dades per a estar al dia de tota la nostra activitat ENLLAÇANT ACÍ\nJorge Rodríguez acorda amb els hostelers crear una nova marca gastronòmica d’Ontinyent\nL’alcalde d’Ontinyent i candidat de La Vall Ens Uneix a les municipals, Jorge Rodríguez, es reunia aquest dimecres amb representants de l’hostaleria local per explicar el programa del seu partit i replegar propostes. A l’encontre s’analitzava el creixement i diversificació de l’hostaleria a la ciutat, davant el qual es planteja la creació d’una nova marca gastronòmica de ciutat per continuar amb l’impuls al sector.\nA l’encontre, on l’alcalde acudia acompanyat dels regidors i membres de la seua candidatura Sayo Gandia i Pablo Úbeda, Jorge Rodríguez també avançava que una de les línies de treball de la seua formació va a ser l’impuls al Pla de Marketing de la ciutat amb diferents campanyes publicitàries per donar a conèixer Ontinyent com a ciutat comercial i de serveis. Esta mesura, plantejada amb l'objectiu d'atraure un major número de visitants dels pobles i comarques veïnes, també s’acompanyarà d’accions dirigides a presentar-se també com a ciutat industrial, per a atraure a noves empreses.\nL’alcalde d’Ontinyent i cap de llista de La Vall Ens Uneix a les municipals, Jorge Rodríguez, ha anunciat la creació d’un Parc Científic de la UV al Campus d’Ontinyent. El Parc Científic de la UV es planteja com un espai que permeta afavorir la transferència de coneixements des de l’àmbit universitari al món empresarial. Jorge Rodríguez explicava que “volem aprofitar la implantació de la Universitat a Ontinyent per a incorporar nous recursos al servici del Personal Docent Investigador (PDI), l’estudiantat i les empreses, per tal de crear un nexe d’unió entre la universitat i la indústria que fomente la cultura de la innovació i de la investigació aplicada”. Cal recordar que la implantació d’aquest Parc ja ha estat objecte de diverses reunions en esta legislatura, un treball al qual han participat l’Ajuntament, COEVAL, ATEVAL i la UV.\nLa posada en marxa del Parc Científic és una de les principals línies de treball al programa de La Vall Ens Uneix en matèria educativa, un programa que es presentava en la vesprada d’aquest dimarts al mateix Campus i que inclou altres propostes destacades com la creació d’una “Casa de l’Alumnat” al barri de Sant Rafel. Aquesta, segons explicava el regidor d’Educació, Óscar Borrell, “es planteja com un espai que reforçarà els serveis que s’ofereixen a l’estudiantat i obrirà noves possibilitats”. Per crear-la, es reordenaran els espais de l’actual edifici de la UNED, de manera que es comptarà amb despatxos per a la realització de treballs en grup i sales d’estudi que s’obriran 24 hores en període d’exàmens. Així mateix, es disposarà d'una Sala d'Informàtica oberta al públic i d'un espai polivalent on poder realitzar cursos i conferències.\nIgualment, s’apostarà per seguir potenciant el model d’Ontinyent com a Ciutat Universitària, treballant per la implantació de noves titulacions, màsters i postgraus; incrementant l’oferta cultural i d’oci per als estudiants residents a Ontinyent; i augmentant les activitats acadèmiques i de difusió del coneixement; a més d’ampliar les solucions residencials per a estudiants universitaris amb més pisos en lloguer als barris del Poble Nou i de la Vila, potenciant així també el centre històric de la ciutat.\nUna de les novetats en matèria educativa que presenta La Vall Ens Uneix és la creació d’un nou programa educatiu intergeneracional en coordinació amb els centres educatius de la ciutat, perquè, a través d’activitats diverses, l’alumnat dels centres puguen conèixer les vivències de la gent major de la ciutat, reforçant els valors de la solidaritat i el respecte entre generacions. A més a més, es crearà un sistema de beques per als Erasmus locals, proporcionant una ajuda econòmica a l'estudiantat de la ciutat que participe en el programa europeu Erasmus, per afavorir la seua internacionalització i potenciar així el talent local.\nAltra novetat destacada serà la creació d’una “Biblioteca al carrer”, instal·lant punts als espais públics i edificis municipals on es puga fer intercanvi de llibres entre la ciutadania, “com a mesura per a promoure l’hàbit de la lectura sense cost per als usuaris i usuàries”, explicava l’actual regidor de Biblioteques, Àlex Borrell. Les propostes en matèria de biblioteca es completen amb la posada en marxa a la xarxa de biblioteques municipals un “punt violeta” on estiguen agrupats tots els llibres de temàtica d’igualtat de la dona i de gènere; o la instal·lació de punts de venda de material escolar (bolis, subratlladors) en estos espais.\nJorge Rodríguez: “Riu Viu ens permetrà aprofitar els atractius del Clariano com a producte turístic”\n“Volem que siga més fàcil passejar i disfrutar del gran espai natural que tenim al centre de la ciutat i, al mateix temps, potenciar-lo per atraure visitants. En aquest sentit, el projecte Riu Viu permetrà aprofitar els atractius del Clariano com a producte turístic”. Així ho explicava l’alcalde d’Ontinyent i cap de llista de La Vall Ens Uneix a les eleccions municipals, Jorge Rodriguez, en la reunió que mantenia aquest matí amb representants de l’Associació Veïnal del barri de La Vila.\nJorge Rodríguez, que acudia a l’encontre acompanyat de membres de la seua candidatura, presentava les novetats previstes al marc del projecte “Riu Viu” per a la propera legislatura, entre elles la nova ruta “Entre Ponts” o la recuperació patrimonial del Pont Vell i el Molí Descals i els nous avanços per fer realitat el Museu Textil. “Riu Viu ens un projecte il·lusionant que ens permetrà generar nous espais de convivència, reclams paisajístics i turístics i que en definitiva el riu no separe el poble sinó que l’únisca”, assenyalava l’alcalde.\nAixí, Jorge Rodríguez apuntava que “el que pretenem és unir l’esplanada de Tortosa i Delgado amb el Molí Descals i el Parc de la Paduana, conformant un espai per a vianants que permetrà a més posar en marxa noves rutes turístiques. A la que ja vam presentar de Ontinyent Subterrani pel refugi civil que té eixida al Pont Vell, afegirem altre nou recorregut, que es dirà Ontinyent Entre Ponts, i que permetrà fer un relat del creixement i evolució de la ciutat a través de la visita als ponts i el seu entorn”.\nEsta nova ruta vinculada als ponts començarà al Pont de les Carmelites, passant pel Pont Vell (del que va a continuar-se la rehabilitació) i arribant al Pont de la Paduana, on es compta amb altre element patrimonial de primera Magnitud com el recentment adquirit Molí Descals, a pocs metres del futur Museu del Tèxtil Valencià en el que s’està treballant i a l’entorn del nou parc de Paduana que està finalitzant-se. “Apostar per Riu Viu és apostar perquè la ciutadania visca millor, comptant amb nous llocs de convivència i espais saludables, i que a més a més comptem amb nous reclams turístics, perquè el turisme ha de ser cada volta un motor més de diversificació i impuls a l’economia local”, manifestava.\nL’alcalde aprofitava l’encontre amb el veïnat per repassar les actuacions executades en l’última legislatura que han suposat una inversió de més de 1’5 milions d’euros amb intervencions com les fases II i III de la reurbanització del barri, a més de l’impuls donat a la rehabilitació d’habitatges a través dels programes ARRU i Ontinyent Rehabilita; o les actuacions executades al marc del Pla de Sanejament Urbà i Conservació d’Edificis del Nucli Històric per millorar la seguretat i esponjar el barri, entre d’altres.\nEl candidat de La Vall Ens Uneix també recordava que de cara a la propera legislatura es va a invertir més de 4’5 milions d’euros al barri, en comptar amb els 3 milions d’euros guanyats a la Generalitat per la sentència judicial de l’IVVSA, i que serviran per a actuar al tram entre l'accés a La Vila des de la Plaça Major fins la paral·lela del carrer Roses; i també amb els 1’4 milions d’Euros del projecte de restauració de la Muralla Nord i millora d’accessibilitat al barri que s’executarà comptant amb fons del 1’5% Cultural del Govern d’Espanya. A més a més, per tal de revitalitzar el barri, es seguirà complementant les intervencions urbanístiques amb la potenciació d’activitats culturals i d’oci al mateix “perquè a més de millorar la imatge i l’habitabilitat, és important dotar el barri de vida”, destacava.\nLa Vall Ens Uneix posa en valor el treball del Govern de Jorge Rodríguez per contribuir al descens del 31% de l’atur en 4 anys\nLa Vall Ens Uneix ha posat en valor el treball realitzat pel govern de Jorge Rodríguez per contribuir al descens de l’atur en un 31% als últims 4 anys a la ciutat (de 3.972 a 2.733 persones d’abril de 2015 a abril de 2019). Un descens que vincula a l’impuls municipal a les accions de dinamització de l’economia i foment de l’ocupació, realitzades amb la col·laboració de diferents administracions i sectors productius.\nDes de La Vall Ens Uneix es recorda que el Govern d’Ontinyent “ha fet sempre de la promoció econòmica un pilar bàsic de la seua acció política”, impulsant tant programes d’ocupació directa com amb accions de promoció de la indústria, la rehabilitació urbana, el comerç, el turisme, l’hostaleria, la formació i la innovació aplicada a l’empresa, el foment de la competitivitat i l’emprenedurisme en general.\nEn concret, i “perquè creem en el comerç de la ciutat” s’han dur campanyes per retindre i atraure als veïns d’Ontinyent i altres localitats, havent aconseguit que la capital de La Vall d’Albaida supere per primera vegada a Xàtiva o Alcoi en l’índex de comerços per habitant. En aquest sentit, s’han posat en marxa campanyes com Ontinyent al Carrer, Ontinyent Il·lusiona, el Festival de Circ i Teatre, Hora de Tornar o les campanyes de promoció del mercat municipal. Per impulsar l’hostaleria i alhora aprofitar el potencial dels músics locals, s’ha consolidat la Fira de Tendes, Tapes i Rock, una cita que als últims 4 anys ha comptat amb una participació total de 243 establiments i 31 grups musicals.\nAltra línia ha estat la realització d’accions per facilitar i potenciar de la competitivitat de les empreses, amb les ajudes al lloguer de naus, a l’elaboració de catàlegs i a la participació en fires i missions comercials internacionals, i també iniciatives com Firauto, que segons l’Associació de Tallers i Automoció de La Vall d’Albaida ha servit per vendre 370 vehicles a les últimes 4 edicions, amb un impacte econòmic de al voltant de 5’5 milions d’euros per al sector.\nPer tal de crèixer com a referent de turisme d’interior s’han dut a terme accions com ara la participació activa en Fitur amb representacions dels Moros i Cristians, les festes de la Purísima i els Gegants i Cabets; la rehabilitació dels refugis antiaeris, la nova ruta subterrània que en breu es farà realitat o el treball per aconseguir la declaració com a Be d’Interès Cultural del Cant dels Angelets, les Ambaixades i la Baixada del Crist.\nEsta legislatura també s’ha posat en marxa l’Oficina de l’Emprenedor, i s’ha generat mes de 240 llocs de treball directes amb la posada en marxa de diversos programes d’ocupació amb la col·laboració de la Generalitat Valenciana i la Diputació de València. I una important línia de treball ha estat la modernització de les àrees industrials, amb una inversió superior als 3 milions d’euros per millorar l’Avinguda del Tèxtil, la rotonda “de Manterol”, l’Avinguda de València i els polígons de Sant Vicent, el Pla i l’Altet.\nA més a més, s’ha impulsat la rehabilitació com una ferramenta de generació d’ocupació i mateniment del patrimoni, amb el programa municipal Ontinyent Rehabilita i el programa ARRU posat en marxa junt al Ministeri i la Generalitat, per a un total entre els 2 programes de 2.400.000 euros en ajudes per a 225 beneficiaris. Igualment, s’ha creat una marca de ciutat per ser identificats i valorats com una ciutat de recursos i oportunitats.\nEn definitiva, apunten de La Vall Ens Uneix, “el govern de Jorge Rodríguez a ha estat, és i serà un govern que treballa per la promoció econòmica de la ciutat, amb una tasca que ha generat bons resultats quantificables en xifres, i que volem continuar per seguir avançant cap a una ciutat cada volta més pròspera per a totes i tots”, destaquen.\nLa Junta Electoral autoritza la “pegada oberta” de La Vall Ens Uneix que Compromís volia prohibir\nLa Junta Electoral de Zona d’Ontinyent autoritzava aquest dijous la “pegada oberta” de cartells de La Vall Ens Uneix que Compromís volia prohibir, i que finalment tenia lloc la passada mitjanit, quan començava la campanya a les properes eleccions municipals del 26 de maig. Segons la resolució de la junta, “no s’aprecia obstacle legal que impedisca la realització de la pegada oberta de cartells, sempre i quan la mateixa es duga a terme una volta començada la campanya electoral per la formació política i es col·loquen els cartells en llocs autoritzats o possibles”.\nCal recordar que l’actual sistema electoral impedeix que un partit nou com La Vall Ens Uneix puga emprar els llocs d’ús exclusiu per a propaganda electoral, raó per la qual s’ha plantejat esta “pegada oberta” que empra altres espais alternatius, com ara els domicilis d’aquelles persones que així ho estimen convenient.\nPer altra banda, la Junta Electoral de Zona també fallava aquest dijous a favor de La Vall Ens Uneix en altra reclamació de Compromís, relativa a la participació de l’alcalde d’Ontinyent en les II Jornades sobre ajuda a domicili que organitza AMCO. La Junta no considera que haja cap impediment legal “donat que l’acte no ha estat convocat per l’Ajuntament, sinó per l’Associació de Malalts Crònics, convidant esta a l’Ajuntament”.\nDes de La Vall Ens Uneix s’ha lamentat “que alguns partits comencen la campanya tractant de dificultar l’acció dels demés enlloc de posar en valor la seua pròpia. La pegada oberta de cartells s’ha comprovat que és legal i agraïm el recolzament de totes les persones que s’han oferit a col·laborar en la mateixa”, destacaven.\nJorge Rodríguez presenta una candidatura avalada pel treball ben fet i la seua lleialtat a Ontinyent\nLa plaça de Sant Domingo d’Ontinyent s’omplia aquest dijous de públic i d’emocions amb la presentació dels 21 integrants de la llista de La Vall Ens Uneix a les eleccions municipals. Una candidatura encapçalada per l’actual alcalde, Jorge Rodríguez, que es presenta avalada pel treball ben fet i la seua lleialtat a Ontinyent. “Hui ens conjurem per a dir que anem a continuar-se deixant-se la pell per Ontinyent com hem fet al llarg dels últims 8 anys, perquè gràcies al treball ben fet, als projectes ben armats, tenim garantits més de 30 milions d’euros en inversions per a estos propers 4 anys, a banda des 32 de l’hospital que ja està en marxa”, destacava l’alcalde.\nEn l’acte a Sant Domingo, al que assistien representants de més de 50 associacions i entitats locals, es parlava de projectes i accions concretes per seguir transformant la ciutat, com ara el Centre Intergeneracional del carrer del Delme, el projecte Riu Viu, la nova Glorieta o la recuperació del Pont Vell, el Molí Descals o el barri de La Vila i la Muralla. Però sobretot havia presents moltes emocions, a la mateixa plaça on Jorge Rodríguez recordava “haver rebut la major mostra possible d’estima en mig dels pitjors dies de la meua vida”, assenyalava.\nMostres d’estima que aquest dijous es repetien per part de centenars de militants i simpatitzants del nou partit, i de les 21 persones que conformen la llista electoral, algunes de les quals intervenien prèviament a l’alcalde. El primer d’ells era Rafael Tortosa, alcalde de la ciutat entre 1979 i 1991, qui ratificava les paraules del manifest que recentment signava junt als també exalcaldes Vicent Requena i Manuel Reguart, on tots tres coincidien en què “després de tants anys, hem hagut de triar i hem triat estar amb Jorge i amb Ontinyent. Perquè per damunt de sigles i de partits, és Ontinyent el que ens ha d’unir, i sabem que Jorge Rodríguez és el millor alcalde possible per seguir guiant la nostra ciutat cap al futur”.\nTambé intervenien Paula Soler i Àngels Muñoz, dues de les cares noves de la llista, qui mostraven la seua il·lusió per formar part de la creació d’un nou partit “què és un projecte íntim, proper, on no responem ni a colors ni a símbols”, destacant que “si havíem de donar suport a una candidatura, eixa havia de ser l'encapçalada per Jorge Rodríguez, qui, després de tot, ha volgut seguir treballant per la seua ciutat i apostar per les persones a les que sempre escolta amb un somriure, bones paraules, consells, suport, estima i sobretot fent el que siga necessari per a millorar la vida de tots els ontinyentins i ontinyentines”, manifestaven.\nFinalment, qui precedia a l’alcalde era Natalia Enguix, número 2 de la llista, qui recordava les dues dècades de trajectòria compartida amb l’alcalde, des de quan tots dos estudiaven ciències polítiques, passant per quan van compartir llista electoral en 2003 o quan van tornar a coincidir en la Diputació de València: “han passat 20 anys des que vam començar en política i en el fons som els mateixos joves que volíem canviar el món, però amb més experiència i amb la mateixa il·lusió i ganes de treballar per Ontinyent. Per això estic ací i perquè crec en Jorge, un polític que practica una política amable, pròxima, que pensa en les persones, que ha fet de la nostra ciutat un lloc millor, i que sobre tot és bona persona, la qualitat més important d’una persona i d’un polític”, destacava.\nDe la llista de La Vall Ens Uneix, incidia en que “som un equip de persones, homes i dones, que venim de diferents àmbits com el social, de la cultura, de l'esport o del món fester, juntament amb regidors i regidores que tenen molts anys d'experiència en la gestió”. Junt a Jorge Rodríguez Gramage i Natalia Enguix Martínez conformen la llista, per ordre, Joan Sanchis Cambra, Sayo Gandía Boronat, José Rafael Sanchis Vicedo; Manuel Cuesta Rubio, Àngels Muñoz Rovira, Óscar Borrell Morant, Paula Soler Torró, Alejandro Borrell Bas, Juan Pablo Úbeda Mestre, Inma Ibañez Reig, Jordi Vallés Belda, Katty Ushiña Simba, Ferran Gandía Poveda, Virtudes González Hernández, Pepe Gandia Pla, Anna Mengual San Estanislao, María Cortés Mengual i José Antonio Calabuig Oviedo, tancant la llista l’ex alcalde Rafael Tortosa Vañó.\nJorge Rodríguez presenta aquest dijous tota la candidatura en un acte obert a la Plaça de Sant Domingo\nLa Vall Ens Uneix presentarà aquest dijous la candidatura de Jorge Rodríguez i el seu equip a repetir al front de l’Ajuntament d’Ontinyent. Serà en un acte obert a la ciutadania a la Plaça de Sant Domingo, que començarà a les 19:45 hores, i on junt a l’actual alcalde intervindran altres membres de la llista electoral.\nL’acte donarà pas a un sopar de baix braç en la seu del partit, ubicada en el nº75 de l’Avinguda Almaig, on es repartirà material de campanya perquè els simpatitzants participen en la “pegada oberta” de cartells que començarà amb la campanya electoral en la mitjanit de dijous a divendres, Cal recordar que l’actual sistema electoral impedeix que un partit nou com aquest puga emprar els llocs d’ús exclusiu per a propaganda electoral, raó per la qual es planteja esta “pegada oberta” que emprarà altres espais alternatius, com ara els domicilis d’aquelles persones que així ho estimen convenient.\nEn l’acte a Sant Domingo estaran presents totes i tots els membres de la candidatura que encapçala Jorge Rodríguez, i de la que també formen part Natalia Enguix Martínez, Joan Sanchis Cambra, Sayo Gandía Boronat, José Rafael Sanchis Vicedo; Manuel Cuesta Rubio, Àngels Muñoz Rovira, Óscar Borrell Morant, Paula Soler Torró, Alejandro Borrell Bas, Juan Pablo Úbeda Mestre, Inma Ibañez Reig, Jordi Vallés Belda, Katty Ushiña Simba, Ferran Gandía Poveda, Virtudes González Hernández, Pepe Gandia Pla, Anna Mengual San Estanislao, María Cortés Mengual, José Antonio Calabuig Oviedo i Rafael Tortosa Vañó.\nDes de La Vall Ens Uneix s’ha animat al la ciutadania “a acudir a l’acte d’aquest dijous a Sant Domingo i mostrar el seu recolzament a un grup persones que presenten la seua candidatura per defensar sempre els interessos de la seua ciutat dins un projecte seriós, contrastat i avalat pels resultats de la gestió municipal dels últims anys. Un grup de dones i homes que combina part de l'equip de l’alcalde als últims anys amb novetats destacades, per a un grup humà que reflecteix la diversitat de la ciutat i que va a donar-ho tot per Ontinyent”, destacaven.\nJorge Rodríguez planteja transformar un bloc d’habitatges en desús al carrer del Delme en un Centre Intergeneracional\nAmb la reforma de l’edifici, s’aprofitaran estos espais per crear un Centre Cívic amb activitats per a majors “que donarà servei als barris del Poble Nou i Sant Josep potenciant el programa Majors Actius”; un Centre Social de Joventut, Oci i Cultura, “que serà un espai obert amb activitats culturals i d’esplai per oferir alternatives d'oci als joves, adolescents i preadolescents de la ciutat”; una Casa de la Dona “que aglutinarà tots els recursos de l’Ajuntament per potenciar la igualtat i combatre la violència masclista”; i també oferirà Habitatge Jove, “en convertir els antics habitatges en estudis de lloguer per al jovent i per als estudiants universitaris que vinguen a Ontinyent”, explicava Jorge Rodríguez.\nPaula Soler també intervenia per explicar altres de les nombroses propostes de La Vall Ens Uneix en matèria de Política per a les Persones, com ara l’impuls a la construcció d'una nova residència o d’un nou centre per a malalts d’Alzheimer al barri de Sant Josep en col·laboració amb AFAO, habilitant-se un nou espai per ampliar l'atenció al barri de Sant Rafel mentre es fica en marxa. Igualment es treballarà junt a ADIEM en la ficada en marxa d'un Centre de dia de persones amb malaltia mental; es promouran convenis de col·laboració amb residències de majors per iniciar programes d’atenció més inclusius i que allarguen l’autonomia personal el màxim temps possible al seu domicili; i es continuarà la col·laboració mitjançant convenis amb les diferents entitats locals d’àmbit sociosanitàri, com AFAO, ANIMA, ADIEM, CREU ROJA, INSVACOR, TRÈVOL.\nAltres propostes són la potenciació de la celebració de l’1 d'Octubre, dia de les persones majors, complementant-lo amb diverses activitats al llarg de la setmana; la creació d’una finestreta única com a Punt d’atenció o Programa d’assessorament dels serveis socials perquè els usuaris puguen conèixer tots els recursos al seu abast ( teleassistència, menjar a casa, dependència, SAD, menors, infodona,...); i la creació d’habitatges públics vigilats per a majors, persones amb diversitat funcional i malalts mentals, així com la potenciació del “Cohousing” (dirigit a persones majors i persones amb un grau menor de dependència).


anm video: com comprar el que ja teniu: un mode nou\nVídeo ANM: Com comprar allò que ja teniu\nEstic íntimament familiar amb tot el dilema de l’'armari ple de roba i res de portar '. Darrerament, la meva solució ha estat sortir a comprar més roba per omplir el suposat buit. Tot i això, això no soluciona res i dia rere dia em veig mirant a les profunditats del meu armari atapeït i lamentant la meva manca d’eleccions. Un altre problema que tinc és que tinc algunes peces vintage seriosament estel·lars que no podia deixar passar tot i que no tinc idea de com usar-les.\nPer resoldre problemes d’armari, vaig sol·licitar l’ajut del meu bon amic i gurú vintage go-t0, Sammy Davis. El sentit de l’estil i la capacitat de Sammy per agafar les peces més retro i fer-les modernes i increïblement modernes és una habilitat que rarament es veu; aquesta noia és sens dubte la persona més elegant que conec. Al vídeo de dalt, Sammy i jo anem escopinant-me pel meu armari per trobar noves maneres de portar algunes peces complicades.\nPer obtenir més consells d’estil increïbles de Sammy i paraules inspiradores de saviesa, visiteu el seu lloc web, sammydvintage.com, i consulteu el seu canal de YouTube.\nsabrina alexis aquí mateix! i sí, definitivament hem de tornar a fer-ho, tinc molts més articles fabulosos i no tinc ni idea de com portar-los. l'1 de desembre de 2010, a les 20:00 sammy , hem de tornar a fer-ho. perquè noia tens un armari ple de coses meravelloses! M'ho he passat molt bé i aquest vídeo realment em fa somriure !!! xoxo 26 de novembre de 2010, 10:17 am


El vaixell d'Odisseu: 2013\nQuan les pedres parlen no ho fan amb paraules. Ho fan amb el bo i millor que ens poden oferir a través de la mare Terra: cereals, oli, vi,... El viticultor i enòleg Carmelo Ortega ho sap molt bé i, inspirat per les singulars característiques geològiques de les seves vinyes, ens regala aquest excel·lent Rioja que porta per nom, precisament, aquella capacitat que els ossos de la terra tenen per transmetre la seva essència. Al Vaixell ja hem publicat alguna entrada vinculada al món del vi, un producte molt arrelat a la nostra cultura com a part de l'herència dels nostres avantpassats grecs i romans. I em sembla que aquesta no serà l'última. Us deixo amb la definició que el propi Ortega fa d'aquests vins:\n"Proveniente del Latín, el nombre Saxa Loquuntur hace referencia a los viñedos cubiertos de piedra y rocalla donde maduran las uvas para los vinos del mismo nombre -La Pedriza de Tudelilla y El Monte en concreto-. Ambos se encuentran en un microcosmos de condiciones geólogo-meteorológicas extraordinarias junto con una tierra especialmente pedregosa y árida. Situadas a 500 y 700 metros de altura, se hallan cerca del pueblo de Tudelilla, al borde de la Rioja Baja.\nLas piedras esparcidas en los viñedos actúan como una capa que protege la tierra arenosa de efectos adversos producidos por influencias atmosféricas y ayuda a mantener un grado de humedad constante. Las cepas tienen una antigüedad de hasta 65 años y están colocadas a una distancia de 1.5 metros entre ellas. De este modo se obtiene una cosecha de muy poca cantidad pero de máxima calidad, unos 3.000 Kg. de uvas por hectárea. Las uvas se recogen únicamente a mano y sólo las mejores son finalmente seleccionadas. La fermentación tiene lugar en tanques de acero inoxidable con control de la temperatura. A continuación, el vino pasa varios meses en barricas de roble americano y francés para su crianza."\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 11:46 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: cultura clàssica, general, llatí 1r, llatí 2n, llatí 4t, referències clàssiques\nChorus nautarum: Vrbi et Orbi\nS'acosta Nadal i Any Nou, i els mariners de l'Odisseu volem continuar la tradició i oferir-vos els nostres millors desitjos per a aquestes dates i el que ha de venir. Enguany alguns de nosaltres hem treballat un parell d'estrofes de dues nadales, una en llatí i una en grec (per fi ens atrevim!). Aquest és el resultat final que esperem us agradi. In nomine omnium condiscipulorum uobis exoptamus BONAM NATIVITATEM ET ANNVM NOVVM FAVSTVM FELICEM.\nΚΑΛΑ ΧΡΙΣΤΟΥΓΕΝΝΑ ΣΕ ΟΛΟΥΣ ΚΑΙ ΚΑΛΕΣ ΓΙΟΡΤΕΣ!\nΤρίγωνα-κάλαντα σκόρπισαν παντού,\nΤρίγωνα-κάλαντα μες στη γειτονιά,\nΆστρο φωτεινό, θά 'βγει γιορτινό,\nμήνυμα θα φέρει απ' τον ουρανό.\nΤρίγωνα-κάλαντα στο μικρό χωριό\nκαι χτυπά Χριστούγεννα το καμπαναριό\nΤρίγωνα-κάλαντα σκόρπισαν παντού\nΜες στη σιγαλιά, ανοίγ’ η αγκαλιά\nκαι κάνει η αγάπη την καρδιά φωλιά.\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 12:47 8 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: cançons, celebracions, competència audiovisual, competència digital, general, grec, llatí\nQuae metamorphosis est?\nAlguien me mira. Alguien espera. El viento\namansa el agua del estanque. Pienso\nen lo que pensará de mí\nla imagen que me contempla.\nJosé Hierro, Cuaderno de Nueva York, 1998, poesía Hiperión\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 0:17 34 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: art, competència artística, literatura, llatí 1r, llatí 2n, llatí 4t, mitologia, referències clàssiques\nCulinarium, la cuina a casa\nFa uns dies, tot passejant per Gran de Gràcia, vaig descobrir aquesta botiga amb un nom de clara inspiració clàssica: CULINARIUM. Cercant informació, m'he assabentat que es tracta d'una empresa especialitzada en la distribució de productes per a la llar que ofereix principalment als seus clients una gamma professional d'articles de taula i cuina per facilitar -diuen- el plaer de cuinar i convidar. La seva franquícia té botigues en tres de les quatre províncies catalanes, concretament a Barcelona, Lleida, Tarragona, Reus, Granollers, Sabadell, Terrassa i Mataró.\nEl nom d'aquest negoci (per cert, quina és l'etimologia d'aquesta paraula?) fa referència a una de les parts de la domus romana: la CULINA. D'aquest mot llatí en deriven els catalans cuina (la l intervocàlica llatina s'ha perdut), cuinar, cuiner, cuinada o cuinat, cuinejar o culinari, -ària, que manté la l del llatí. Fixeu-vos que en el nom de l'empresa s'ha diferenciat clarament el nom de l'estança del del sufix -(a)rium, que ve a significar "relatiu o pertanyent a".\nEn llatí hi ha una altra paraula vinculada al món de la cuina: coquina o art culinària. Altres mots de la mateixa família lèxica serien coqua (cuinera), coquus (cuiner) coquibilis (fàcil de coure), coquinaris, -e (de cuina), coquino -1- (cuinar, guisar), coquinus, -a, -um (gastronòmic, de cuiner), coquitatio (cocció) o coquo, coxi, coctum (cuinar). D'aquí provenen les castellanes cocina, cocinero, -a, cocido, cocinar, etc.\nA les primitives cases romanes, la cuina estava ubicada a l'atri o pati central, aprofitant el compluvi per a la sortida de fums (una mena de "cuina office" actual). Més endavant es va situar en un emplaçament apartat de l'atri, generalment annexa a una latrina. L'aigua de les aigüeres era reutilitzada per arrossegar els excrements cap als sistemes de clavegueram. Acostumaven a ser fosques, greixoses i desprovistes de xemeneia, per la qual cosa els fums s'evaquaven per una finestra. Com que la majoria eren poc segures, els incendis hi eren freqüents. A la culina s'hi acostumava a col·locar un larari.\nI parlant d'una domus romana, podríeu definir les parts que apareixen en el paràgraf anterior? En sabeu més? A banda de les domus, quins altres tipus d'habitatge hi havia a l'antiga Roma?\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 9:50 16 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: competència lèxica, competència plurilingüe, cuina, cultura clàssica, llatí 1r, llatí 2n, llatí 4t, referents clàssics\nEl meu nom és Arnau i sóc alumne de Llatí de 4t d'ESO de l'escola Vedruna Gràcia de Barcelona. Com a incondicional de la música heavy, del hard rock i d'altres estils descendents de l'immortal rock (jo mateix toco la guitarra espanyola, l'elècrica i la bateria!), avui us vull presentar una cançó del grup nordamericà KISS amb clares referències de la mitologia clàssica: God of Thunder (Déu del tro).\nKISS és una banda de hard rock fundada l'any 1973 a Nova York. El grup original era format per Gene Simmons (baix i veu), Paul Stanley (guitarra rítmica i veu principal), Ace Frehley (guitarra principal i veu) i Peter Criss (bateria i veu). Amb una estètica pròpia de l'horror gòtic o dels superherois de còmic Marvel, les seves posades en escena han estat un dels elements més singulars i identitaris de la història del rock: tones de maquillatge, vestits estrafolaris, sang, fum i pirotècnia a dojo. Cadascun dels seus membres van adoptar durant molts anys la personalitat d'un Dimoni (Simmons), del Noi dels Estels (Stanley), d'Heroi Espacial (Frehley) o de Gat (Criss). Els seus anys daurats embolcallen dues dècades: les dels 70 i 80, una carrera musical amb 45 discs d'or i més de 100 milions d'àlbums venuts.\nGod of Thunder forma part de l'àlbum Destroyer, que va sortir al mercat el març de 1976 i és considerat per la premsa especialitzada com un dels millors treballs de la banda. És una cançó potent, en part perquè és interpretada per la sinistra veu del dimoni Simmons, amb acords de guitarra, baix i bateria de ritme lent, com si fos una marxa militar, d'un to èpic més proper al hard rock, amb bons riffs i puntejats, coral i amb una lletra de clara inspiració mitològica que parla d'un ésser superior amb poders divins vinculats al rock'n roll. Per acabar-ho d'adobar, té uns efectes de so que inclouen explosions, repics de caixa acústica (gentilesa de Peter Criss), converses enregistrades de públic i uns crits de nen cap al final de la peça que posen els pèls de punta.\nA banda de publicar la lletra en l'original anglès, us deixo la meva traducció al català (perdoneu les possibles errades) i l'enllaç a la que probablement sigui la millor (i mítica per als seus seguidors) versió de la cançó, un directe de la gira Live at the Budokan (a Tòquio, Japó), el 2 d'abril de 1977. El vídeo que encapçala l'entrada m'ha semblat adient al paisatge del déu protagonista.\nM'agradaria, però, que ens centréssim en les referències clàssiques d'aquesta cançó. De quines divinitats parla? Pertanyen totes a la mitologia grecoromana o hi ha una barreja de cultures mitològiques? Qui és "Daughter of Aphrodite"? I els "demons" a què fa referència? Us agrada aquest tipus de música? Quina és la vostra?\nI am the lord of the wastelands\nAnd I command thee to kneel\nTens alguna cosa en tu\ntens alguna cosa que necessito\nescolta les meves paraules i vés amb compte\nVaig néixer a l'Olimp\nfill del meu Pare\nvaig ser criat pels dimonis\ninstruït per a ser l'únic en regnar\nDéu del tro i del Rock N’ Roll\nl'encanteri sota el qual estàs\nlentament et robarà la teva ànima virginal\nSóc el senyor de les terres aspres\nun home d'acer dels nostres dies\naplego foscor per complaure’m\ni t’ordeno agenollar-te\ndéu del tro i el Rock & Roll\nlentament robarà la teva ànima virginal\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 13:11 17 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: cançons, competència plurilingüe, general, grec, llatí, mitologia, referents clàssics\nRomanum oppidum forum semper habebat. Forum romanis negotiorum et iudiciorum locus erat. Multa templa romanum forum ornabant. Vestae et Saturni templa in foro sunt. In Vestae templo sanctae flammae sunt et in Saturni templo populus pecuniam seruabat. Nuntii in foro populum conuocabant et ibi magnas uictorias celebrabant, praeclari uiri e rostris uerba faciebant et suas sententias defendebant.\nA més de fer la versió catalana del text llatí...\n- Escriviu la funció sintàctica de les paraules subratllades.\n- Traduïu les formes verbals llatines ornabunt, habebant, facit, celebrabimus et defendet.\n- Escriviu els casos de les següents paraules:\nacusatiu plural de flamma, -ae (f.)\nablatiu plural de forum, -i (n.)\nnominatiu plural de populus, -i (m.)\nacusatiu singular de oppidum, -i (n.)\ngenitiu plural de negotium, -ii (n.)\n- Cerqueu informació sobre les dues divinitats que apareixen al text.\n- ... i finalment expliqueu-nos quins eren els seus principals edificis i la funció de cadascun. Fixeu-vos bé en aquesta sorprenent reconstrucció en 3D que de ben segur us ajudarà a entendre la majestuositat de l'indret.\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 0:17 44 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: audiovisuals, competència lingüística, cultura clàssica, llatí 1r, traducció\nPer als romans, com per a tantes altres cultures, la perpetuació de la família era fonamental. Ho era tant que, quan es buscava un marit per a la filla de casa, el que de fet es buscava era algú que aportés fills i ampliés la parentela.\nAixò explica que el nouvingut a la família fos anomenat gener, que ha donat gendre en català. Gener comparteix la mateixa arrel que generar, engendrar o gènere i volia dir ni més ni menys que "engendrador", perquè era aquest el paper més important, si no l'únic, que s'esperava que acomplís el marit de la filla.\nA propòsit de la parentela, llegiu aquest fragment i la seva traducció de les Etimologies de Sant Isidor (IX, 5-6):\nPater est initium generis. Itaque is pater familias vocitatur. Mater enim quasi materia est.\nAvus patris pater est. Proavus avi pater est. Abavus proavi pater. Atavus abavi pater. Tritavus atavi pater, ultimum cognationis nomen est.\nFilius et filia liberi appellantur.\nPatruus frater patris est, quasi pater alius. Avunculus est matris frater. Amita est soror patris, quasi alia mater. Matertera est soror matris, quasi mater alia.\nEl pare és l’origen del llinatge. Per això s’anomena pater familias. I la mare és com el principi físic.\nAvus és el pare del pare. Proavus és el pare de l’avi. Abavus el pare del besavi. Tritavus el pare del rebesavi i l’últim nom de parentiu.\nEl fill i la filla s’anomenen liberi.\nEl germà del pare és el patruus, gairebé com un altre pare. Avunculus és el germà de la mare. Amita és la germana del pare, gairebé com una altra mare. La germana de la mare és la matertera, gairebé també com una altra mare.\nA partir d'aquestes informacions i de les paraules en llatí que ja sabeu o aneu descobrint relacionades amb la família, us proposo que completeu l'arbre genealògic de la vostra i en feu una presentació fotogràfica. De pas, recuperareu la memòria històrica dels vostres avantpassats i els recordareu, un fet de vital importància per a qualsevol romà. Què us sembla?\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 0:30 3 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: competència lèxica, cultura clàssica, etimologia, llatí 1r, llatí 4t\nScientia a priori\nEnguany a l’escola Vedruna Gràcia hem celebrat la 18a Setmana de la Ciència. El tema triat, d’entre els proposats per la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació, ha estat la celebració dels 90 anys de la visita d’Einstein a Catalunya.\nVa ser el 22 de febrer del 1923 que Einstein va arribar a l’Estació de França convidat per la Mancomunitat, amb la intenció de fer algunes conferències de divulgació sobre les seves teories (havia estat guardonat amb el premi Nobel de Física dos anys abans) i conèixer una mica més les terres catalanes.\nAixí doncs, els alumnes de 2n d’ESO s’han dedicat no només a seguir les passes d’Einstein a Catalunya ara fa 90 anys, sinó també a estudiar la seva biografia, el seu llegat com a científic (les seves teories) i el context històric de la Barcelona dels anys 20.\nUna de les curiositats que vam trobar fent aquesta interessant recerca, va ser el menú del sopar de comiat que Rafael de Campalans, membre de la Mancomunitat, va oferir a Albert Einstein.\nEl menú Scientia a priori el van escriure en llatí! Això ens va portar de dret a demanar l’ajuda del departament de Clàssiques de l’escola que, amb gran predisposició i diligència, ens va oferir la col·laboració de dues alumnes de batxillerat, la Núria Martínez de 1r i l’Alba Legide de 2n.\nEl resultat de la feina d’aquestes dues alumnes va ser fantàstic… no ens hauríem pogut imaginar “a priori” que un simple menú amagués tanta saviesa.\nEls alumnes de 2n d’ESO van quedar bocabadats en veure que la traducció del llatí al català no comporta només saber el significat de cada paraula sinó conèixer tot un context històric i cultural.\nAmb exemples com el nom científic del gènere al qual pertany la poma, malus en llatí, vam aprendre no només que hi havia sidra en aquest sopar sinó la relació del nom d’aquesta fruita amb el mite d’Adam i Eva.\nO fins i tot que alguns adjectius com parvum referits al tamany de les pomes en el menú, ha estat l’origen d’una paraula que hem utilitzat des de ben petits quan dèiem que anàvem a parvulari…\nAra, el que vam trobar francament divertit, va ser l’al·lusió al pollastre fent servir l’expressió Homo Platonicus secundum Diogenem… deurien ser ben divertits aquests personatges clàssics!!\nAquesta és la traducció al català que ens van oferir la Núria i l’Alba...\nÉs evident que Einstein es deuria fer un fart de riure amb aquesta broma simpàtica dels seus amfitrions  catalans i que deuria passar una vetllada agradable.\nEn finalitzar la seva visita a Catalunya, Albert Einstein va fer una anotació al seu diari personal referint-se als catalans i a Catalunya com a gent amable, cançons populars i agradable i càlid comiat.\n [del ll. Amphitryon, pres del gr. Amphitrýōn, rei mitològic, esplèndid en els banquets]\nSi després de llegir aquesta entrada us han vingut ganes de fer un cop d’ull a la feina d’aquests alumnes de 2n d’ESO, podeu:\n· * Visitar “físicament” l’exposició E90 amb fotografies de la visita d’Einstein a Catalunya que trobareu a l’aula de desdoblament de l’escola davant de l’aula de 1r d’ESO.\n· * Visitar “virtualment” el blog que hem anat construint entre tots (amb cròniques, twits…) a http://setmanadelaciencia.wordpress.com\nVosaltres, que ja esteu acostumats a viatjar (tot i que en vaixell), ara teniu l’oportunitat d’embarcar-vos en una nova aventura.\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 10:06 19 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: actualitat, celebracions, ciència, competència comunicativa, educació, general, llatí, referències clàssiques\nTο Ελληνικό βλέμμα\nSembla que últimament la creativitat dels alumnes de Grec I és força patent i flueix sense aturador. Si a les composicions onomàstiques hi afegim hic et nunc la contemplació que han fet de les belles morfolgies d'una pi, d'una theta o d'una lambda al carrer, en un edifici o al jardí de vora casa, potser entendrem que amb ulls clàssics i una mirada grega dels objectes més quotidians en podem fer poesia. Què en penseu?\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 19:40 15 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: competència artística, competència digital, general, grec\nTifó: el mite hesiòdic\nMalauradament, aquests darrers dies tots els mitjans de comunicació van plens de notícies relacionades amb el tifó que ha assolat les Filipines. El Haiyan, un dels més devastadors de la història, ha deixat un paisatge de destrucció total i ha causat més de 10.000 morts segons les últimes estimacions. En meteorologia, un tifó és una tempesta forta localitzada al nord-oest de l'oceà Pacífic (sempre a l'oest de la línia de canvi de data), però la referència cultural l'hem de buscar en la mitologia clàssica, concretament en el relat hesiòdic de la Teogonia que situa la terrible lluita entre Zeus i Tifó, monstre engendrat per Gea i Tàrtar -la terra i la profunditat més pregona d'ella mateixa-, al bell mig d'una guerra lliurada per déus. L'episodi de Tifó o Tifeu (Τυφῶν -terbolí, tromba-) s'intercala entre la Titanomàquia i la Gegantomàquia, aquesta triple gesta bèl·lica que haurà de coronar Zeus com a nou i definitiu rei de l'univers. Llegim el que ens explica el poeta Hesíode al respecte:\n" Però quan Zeus va foragitar del cel els Titans, per la gràcia d'Afrodita daurada, l'enorme Gea va infantar, del seu amor amb Tàrtar, un darrer fill, Tifó. Els seus braços són fets per a accions de força i els seus peus de déu poderós són incansables. De les seves espatlles neixen  cent caps de serpent, de drac esfereïdor, d'on surten, talment dards, llengües negroses. En els seus caps monstruosos, sota les celles, els seus dos ulls brillen com brases, i de tots ells, quan mira, en surt foc. De cada un dels caps terribles sortien unes veus emeses amb uns sons increïbles: de vegades eren uns sons que només entenien els déus, de vegades semblaven el mugit d'un toro altiu de veu ressonant i de força indomable; altres vegades semblaven el rugit d'un lleó de cor despietat o d'un cadell de gos, sons sorprenents a l'oïda; d'altres vegades eren talment un xiulet que repetia l'eco de les altes muntanyes. Aquell dia s'hauria produït un fet extraordinari i Tifó hauria esdevingut senyor de mortals i immortals, si el pare d'homes i déus no ho hagués descobert amb la seva perspicàcia. Va provocar un tro fort i espantós i, per tot arreu, la terra va ressonar terriblement, així com l'ample cel al seu damunt i el mar i els corrents de l'oceà i els abismes pregons de la terra. El gran Olimp va trontollar sota els peus immortals del déu que s'aixecava i la terra va tornar a gemegar. Una intensa xafogor s'estenia per la mar de color violeta a causa dels trons i els llampecs i també del foc procedent d'aquell monstre, i pels vents borrascosos i pels llamps que porten foc. I la terra sencera bullia, i bullia també el cel i la mar. Pertot arreu onades gegantesques es precipitaven contra els penya-segats pel braó dels immortals, i va produir-se una terrible sacsejada.  Un tremolor s'apoderà d'Hades que regna sobre els morts que viuen sota terra i també dels Titans del Tàrtar, que viuen al voltant de Cronos, a causa de l'aldarull espantós i a causa de la terrible lluita. Zeus aleshores va aplegar les seves forces i, tot seguit, va agafar les seves armes, el tro, el llampec i el llamp que porta el foc i, fent un salt des de l'Olimp, va colpejar i va cremar tot d'una els caps horribles del monstre esfereïdor. Aquest, vençut per les violentes fuetades de Zeus, va caure de genolls ferit i l'enorme terra va gemegar.\nFulminat i abatut el monstre diví, una guspira de foc del seu cos caigut va prendre en les fondalades ombrívoles i abruptes de la muntanya i una gran extensió de la terra va començar a cremar produint un vapor intens i es fonia com l'estany escalfat per l'habilitat d'uns homes en un gresol de fondre d'ample forat, o com el ferro, metall molt més fort, que es fon quan és sotmès a l'acció del foc ardent en la terra divina per obra de la destresa d'Hefest. Així es fonia la terra per l'esclat del foc ardent. I Zeus, amb el cor afligit, el precipità a l'ampli Tàrtar.\nDe Tifó prové la força dels vents que bufen humits, tret del Notos, del Bòreas i del Zèfir que aclareix el cel. Aquests són d'origen diví i de gran utilitat per als mortals. Els altres són vents que bufen sobre la mar: quan s'abaten sobre la mar tèrbola, terrible flagell per als mortals, es congrien en terrible tempestat.  Bufen aquí i allà, dispersen les naus i provoquen la mort dels seus tripulants. I no existeix cap defensa possible per als homes que han d'enfrontar-s'hi en la mar. D'altres vents bufen, en canvi, per la terra infinita plena de flors i destrueixen els conreus estimats dels homes fills de la terra, tot omplint-los de sorra i provocant una barreja terrible. "\nHesíode, Teogonia, 820-885 [Trad. Joan Castellanos, Edicions La Magrana]\nQuè en sabeu, de la Titanomàquia? I de la Gegantomàquia? Quin és el desenllaç de tot plegat? Coneixeu algun altre monstre de la mitologia grega que posés a prova l'equilibri del món o fos una amenaça per als déus o els homes? Quina valoració feu de la catàstrofe de Filipines?\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 6:42 27 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: actualitat, grec, literatura, mitologia, referències clàssiques\nReprenem la publicació hic et nunc d'alguns treballs d'alumnes de 4t que a poc a poc (però amb bona lletra) van obrint la porta de la domus latina que hem començat a visitar. Plurimas gratias omnibus et maxime Iuliae Brunaeque.\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 12:49 26 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: competència digital, competència lingüística, llatí 4t, presentació\nQuinto Orazio Flacco, Giacomo Di Chirico\n"Tinc uns camps petits, i el gràcil alè de les muses gregues", diu Horaci d'ell mateix, a l'Oda XVI. Aquests camps de què parla molt sovint, juntament amb arbredes regades per "movibles rierols", formaven la finca de la Sabina que li va regalar el seu amic i protector Mecenes, noble romà, conseller de l'emperador August, de qui han pres nom tots els protectors de les arts.\nEn aquestes terres tranquil·les, el poeta, com més gran es feia, s'hi trobava més bé. Anava a Roma sempre que li calia, per resoldre algun afer o si Mecenes el reclamava. Després, altra vegada cap als prats agradables, cap al menjar senzill -tenia l'estòmac delicat- amb verdures collides al seu hort i olives dels seus arbres. Allà va escriure moltes de les seves poesies més belles.\nPerò us voldria presentar físicament el nostre amic Horaci, aquest "homenet graciosíssim", com l'anomenava l'emperador. No era alt, certament; més aviat força baix, i, amb els anys, es va tornar grassonet, ja que tampoc no menyspreava el bon menjar. Ell mateix es comparava, amb sentit de l'humor, amb "un porc grassonet del ramat d'Epicur". Amb això volia dir que li agradava l'ensenyament d'aquest filòsof grec, que recomanava gaudir del plaer amb moderació. També ens diu que tenia els ulls delicats i, quan feia algun viatge, s'emportava pomades per tenir-ne cura. Si el vi o l'aigua dels hostals no li semblava de confiança, s'estimava més estar-se'n.\nAixí era Horaci físicament; la seva petita talla no li va pas impedir fruir de l'amor de noies i dones molt boniques, que cantà en els seus poemes. Sobretot, però, li agradava l'amistat i la companyia dels homes més savis de Roma, i tenia una gran qualitat: era fidel als seus amics. Quan Mecenes tenia por de morir-se, li va assegurar en un poema que no el sobreviuria. I així va succeir: al cap de poques setmanes de la mort del seu amic, va morir Horaci, el 28 de novembre de l'any 8, als 57 anys.\nHoraci no havia nascut a Roma, sinó força lluny, a Venosa, i no era pas de cap família rica. El seu pare, de jove, havia estat esclau. Un cop llibert, treballant molt, va prosperar i va poder enviar el seu fill a estudiar a Roma, una vegada acabat allò que avui en diríem "l'ensenyament bàsic", a càrrec del mestre Orbílius, que no planyia els cops de vara. I encara, veient la intel·ligència del seu fill, i fent un sacrifici, li pagà el viatge i l'estada a Atenes, on anaven a perfeccionar els estudis els nobles de Roma. Horaci agraí sempre al seu pare aquest esforç: "Si poguéssim triar els nostres pares -escriu-, satisfet del meu, no l'aniria pas a cercar entre els poderosos magistrats."\nEl nostre amic Horaci, doncs, era ric, no de terres, sinó de sentiments afectuosos i profunds, de saviesa, d'amistat i, sobretot, del do de les muses gregues: la poesia. Ell adaptà les més belles estrofes i els ritmes grecs a la llengua llatina; ell cantà l'amor, el pas del temps, l'amistat, la bellesa de les fonts, la grandesa de Roma. Però també gosà de trepitjar un camí nou: explicar la senzilla vida de cada dia en poemes: un àpat, un viatge des de Roma fins a Bríndisi -i no eren tan còmodes com ara!-, una passejada pels carrers de Roma, una simple conversa amb el seu esclau. Tot això ho va fer en uns llibres anomenats Sàtires; i donà preceptes i opinions sobre art i literatura a les Epístoles. Aquests llibres, al costat de les seves Odes immortals i l'anomenat Èpodes, formen el conjunt de la seva obra.\nFullejant la meva edició de les Odes i els Èpodes, que, per cert, tinc en un estat deplorable de tant llegir-la i rellegir-la, trobo versos i dites per a cada ocasió, per a cada estació de l'any, per a cada estat d'ànim. No se li escapa res de tot allò que forma la vida dels homes; i també m'agrada quan s'empipa amb algú i li dedica versos que el ridiculitzen; si no ho fes així, seria massa perfecte, i no tan humà. Quan s'estudiava més el llatí, tothom sabia dites horacianes, com ara carpe diem (aprofita l'instant que fuig), aurea mediocritas (el daurat terme mitjà) o beatus ille (feliç aquell que s'allunya dels negocis).\nM'ha sabut greu separar Horaci de Virgili en aquesta tria, però m'he decantat per l'amic més assequible. Mirem-los, abans d'acabar la presentació, sopant junts. "Ja vénen els vents de Tràcia, que acompanyen la primavera -li escriu Horaci-, l'estació fa venir set, Virgili. Si vols tastar el vi de Cal·les, porta algun perfum a canvi del meu vi: no sóc ric, i la meva casa no vessa de riqueses. Un petit flascó de perfum farà sortir del celler de Sulpici una bóta d'aquest vi que obre el camí de l'esperança i sap esvair el neguit de les preocupacions." No, no és que Horaci fos avar. El vi de Cal·les era un vi molt car, un dels quatre vins que el poeta anomena: el Cècub, el de Falern i l'esmentat, tots del sud d'Itàlia, de la Campània, i el de Fòrmies, del Laci, la contrada de Roma. Deixem, doncs, els dos poetes menjant potser enciam, olives, carn tendra de xai i bevent vi, coronats amb una garlanda de murtra i jugant a fer poemes començant ara l'un, ara l'altre...\nMaria Àngels Anglada, Retalls de la vida a Grècia i a Roma, Empúries, 1997\nDesprés de llegir aquesta presentació que ens fa M.A. Anglada del poeta Quint Horaci Flac, quina imatge us en feu, d'ell? Com creieu que va influir el seu caràcter i la manera d'entendre la vida en la seva obra? Quins són els tòpics horacians més importants i de què parlen? Què en penseu vosaltres, de l'amistat? De què tracten les obres del poeta de Venosa citades per MAA? Hi són totes?\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 17:05 13 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: lectura, literatura, llatí 2n, poesia\n24 lletres, 24 noms\nEnguany, οἱ καὶ αἱ μαθηταὶ de Grec I ens hem afegit a les creacions que els nostres companys del curs passat van fer, amb les 24 lletres de l'alfabet grec, dels seus noms de pila. I si hem de fer cas de les paraules de l'heroi grec Palamedes, presumpte inventor de l'alfabet, en la tragèdia homònima del poeta Eurípides...\n"Sols jo he trobat les regles per remeiar l’oblit, en inventar les consonants, les vocals i les síl·labes, i en ensenyar als homes l’ús de les lletres de manera que qui es troba absent sap perfectament tot el que s’esdevé més enllà de la plana marina, a casa seva, i el pare moribund diu per escrit als fills la part d’herència, i l’hereu se n’assabenta. Els mals que fan caure en discòrdia els homes, una tauleta els sufoca i no permet que es diguin mentides."\nEURÍPIDES, Palamedes, fr. 578\n... els nostres noms aquí escrits preservaran la nostra memòria. Esperem que us agradi el muntatge.\nAlumnes de Grec I\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 18:55 22 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: competència digital, competència lingüística, grec 1\nCom ja hem vist en tantes ocasions, el món de la cultura clàssica envaeix el nostre entorn -en el bon sentit de la paraula- i camina al nostre pas sovint sense que ens n’adonem. És per això que he pensat en aportar el meu granet de sorra tot explicant-vos un nou exemple d’aquest interès real i actual per aquesta cultura que encara perdura i està present en les nostres vides.\nJo, com a bona rara auis, he decidit publicar l’entrada sobre un manga anomenat THERMAE ROMAE. El títol, estimats tripulants i filadors, ja ens dóna una bona pista sobre el que ens trobarem quan obrim el fantàstic còmic, però, tot i així, us en faré cinc cèntims.\nLa història té lloc a l’antiga Roma i l’acció se situa, concretament, l’any 128 dC, durant l’època de l’emperador Adrià. Lucius Modestus, el nostre protagonista, és un arquitecte de termes romanes que té problemes quan els constructors no accepten els seus encàrrecs per manca de creativitat i el fan fora, de manera que el seu amic Marcus el convida a passar un dia a les termes perquè així pugui alliberar-se de les tensions i pressions patides a la feina. Mentre està submergit dins l’aigua troba un forat per on decideix lliscar. El que no imagina és que acaba de succeir un fet inversemblant. En Lucius viatja a través del temps i l’espai fins arribar a uns banys termals de Sento, Japó, en ple segle XXI. Meravellat per les innovacions tecnològiques, Lucius s’inspirarà en les idees dels “cares planes” (mots amb què es refereix als japonesos, ja que ell no en coneix la seva cultura) i tornarà al seu món, on obrirà les seves pròpies termes inspirades en les que ha vist, revolucionant, d’aquesta manera, l’època en què viu.\nL’autora d’aquesta original història és Mari Yamazaki, qui amb gran enginy i sentit de l’humor ens parla a través de les seves vinyetes de les termes i de la importància que tenien no només a l’antiga Roma sinó també del seu paper rellevant a l’actual Japó, on és molt típic anar als banys públics per deslliurar-se de les tensions i fer d’aquest espai un punt de trobada.\nEl més curiós és veure com aconsegueix descubrir-nos el paral·lelisme entre dues cultures tan diferents com la romana i la japonesa. Per a més inri, el còmic és ple de llatinismes i locucions que ajuden el lector a agermanar-se amb la cultura i la llengua romanes.\nAquesta sèrie ha estat editada en castellà per Norma Editorial i té un total de cinc volums. També ha estat animada amb 4 episodis i té una pel·lícula, Live Action, protagonitzada per actors. Es diu que hi haurà una segona part al 2014, però no és segur.\nAra, però, m’acomiado i dono pas al protagonista de Thermae Romae, en Lucius. Espero que també a vosaltres us hagin entrat ganes de submergir-vos en aquesta curta però molt entretinguda història!\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 9:21 7 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: còmics, cultura clàssica, curiositats, llatí 1r, llatí 2n, llatí 4t, referències clàssiques\nLa filla del cònsol, de Mediterrània Edicions\nEscultura del cap d'una dona romana, Museu Capitolí, Roma\nMediterrània Edicions és a punt de publicar una novel·la històrica que porta per títol La filla del cònsol. El director de la col·lecció, Argumenta Historiae, està buscant una persona experta en el món clàssic perquè en faci una introducció i les notes a peu de pàgina per tal que els lectors puguin contextualitzar millor la història. Graduat en Història Antiga i Filologia Clàssica, ets un dels seleccionats i per tal de demostrar els teus coneixements i optar a la feina cal que redactis 15 de les 26 referències clàssiques que apareixen en aquest fragment. El director, el Sr. Ovidi Masferrer, tindrà en compte aspectes fonamentals del teu redactat com la claredat, la coherència, l’expressió i l’ortografia. Sort!\n"El viatge des de Tarraco1 fins a Baetulo2 va resultar esgotador. Enrere vaig deixar la majestuositat de la capital de l'Hispània citerior3 amb certa nostàlgia. El mosaic que decorava la meva estimada domus representant el rapte d'Europa4 em va venir al cap quan vaig recordar la meva primera trobada amb la Clàudia Valèria. Escrita en alfabet grec5, a la part superior s'hi explicava la llegenda de la princesa fenícia, d'una bellesa tan resplendent com la que la meva memòria evocava de la jove patrícia romana. Vaig regirar la bosseta de cuir marró allotjada dins la roba malgirbada que contenia uns quants denaris i sestercis6 i vaig pensar amb indiferència que aquell era l'únic petit tresor que amb prou feines havia pogut salvar de la fortuna que un any abans havia heretat del meu oncle Marc Labiè.\nS'acostaven les Saturnàlies7 i l'intens fred feria el meu rostre sense pietat mentre els ulls humitejats per la tristor eren l'únic testimoni de la meva solitud. Era evident que Cupido8 m'havia abandonat i que només Bacus9, amb el seu preuat líquid vermell, podia fer-me oblidar tantes desgràcies. De l'incendi que havia arruïnat casa meva només vaig poder salvar uns quants volums de la biblioteca familiar, la biblioteca privada més famosa de Tarraco. D'entre els llibres, dos m'eren especialmente estimats: un exemplar de l'Odissea d'Homer10, regal del meu germà Quintilià, i el més preuat de tots, un còdex del Miles gloriosus de Plaute11 editat a Emèrita Augusta12 i d'un gran valor sentimental per a mi. Va ser, sens dubte, la primera mostra d'amor que Clàudia em va fer arribar, abans fins i tot que ens coneguéssim després d'una breu estada a Emporiae13.\nMentre el carruatge s'allunyava pel camí principal d'accés a la gran urbs14 en direcció nord, vaig tenir també un record per a en Màrsies, el meu mestre grec que m'ensenyà les primeres paraules en aquesta llengua que tantes hores de felicitat m'ha regalat. Sempre recordava les dues primeres, antropologia i faringitis15, no sé el perquè, potser per la seva fonètica musical i juganera que em feia riure a les seves classes d'una manera ben espontània i innocent. Quins bells records! I quan m'explicava les històries immortals d'herois i déus, sobretot la del tità Cronos16 enfrontat al seu fill Zeus17. Encara ara em sembla sentir la seva veu, dolça i entusiasta…\nTanmateix, les millors hores passades a Tarraco tenien un paisatge clar i lluminós: el fòrum18 provincial, el gran amfiteatre arran de mar i la majestuositat del circ19 ubicat a la segona terrassa de la ciutat m'havien robat el cor. Com vaig gaudir dels seus espectacles, dels crits de la gent animant o escridassant els seus protagonistes, gladiadors i aurigues enmig de l'arena! Va ser a l'amfitatre on vaig declarar a la Clàudia Valèria el meu apassionat amor i encara ara recordo amb un somriure nostàlgic com ella, agafant-me la mà, va mirar-me seriosa i em va citar de memòria un fragment del poema Venus i Adonis20 que tantes vegades m'havia xiuxiuejat a cau d'orella. No ho oblidaré mai. No podria. I la vegada que el seu pare, el nobilíssim Quint Quadroni, ens va enxampar in fraganti21 a casa seva mentre intentàvem fugir dels esclaus cercant un moment d'intimitat robada. “Sortiu ipso facto!22”, va retronar la seva veu severa però càlida alhora. Va ser ell qui em va donar el millor consell que mai hagi rebut d'una persona: “Nosce te ipsum, coneix-te a tu mateix, Luci!”, solia repetir-me, “com ens recorda el vell savi Sòcrates23”. Quanta veritat en tres paraules!\nAvui és divendres24. Baetulo desperta i els crits de la multitud inunden els carrers principals. És dia de mercat. Tant de bo rebi notícies del cònsol25 des de Roma. Estic impacient. Voldria marxar lluny i oblidar-la. Clàudia Valèria, la meva Penèlope26, el meu amor. Però sé que no podré. Diuen que el temps és un bon metge…"\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 0:11 38 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: competència lèxica, competència lingüística, competència literària, cultura clàssica, grec 1, lectura, llatí 1r, referències clàssiques\nEstela d'Amenmenés, El gran himne a Osiris, Museu del Louvre\nΧαῖρετε, benvolguts navegants! Aquesta és una nova entrada de “nanolliçons d’etimologia”, com bé deia el Jordi en l’anterior post.\nPer començar, us explicaré que vaig trobar aquesta curiosa (i interessant!) paraula tot fent el treball per grups de Llatí i Grec, en què se’ns demanava que busquéssim l’etimologia d’alguns hel·lenismes, entre els quals hi havia el mot ASTRONAUTA.\nSi atenem a l’etimologia de TANATONAUTA, veurem que prové dels ètims grecs θάνατος (thánatos), que significa “(la) mort”, i ναύτης (náutes), “navegant, mariner, passatger” (com άστροναύτης, “astronauta”, que literalment vol dir “navegant de les estrelles”).\nLa paraula tanatonauta descriu una persona que, per uns minuts, ha estat en aquella suposada línia entre la vida i “l’altre costat”, un espai denominat “mort clínica”. I què és una mort clínica? Doncs aquella que suposa la pèrdua de consciència i el cessament del flux sanguini i l'activitat respiratòria del pacient. Es tradueix, per tant, en una aturada cardiorespiratòria i la pèrdua de signes vitals però sense que es produeixin lesions irreversibles a les cèl·lules cerebrals. Al mantenir-se vives aquestes de manera temporal, hi ha un marge de temps per revertir la situació, amb maniobres de reanimació cardiopulmonar, abans que es produeixi la mort biològica. Aquesta ve determinada per la producció de lesions cerebrals irreversibles, que fan impossible la recuperació de la respiració i del pols. La mort biològica es produeix a partir de 4-15 minuts, un cop s'ha produït l'aturada cardíaca. Segons això, per tant, una mort clínica (o mort aparent) és possible de ser recuperada si es fa arribar al cervell sang oxigenada suficient perquè aquest òrgan no es lesioni.\nRas i curt, un tanatonauta o “navegant de la mort” és aquella persona els signes vitals de la qual s’han aturat durant uns segons, o minuts, però que ha sobreviscut gràcies a que el cervell no ha patit cap lesió irreversible.\nAquí us deixo l’enllaç d’un cas ben curiós, el d’una dona australiana anomenada Vanessa Tanasio (fixeu-vos en el cognom!), de 41 anys, que va “tornar a la vida” després d’una mort clínica de 42 minuts gràcies a una màquina, la Lucas 2, utilitzada amb èxit per primera vegada. Com diuen els metges, “és realment un miracle”.\nPer acabar, un altre enllaç curiós i una pregunta: l’enllaç és el de la Tanatopèdia, una mena d’enciclopèdia funerària sobre usos, rituals i aspectes culturals vinculats a la mort, i la pregunta, aquesta...\nconeixeu altres paraules derivades de l’ètim grec θάνατος i el seu significat?\nNúria Martínez i Sellarès\nPublicat per El vaixell d'Odisseu a 9:52 27 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: competència lèxica, etimologia, grec


Enrique Morente, flamenc alt i de terra\nLa Suma Flamenca de Madrid aquest 2020 està dedicada a aquest artista, un dels més imponents d’aquest país\n11 de de desembre del 2020. 20:17\nBARCELONA 24 09 2010 ICULT CONCIERTO DE ENRIQUE MORENTE EN EL LICEU FOTO ELISENDA PONS\n«‘De mi balcón flotante fui colgando tus besos / Y ahora todas las noches repican con el viento’». Amb aquest vers de Pedro Garfias va arrencar Enrique Morente Allegro Soleá la seva incursió en la música clàssica junt amb Fantasía Jonda. La primera vegada que va esmentar el projecte va ser el 1986. D’aquest somni líric al rock d’Omega van passar 10 anys, el temps que fa ja que se’n va anar.\nAquella dècada, iniciada i coronada amb dues joies, reflecteix el que vam guanyar amb la seva obra i vam perdre amb la seva mort. Dècada en què va col·laborar amb l’orquestra marroquina Chekara; va descobrir les veus búlgares; va embastar la missa flamenca més bonica del món; va crear Discos Probeticos, i es va unir a un déu de la guitarra en ‘Nova York/Granada, Morente-Sabicas’ demostrant que era un creador sense sostre que coneixia els límits.\nTambé va guanyar llavors el Premio Nacional de Música. Ell va dir que no era un reconeixement a la seva obra, sinó al gènere, tot i que potser el van donar a la seva mirada, do que s’entrena, però no s’aprèn. O a la inquietud que el mantenia en moviment. O a la seva rebel·lia, la que li feia treure’s el barret només per mirar dins i convertir-lo en barret de copa, mai en homenatge. D’allà van sortir centenars de cants, versos i idees, moltes d’encara desconegudes.\nLa Suma Flamenca de Madrid aquest 2020 està dedicada a Morente. Tota comparació és tramposa, però hi ha noms en aquest programa que representen, sense buscar-ho ni dir-ho, algun dels trets que el van fer gran: la curiositat incessant (Rocío Márquez); la barra sense traïció amb els mestres (Sandra Carrasco) o l’ús d’una veu portada al límit (David Lagos). Seguir el mateix rumb és l’únic honor que poden rendir els seus companys a un home que odiava els homenatges. Per això el de les autoritats no hauria de ser mai donar el seu nom a places i escoles, sinó ensenyar la seva obra. A escoles i conservatoris, de vegades els més sords: al seu talent, en concret, i en general, al flamenc.\n«‘Nadie hable mal del día hasta que la noche llegu», va cantar, i 10 anys després de la seva mort ja és hora de dir, sense excusar-se ni dubtar, que Morente és un dels artistes més imponents d’aquest país. Un cop d’ull als més venuts d’aquella dècada escollida –Sergio i Estibaliz; Ana Belén i Víctor Manuel; Mecano; Alejandro Sanz; María del Monte– dona una mesura. Aquesta comparació és un altre bassal, però no enfronta gustos ni rànquings, sinó exigències creatives. La de Morente va ser incalculable, tant com l’amor amb què va tractar el flamenc, que va assumir com a complex i no va pretendre dominar, només donar-li ales, llum, camins, i així demostrar com d’ample podia ser un univers entossudit tantes vegades a mostrar-se obtús.\nPer aconseguir-ho, li va donar puntes de fuga: altres músiques o lletres i autors menys evidents o oblidats. I altura: una mostra, minúscula però eloqüent, és la ‘copla’ en la qual va unir Picasso i Zambrano amb La Cañeta o Juan Breva, ja que ningú com ell va entendre que el flamenc és cultura. Tan alta com el balcó volador de Garfias, tan del poble com el vent i els petons.


The Quiet American – Lo bloc\nGraham Greene és un autor que ha tingut èxit tant amb les seves novel·les com amb les adaptacions que aquestes han tingut al cinema i la televisió. Recordo una mini-sèrie sobre The Human Factor que em va deixar senzillament frepat. Aquesta adaptació de The Quiet American és molt recomenable.\nAmbientada al Saigon de les acaballes del domini francès sobre Indoxina, The Quiet American explica diverses històries en una sola pel·lícula, i ho fa d’una manera exquisida. Per una banda tenim el rerefons del drama polític i militar; per l’altra un triangle amoròs. Sexe, desig, amor, cinisme, colonialisme, amistat, tot encaixa en un retaule que deixa en mal lloc la condició humana, però que és ple de compassió pels qui la pateixen.\nA primer cop d’ull, el gran atractiu d’aquest thriller és la parella protagonista: Michael Caine i Brendan Fraser, consagradíssim l’un i emergent l’altre, triomfen en un duel interpretatiu de gran alçada. Caine en té prou amb moure subtilment la cella, afegir una pausa enmig d’una frase o canviar lleugerament el to de veu per a donar una altra lliçó d’ofici. Impressionant. Però no menys excel·lent és l’actuació, voluntariosa i complidora del popular Brendan Fraser (The Mummy, per exemple) que resulta no només convincent sinó conmovedor. I és molt difícil transmetre sensibilitat quan interpretes un autèntic malparit.\nPerò si la parella d’estrelles està bé, els actors mal anomenats secundaris són una mina d’or. La misteriosament sensual Do Thi Hai Yen té una presencia captivadora, animal, que transmet tot i més amb la mirada i el posat de la seva esbelta figura. El sobri Tzi Ma parla amb gestos mínims i mirades profundes. La Pham Thi Mai Hoa, que interpreta la germana de la noia del triangle amoròs, domina totes les escenes en que participa, i són escenes amb Michael Caine per enmig. Deixo pel final un actor al que li tinc un afecte especial: el serbi Rade Serbedzija es crospeix amb patates el parell d’escenes en que apareix interpretant l’inspector francès de policia, i et fa maleir el guionista per no ampliar el seu paper. Els habituals del Verdi potser el recordareu d’aquell magnífic drama bèlic balcànic que es diu Before the Rain.\nEl responsable d’aquest excel·lent thriller de descarnat cinisme i melancòlic romanticisme és el director Phillip Noyce, hàbil artesà de pel·lícules de misteri amb ritme de films d’acció (The Bone Collector, Patriot Games, Clear and Present Danger) i que aquí es beneficia d’una producció perfecta, amb una ambientació extrordinària i una música evocadora, lírica i bellíssima.\nAdient per a gaudir d’un plat de molt bon cinema. Contraindicat per a ànimes sensibles: la vida és dura.\n← Pecat absolt\n→ The World Is Not Enough