Coneix a la primera model barbuda de les passarel·les que lluita contra el bullying\nEs diu Harnaam Kaur, té 25 anys i és d'origen britànic. Pateix, des de fa temps, de síndrome d'ovaris poliquístics, la qual cosa fa que li creixi pèl facial des que tenia 11 anys.\nExperts adverteixen de la "infrautilització" dels recursos per detectar casos d'assetjament escolar i 'ciber-bullying'\nPerò als 16 anys es va plantar i va decidir combatre el bullying que patia per això --la qual cosa li va fer fins i tot estudiar l'opció del suicidio-- d'una manera molt particular: va començar a acceptar-se a si mateixa i va deixar que el pèl li creixés de forma natural. Ella mateixa es va posar el malnom de 'La dona barbuda'.\nAra Harnaam Kaur, malgrat ser confosa sovint amb un home, accepta la seva barba i assegura que no tornaria "mai" a afaitar-se, ja que és "la forma en què Déu" la va fer i està "contenta" amb ella, segons va declarar a MailOnline.\n"Em sento més femenina, més sexy i crec que això es veu. He après a estimar-me a mi mateixa pel que sóc. Res pot fer-me mal ara (...) Sóc capaç de sortir i comprar a la secció de dones sense sentir que no hauria d'estar allà. em poso faldilles, vestits i joies i m'agrada aconseguir els meus ungles com qualsevol altra ", diu.\nHarnaam Kaur s'ha convertit en una abanderada contra el bullying i en un fenomen a les xarxes socials: el compte d'Instagram té ja més de 45.000 seguidors. "Vull que altres dones trobin la força que jo vaig trobar. Si els hagués de donar un missatge seria que visquin la seva vida i el seu camí com vulguin", diu.\nA més, la seva peculiar aparença li ha fet aconseguir una feina en l'agència Ugly (Rage) Models, on treballa, i la setmana passada va obrir la desfilada de la Royal Fashion Day de Londres gràcies a la dissenyadora de joies Marianna Harutunian.


Educació Secundària | Trinitarias Valencia\nAl llarg del nostre calendari escolar, els cursos de 1º i 2º de E.S.O. realitzen diferents activitats extraescolars i que integren objectius molt variats que estan inclosos al nostre projecte educatiu.\nDurant el curs s'organitzen excursions a llocs significatius de la nostra geografia el que, a més d'ajudar al coneixement de la nostra història, també serveix per a fomentar la convivència entre els alumnes de cada nivell. Els últims anys s'han realitzat visites a poblacions com Xàtiva, Sagunt, Xelva o Requena.\nD'igual forma també es realitzen altres eixides complementàries, entre les quals es poden citar l'assistència a obres de teatre, la participació en audicions musicals en el Palau de la Música, o la conscienciació en les normes de circulació en el Parc d'educació Vial "El Semàfor" de Gilet.\nAl llarg de l'any, els cursos del primer cicle d'Educació Secundària Obligatòria, participen en diferents concursos literaris i de coneixement de llengües estrangeras com és el cas del concurs de redacció, en Nadal, i del de lectura que coincideix amb el Dia del Llibre.\nTotes aquestes activitats extraescolars són organitzades conjuntament entre els departaments i els tutors.


Apartment Liszt Square Budapest Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLiszt Ferenc tér 3., 06. Terézváros, Budapest, Hongria, 1061 - Veure al mapa\nBen situat a la els paisatges, la cultura, compres area de Budapest ciutat, Apartment Liszt Square us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Liszt Square, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Apartment Liszt Square es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Liszt Square la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Budapest.\nTots els comentaris (57) Parelles (41) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (2) Grups (4)


La Ruta de la Tapa i el Vi d'Almassora supera els 10.000 serveis en l'equador de la vuitena edició - Diari Valencià\nPortada » Actualitat » La Ruta de la Tapa i el Vi d’Almassora supera els 10.000 serveis en l’equador de la vuitena edició\nEls 18 locals participants obrin les seues cuines de nou aquest cap de setmana\nLa huitena edició de la Ruta de la Tapa i el Vid’Almassora arriba a l’equador després de servir 10.662 plats. Des de l’inici de l’esdeveniment, el passat 29 de març, els 18 locals participants han cuinat tres especialitats cadascun acompanyades d’una beguda, una combinació amb un preu únic de tres euros.\nTornaran a fer-ho des de hui divendres i fins a diumenge que ve, en el tercer cap de setmana de la ruta, la qual finalitzarà el pròxim 29 d’abril. “La participació de veïns i visitants ha sigut molt alta, un fet al qual han contribuït els dies festius i actes amb gran afluència de públic, com la Trencada de l’Hora”, ha incidit l’edil de Comerç, Roger Beltrán, qui ha recordat que aquest cap de setmana “el FES TAM! suposarà un al·licient per a aquelles persones que isquen a gaudir de les tapes”.\nAixí doncs, el cap de setmana passat els hostalers van servir un total de 4.062 plats. Aquesta xifra se sumia als 6.600 venuts durant la Setmana Santa i dóna com resultat “una Ruta de la Tapa amb resultats molt positius per a l’hostaleria”.\nCal recordar que totes les dades sobre locals, receptes i horaris están arreplegada en l’App dissenyada per l’Ajuntament d’Almassora per a la VIII Ruta de la Tapa i el Vi, disponible per a IOS i Android. A més, Tallers Queral ha editat 3.000 fullets i el consistori ha instal·lat fins a 15 panells amb un plànol del municipi i un codi QR que remet al llibret oficial.\nEn el nucli urbà, els locals que serveixen les especialitats d’aquest esdeveniment són Cafeteria Ximo, Taverna TM, El Paladar del Mercat, Casa Xavi, Duo Gastrobar, Cafeteria Laura, Cafeteria Jasmi, Olisec, La Cuinera, Solera, La Rúa Restobar, Sidrería Sanabria, Casa Elena, Pren Tapa, Casa María, Cafeteria Noelia i Casa Charo. Les tapes arriben també fins al districte marítim a través de la Pizzeria Di Maria.


Reagrupament : Surt el número 12 de "La Veu", que arriba al seu primer any d'existència\nEl president del Cercle Català de Negocis considera que el fracàs d'Spanair posa de manifest que "el projecte de CiU d’encaix amb Espanya penja d’un fil"\nEl butlletí de Reagrupament Independentista, La Veu, arriba al primer any d'existència amb el número 12 d'aquest mes de febrer. El número conté com a article més destacat un text de Ramon Carner, president del Cercle Català de Negocis que explica que el fracàs d'Spanair "ha estat l’última gran enredada d’Espanya a la burgesia catalana autonomista, i que aquesta fallida s’hagi fet durant un govern de Convergència explica molt bé que el projecte de CiU d’encaix amb Espanya penja d’un fil."\nCarner encoratja a tots els empresaris, autònoms i botiguers de Catalunya a passar a l'acció i organitzar-se per a desplaçar tots aquells que ara han perdut tota credibilitat després d'haver ocupat durant 30 anys posicions de poder en institucions econòmiques "i han jugat amb el sentiment i el treball dels catalans". També ens convida a l'acció Rut Carandell, vicepresidenta de Reagrupament, que signa un article on posa el pintor Antoni Tàpies com a exemple, ja que fou "un artista compromès amb la seva nació, que, des del seu treball i des d’una catalanitat desacomplexada i lluitada, inclús durant el negre franquisme, ha esdevingut un referent internacional i amb el seu art ens ha creat un present i un futur més amable i lúcid".\nCarles Bonaventura recorda la necessitat d'acostar la política a la gent. En aquesta línia, expressa que el nou local de Reagrupament a Girona esdevindrà l’oficina del regidor per tal que "la gent de la ciutat que desitgi que Reagrupament sigui el seu interlocutor a la Casa de la Vila, on formem part del grup de la CUP+RCat, com a mínim un matí a la setmana m’hi pugui trobar, presentar-me les seves iniciatives i fer-me les preguntes oportunes".\nEl butlletí conté articles dels tres associats Daniel Roig, Joan Prats i Miquel Cribillers, amb els títols "La batalla de l'actitud", "Espoli de vuit caixes alhora" i "Amb esperança". Roig afirma que, en assolir la maduresa suficient, un es pot adonar que "les coses realment importants s’han de demanar pel seu nom, amb fermesa i convicció" com està fent Escòcia, a diferència del que fa Catalunya; Prats mostra la seva perplexitat davant del fet que ningú no hagi aixecat la veu davant la imminent deslocalització de 8 caixes catalanes que el Banc d'Espanya localitzarà fora de Catalunya; Cribillers posa de manifest que "missatge engrescador i esperançador com el nostre no n’hi ha cap més" i ara el treball per la independència de Reagrupament comença a obtenir reconeixement en els fets.\nFinalment, la revista conté les seccions habituals de Josep Sort sobre Independentisme al món, que para atenció especial a la claredat de la pregunta del referèndum d'Escòcia, i la de llibres recomanats, a càrrec de Pere Torra, que, en ocasió que l'any 2012 és el centenari de Pere Calders, Avel·lí Artís-Gener i Joan Sales, se centra en el recull de l'obra contística completa de Pere Calders.\n9.510 lectures | 16 vots - valoració 10 | 1 comentaris Actualment 10 de 10 Estrelles.\nTots junts!!! És important que lluitem per a ensenyar les cartes dels que ens volen enganyar fent catxa. Des de diversos fronts, agrupacions, partits. Les veus han de sorgir d'arreu del país. Fins al moment en què ens calgui una gran força unitària...Aleshores podrem cantar aplegats la vella cançó: tots junts vencerem!


Photojordi - Jordimusik: Entrevista al grup Fora de Lloc\nEntrevista al grup Fora de Lloc\nJordi - Coincidim amb els Fora de Lloc a les semifinals del concurs musical Rockalafell, i el primer que fem és preguntar-los com defineixen la seva proposta musical nascuda a Montblanc el 2001?, és adequada o està "fora de lloc"?\nFora de lloc -Nosaltres pensem que és adequada, ja que creiem en aquest projecte, tot i que diuen que: "Qualsevol cosa que no sigui normal, pot dir-se Fora de Lloc".\nJordi - Actualment els anomenats grups de pop-folk en català, com Manel o Els amics de les Arts, acaparen gairebé tota l'atenció dels mitjans de comunicació. Podríem dir que el rock ha passat a un segon terme, està "fora de lloc"?\nFora de lloc -Bé, és veritat que, com tu dius, els Manel o Els amics de les Arts acaparen l'atenció dels mitjans, però no creiem que el rock hagi passat a un segon terme. Des de l'any que va nèixer, sempre ha estat i estarà aquí amb nosaltres, i seguirà sent així, l'únic que passa ara és que aquests grups han esclatat i la gent potser s'hi fixa més.\nJordi - La música, i especialment la manera de produir-la i fer-la arribar al públic, està evolucionant continuament. Quins creieu que són els secrets per no quedar fora de lloc davant d'aquesta evolució?\nFora de lloc - Doncs estar a la última, no deixar de treballar i donar sempre una bona imatge.\nJordi - Caldrà estar-hi atents, doncs! Quins són els projectes musicals que us engresquen actualment?\nFora de lloc - Potser el primer projecte pel qual lluitem és el de poder ser coneguts i que tothom pugui jutjar la nostra música, i evidentment que a la gent li agradi la feina que nosaltres fem. Ja després, per aconseguir aquest objectiu, n’hi han d’altres com el de poder grabar un 2n disc, fer un videoclip, o el de poder viure de la música, tot i que sabem que avui dia és molt difícil.\nJordi - Com podem estar al dia de les vostres novetats i propers concerts?\nFora de lloc - A través de la pàgina de faceebook i myspace www.myspace.com/FDLLOC\nJordi - Moltes gràcies per aquesta entrevista!\nPublicat per Photojordi Montserrat a 9:54\nphotojordi 1 de septiembre de 2011, 7:30\nPodeu veure l'entrevista:\nEntrevista al grup Faèrica\nTERRA IBERICA - Festival de divulgació del món Ibè...\nFinal F4 Euroleague Reus Deportiu - UD Oliveirense hoquei patins - Final Four Lleida 14/05/17\nPartit FC Barcelona - BM Villa de Aranda lliga Asobal handbol 21/04/15\nPartit final four de la Lliga de Campions Europea FC Barcelona - FC Porto d'hoquei patins al Palau Blaugrana i celebració títol Campió d'Europa 4/05/14\nLlibre Fotografies "Club Patí Calafell 2011 - 2016 - 5 anys a OK lliga"


Una filla d'Ernest Lluch serà cap de llista dels comuns al Senat per al 10-N - Diari de Girona\nUna filla d'Ernest Lluch serà cap de llista dels comuns al Senat per al 10-N\nRosa Lluch afirma que «és imprescindible que hi hagi diàleg» El PP escull el regidor de Calonge Alberto Mas com a cap de llista al Congrés per Girona\nacn/ddg | 07·10·19 | 00:31\nRosa Lluch. efe\nLa professora d'història medieval de la UB Rosa Lluch, filla del militant socialista assassinat per ETA Ernest Lluch, serà la cap de llista d'En Comú Podem (ECP) al Senat per Barcelona. En un acte preelectoral de la candidatura En Comú Podem realitzat al Mercat de Sant Antoni de la capital catalana, l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, va anunciar que Rosa Lluch serà la principal candidata de la seva formació al Senat i substituirà Noèlia Vall.\nLluch va explicar que ella sempre s'ha sentit «còmoda» ideològicament amb l'espai que representa En Comú Podem, ja que està en contra de «la política de blocs» entre els partits, i també de les retallades i les polítiques d'austeritat pressupostària. «Reconec -va explicar- que sento un cert vertigen en decidir ser candidata, però davant l'actual 'dialeg de sords' entre Catalunya i l'Estat, feia falta fer un pas endavant, perquè és imprescindible que hi hagi diàleg i que aquest s'ompli de contingut».\nSegons la filla d'Ernest Lluch, cal procurar que existeixi «un espai d'entesa entre la societat catalana i l'Estat», i es va mostrar disposada a propiciar aquest espai «per sortir de l'actual carreró sense sortida». «Vull construir ponts en aquests moments de desacord», va assenyalar la nova cap de llista dels comuns al Senat, qui també va reivindicar una Cambra Alta amb capacitat de representar els diferents territoris de l'Estat.\nD'altra banda, el PP ha escollit el regidor de Calonge Alberto Mas per encapçalar la llista al Congrés per Girona, mentre que per al Senat la número 1 serà Maria Àngels Olmedo. Paral·lelament, María de los Llanos de Lluna, que va ser delegada del Govern a Catalunya durant el primer mandat de Mariano Rajoy, ha estat triada com a número 2 de la candidatura del Partit Popular per Barcelona. L'exdelegada del Govern se situa darrere de Cayetana Álvarez de Toledo, que repetirà com a número 1 per aquesta demarcació.\nLa CUP ratifica les llistes\nPer part seva, la CUP va ratificar les llistes per a les eleccions després que s'ampliés el termini perquè la militància votés fins ahir a les dues de la tarda a causa d'un problema informàtic. La llista per Barcelona, encapçalada per Mireia Vehí, va rebre un suport del 80,13% del cens, i la seguiran els també exdiputats Albert Botran i Eulàlia Reguant. Pel que fa a la resta de demarcacions, es van ratificar les dues primeres persones de la llista, i per Girona seran Non Casadevall i Maria Besora (89,47% dels vots).\n1 Ramaderia i cultius, sota l’impacte del canvi climàtic\n2 Informa’t amb la newsletter de Diari de Girona\n3 Jordi Comas inspira un documental que tracta el futur de la Costa Brava\n5 Multen dos joves amb 125 euros per menjar pipes al carrer a Astúries


ARAMULTIMÈDIA - Incendi al Molinar\nS'ha declarat aquest 5 de juliol a una zona de difícil accés d'El Molinar. Afortunadament els bombers l'han controlat ràpidament\nIncendi al Molinar\nUn incendi ha afectat aquest 5 de juliol a una de les fàbriques abandonades al Molinar d'Alcoi. El foc ha sigut ràpidament controlat pels Bombers, malgrat ser una zona escarpada i de difícil accés.\nSegons han informat des del 112, en detectar l'incendi s'han desplaçat fins allí 4 vehicles dels Bombers de la Muntanya, i un helicòpter ha traslladat també una brigada. Poc després l'helicòpter es retirava i a les 12,15 hores del migdia, menys d'una hora des que s'havia declarat el foc, es donava l'incendi per controlat.\nTot i això, a la zona s'han quedat edefectius per a refredar la zona, extingir l'incendi i evitar que el foc revife. El problema és que les flames han afectat una antiga fàbrica a mig enderrocar, amb bigues grans de fusta, i cal assegurar que tot està ben apagat i fred.\nINcendi al Molinar/Jordi Ferri\nARAMULTIMÈDIA, dijous 5 de juliol de 2018\nEquip AM - 05/07/2018\nUn incendi ha afectat aquest 5 de juliol a una de les fàbriques abandonades al Molinar d'Alcoi. El foc ha sigut ràpidament controlat pels Bombers, malgrat ser una zona escarpada i de difícil accés. Segons han informat des del 112, en detectar l'incendi s'han desplaçat fins allí 4 vehicles dels Bombers de la Muntanya, i un helicòpter ha traslladat també una brigada. Poc després l'helicòpter es retirava i a les 12,15 hores del migdia, menys d'una hora des que s'havia declarat el foc, es donava l'incendi per controlat. Tot i això, a la zona s'han quedat edefectius per a refredar la zona, extingir l'incendi i evitar que el foc revife. El problema és que les flames han afectat una antiga fàbrica a mig enderrocar, amb bigues grans de fusta, i cal assegurar que tot està ben apagat i fred.


Es presenten sis parelles lingüístiques a l'Aleixar\nLa majoria de voluntaris i aprenents són familiars d'alumnes de l'Escola Teresa Salvat Llauradó.\nEl dimecres 14 de febrer a les 16 h es van conèixer a l'Escola Teresa Salvat Llauradó les sis parelles lingüístiques de l'Aleixar que, a partir ara, compartiran una hora setmanal de conversa en català a fi que els aprenents, familiars d'alumnes de l'escola, perdin la vergonya a comunicar-se en aquesta llengua amb el suport d'un voluntari o voluntària, també pares, mares o avis de l'escola.\nL'any 2016 en aquesta escola del Baix Camp ja es van formar sis parelles lingüístiques amb aprenentes interessades a parlar una mica en català amb altres mares que les ajudaven en les comunicacions amb l'escola. En aquelles primeres trobades, la direcció del centre els va cedir espais perquè poguessin fer l'hora de conversa aprofitant que els nens eren a classe. L'any passat, el 2017, es van constituir quatre parelles més a la mateixa escola, algunes de les quals també es trobaven allí.\nDurant la sessió de presentació, la dinamitzadora del Voluntariat per la llengua els ha donat algunes instruccions sobre el funcionament del programa i els ha lliurat alguns materials per facilitar la conversa, com el llibre Vocabulari en imatges i l'últim quadern de la col·lecció Parlem tu i jo, publicats per la Direcció General de Política Lingüística. També els ha explicat algunes de les activitats que el CNL de l'Àrea de Reus ha organitzat per a les parelles lingüístiques per aquest trimestre, com la visita guiada al refugi de la Patacada de Reus o l'assistència de públic gratuïta a un partit d'hoquei del primer equip del Reus Deportiu.\nImplementar el voluntariat lingüístic a les escoles és una oportunitat perquè els aprenents ampliïn els seus coneixements de català i d'aquesta manera puguin ajudar els seus fills en el seu procés d'aprenentatge. A banda, els permet relacionar-se amb altres persones de la comunitat educativa i ampliar el seu cercle social, cosa que facilita també la seva integració en la població on viuen.\nLes parelles lingüístiques es comprometen a trobar-se una hora a la setmana durant deu setmanes amb un únic propòsit: facilitar la conversa en català perquè aquestes persones que el parlen una mica però no s'atreveixen a fer-ho, ho facin amb un voluntari o voluntària que els escoltarà, revisarà i comentarà aquelles paraules o expressions que no acaben de ser adequades en català.


Últims programes - Sense ficció - Pàgina 4\nEl segon i últim capítol de la minisèrie documental d'investigació de Montse Armengou, Ricard Belis i Albert Elfa sobre les retirades de menors per part de l'administració posarà el focus als centres de menors. Com és la vida dels infants en aquests centres? És ètic fer negoci amb els desemparats?\nQualsevol cosa abans que una puta\nEva-Maree Kullander Smith tenia 27 anys quan el pare dels seus fills la va assassinar durant una visita supervisada pels serveis socials. La custòdia dels petits s'havia concedit a l'home, tot i els seus antecedents de violència domèstica, després que els serveis socials descobrissin que la mare havia exercit de noia de companyia.\nDesemparats. El dolor\nPrimer capítol de la minisèrie documental d'investigació sobre les retirades de menors per part de l'administració. En la majoria de casos estan justificades, però el documental aborda les errades del sistema. Centenars de famílies trencades per protocols qüestionables, construïts per protegir els menors.\nEspies en l'arena. Objectiu Espanya\nLa inèdita i tràgica història d'un grup de republicans espanyols, exiliats al nord d'Àfrica, al servei de la intel·ligència militar dels Estats Units durant la Segona Guerra Mundial. Disponible a la carta fins al 14 de juny.\nEls homes del silenci és la història poc coneguda del grup de persones que van treballar a la rebotiga de la política per fer possible el restabliment de la Generalitat de Catalunya i el retorn de Josep Tarradellas a Catalunya el 23 d'octubre del 1977.\nUn monstre al cap\nJean Carper és una periodista mèdica dels Estats Units amb una llarga carrera a la CNN i a la premsa escrita. Passada la vuitantena descobreix que és portadora d'un gen que la predisposa a patir la malaltia d'Alzheimer, i es proposa conèixer a fons aquest trastorn consultant els especialistes capdavanters d'arreu del món. Així descobreix la sorprenent història d'una malaltia envoltada de misteri i d'una aurèola apocalíptica més pròpia d'una pel·lícula de terror, i que no sempre es correspon amb la realitat.\nLa música és vida\nLa música és vida" recull l'experiència de mesos d'uns estudiants de batxillerat de Sabadell que fan el seu treball de recerca sobre quins efectes pot tenir la música en els pacients d'Alzheimer.\nLa teoria sueca de l'amor\nEl tòpic defineix Suècia com un model de societat perfecta amb una qualitat de vida altíssima. Però, realment és un país feliç? És possible que la població més autònoma i independent del món estigui insatisfeta? "La teoria sueca de l'amor" estarà disponible a la carta fins al 3 de maig del 2018.\nDins el mateix vaixell\nAquest documental ens presenta la situació econòmica mundial actual i busca solucions als problemes. Aborda qüestions com la globalització, la distribució de la riquesa i el treball i l'explotació dels recursos del planeta. Economistes, historiadors i persones del carrer exposen reptes i possibles solucions als problemes, com la renda mínima garantida.\n17A: Deures pendents\nMontserrat Besses i Joan Carles Peris presenten un programa en directe en què es tracta, entre altres temes, el paper de l'escola en el moment de detectar i evitar processos de radicalització. Tenim les eines adequades? Quin ha de ser el paper dels docents?\n17A: Lliçons apreses?\n"17A: lliçons apreses?", produït per TV3, dirigit per Montserrat Besses i realitzat per Pere López, té l'objectiu d'analitzar i comprendre els processos, els comportaments i els patrons de conducta que es donen en els atemptats terroristes. El punt de partida és el "No tinc por" dels atemptats de Barcelona i Cambrils de l'agost del 2017.\nCiutats a contrallum\n"Ciutats a contrallum" cartografia l'ànima de quatre ciutats que evoquen la idea de destrucció en la dècada dels 90: Kigali, Sarajevo, Beirut i Medellín, a través de les històries dels seus habitants. Un viatge cap a l'esperança, a través d'una història de ciutats i ciutadans admirables, que dia a dia intenten superar les conseqüències del fanatisme\nEl documental explica l'aventura de l'Albert Adrià per construir elBarri, un innovador circuit gastronòmic a Barcelona format per sis restaurants que ja acumula diverses estrelles Michelin. Un projecte per construir-se a si mateix, per alliberar-se del pes del seu germà Ferran Adrià i de la marca que el va ajudar a convertir-se en sinònim de creativitat culinària, El Bulli.\nPere Casaldàliga, és d'aquelles persones que han marcat la societat catalana des de la distància. La història d'un bisbe rebel al Mato Grosso, al Brasil, enfrontat als poderosos i amenaçat de mort per la seva denúncia social\nPepe Fons, el productor\nMolts hem crescut amb els seus anuncis. Formen part de la nostra cultura visual i fins i tot els hem incorporat en el nostre llenguatge, com quan fem servir l'expressió "cuerpo Danone". En aquest documental coneixerem qui hi havia al darrere.\nRescat a la platja Roca Grossa de Calella


4.4. Aplicacions XML estàndard: XHTML i CSS\nEl vessant teòric dels continguts de l’assignatura és introduït pel professorat. Una part d’aquests continguts després s’ha de posar en pràctica, mitjançant exercicis presencials al laboratori d’informàtica, de manera autònoma o dirigida. Les pràctiques a l’aula d’informàtica formen part de l’avaluació continuada. També es fan exercicis teòrics i es resolen problemes a l’aula. Atesos els continguts de l’assignatura, s’ha de tenir un coneixement bàsic d’anglès tècnic per poder llegir manuals, guies d’ús i informació tècnica. Al llarg de l’assignatura es treballen casos, reals o ficticis, que serveixen per contextualitzar, en l’entorn dels sistemes d’informació, les necessitats de producció i transformació de la informació en diferents formats, prenent com a model de referència l’estàndard OAIS.\nCinc pràctiques grupals, cadascuna amb un pes del 6 % sobre la nota global de l’assignatura (en total, 30 %).\nCal aprovar els dos elements per separat.\nLa reavaluació consisteix a lliurar una versió corregida de les pràctiques suspeses, fins a un màxim de dues, i a resoldre un examen de la part suspesa del temari.\nLa resolució d’un supòsit pràctic sobre la tria d’un format, una DTD o una estratègia de formats adients per a una situació i un servei d’informació donats (35 % de la nota final).\nEn la modalitat d’avaluació única es pot reavaluar un màxim de dos elements suspesos.


Cercadors de cobertura. Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública\nLa Direcció General de Comunicacions Electròniques posa a disposició de la ciutadania dues eines de consulta en línia:\nCobertura TDT, telefonia mòbil i banda ampla (Simulador)\nMitjançant aquesta eina, podreu obtenir la simulació de cobertura i disponibilitat de les emissions a Catalunya, ja sigui de Televisió Digital Terrestre, telefonia mòbil i banda ampla, segons la comarca i municipi.\nEn relació a la TDT, la informació facilitada es desglossa en canals públics i privats a nivell local, a nivell de Catalunya i a nivell estatal.\nPel que fa a telefonia mòbil, el simulador mostra sobre el mapa la connexió al servei d'emergències 112. (zones on com a mínim hi ha cobertura d’un operador), a partir de la informació de cobertura de què disposa la Generalitat.\nSi us interessa el servei de banda ampla,el simulador mostra sobre el mapa la cobertura actual del servei ADSL i del servei WiMAX de tots els nuclis de població i polígons industrials de Catalunya, a partir de la informació de cobertura de què disposa la Generalitat.\nCobertura telefonia mòbil (Dades reals)\nL'aplicació Cobertura mòbil permet consultar la disponibilitat de cobertura mòbil arreu de Catalunya, diferenciant per tipologia de connectivitat (2G,3G i 4G) i segons l’operador (Movistar, Vodafone, Orange i Yoigo).\nCobertura mòbil és un projecte col·laboratiu que es nodreix de la participació ciutadana per generar les dades de cobertura a Catalunya. Així, com més gent hi participi més detallat serà el mapa que es crea i més fiable serà la detecció de zones al territori que necessiten millorar la seva cobertura.\nParticipar en aquest projecte col·lectiu ajuda, a més, a millorar l'eficiència dels serveis bàsics per a la ciutadania, com ara l'accés als serveis d'emergències (112) des de tots els indrets del país.


L'alcalde viatja a Brussel·les a unes jornades de treball sobre la UE - Ajuntament de Mataró\nL'alcalde viatja a Brussel·les a unes jornades de treball sobre la UE\ndilluns 17 gener 2005\nEls dies 18 i 19 de gener tindran lloc a Brussel·les unes jornades de treball sobre la Unió Europea, organitzades per la Federació de Municipis de Catalunya, per tal que els electes locals coneguin millor el funcionament de les institucions i les polítiques comunitàries. L'alcalde, Joan Antoni Baron, es desplaçarà a la capital belga juntament amb un grup de cinquanta alcaldes, regidors i tècnics locals.\nAquestes jornades són resultat d'un conveni de col·laboració entre l'FMC, la Diputació de Barcelona i el Patronat Català Pro Europa, signat l'11 de gener passat.\nEl conveni també ha possibilitat l'edició d'una guia de la UE per als ens locals, "Europa més a prop", de 132 pàgines, que serà presentada demà, 18 de gener, en el decurs de la inauguració de les jornades, a la seu del Patronat Català Pro Europa a les 14.45 hores. Aquesta inauguració anirà a càrrec de Javier Solana, secretari general del Consell de la UE; Anna Terrón, secretària general del Patronat Català Pro Europa i delegada del Govern de la Generalitat a Brussel·les; i Manuel Bustos, president de l'FMC i alcalde de Sabadell.\nAquesta primera jornada es completarà amb tres sessions de treball dedicades al procediment de la presa de decisions a la UE, la política regional 2007-2013 i les seves perspectives financeres, i la cooperació entre ciutats a Europa.\nLes jornades es completaran el dimecres, 19 de gener, amb una visita de la delegació municipalista catalana al Parlament Europeu, que finalitzarà amb una trobada amb els eurodiputats catalans.


Els autors de les Balears brindaren plegats a Can Balaguer per un Sant Sebastià literari\nMARGALIDA MATEU Palma 21/01/2018 00:20\n651x366 L’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana celebrà el 40è aniversari de l’associació a Can Balaguer. / ISMAEL VELÁZQUEZ L’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana celebrà el 40è aniversari de l’associació a Can Balaguer. / ISMAEL VELÁZQUEZ\n“Un brindis de celebració en comptes de reivindicació”. Amb aquestes paraules s’encetava l’acte literari per commemorar els 40 anys de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana. La trobada va tenir lloc al Casal Balaguer de Palma i aplegà una cinquantena d’autors de les Illes que celebraren una “llarga vida” per a l’entitat que els representa.\nUn dels autors de les Illes que ha estat soci durant aquests quaranta anys és Gabriel Janer Manila. L’escriptor ja era a Lluc quan es va fundar l’associació. “Són quaranta anys d’una història llarga plena d’energia”, recalcà Janer a aquest diari. Afegeix que “l’AELC ha estat un punt on ens hem pogut aferrar en moments difícils, ja fos per quan un editor ens volia prendre el pèl, per ajudar-nos amb la promoció d’un llibre o per fer conèixer un nou autor”.\nEl vicepresident de l’entitat per les Illes, Pau Vadell, va ser l’encarregat de donar la benvinguda als assistents, socis i representants del món cultural i institucional de les Illes, com la consellera de Cultura Fanny Tur, present a la trobada.\nEn l’acte, els escriptors en llengua catalana brindaren per les quatre dècades de l’associació. Una entitat, l’AELC, que fou fundada l’any 1977 a Mallorca, concretament al santuari de Lluc durant la cloenda del Congrés de Cultura Catalana de producció literària.\nLa celebració del 40è aniversari de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana donà també el tret de sortida de l’Any Llompart. L’escriptor i activista fou president de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana (AELC) entre els anys 1983 i 1987 i vicepresident del 1978 al 1982. “Ens cal reivindicar la trajectòria de Josep M. Llompart”, recordaren els representants de l’AELC durant la trobada.\nFou un moment emotiu de la cerimònia en el qual els mateixos escriptors varen fer el seu particular homenatge a Josep Maria Llompart, a través d’una lectura de poemes i textos que varen servir per donar el sus a l’Any Llompart 2018, que commemora el 25è aniversari de la mort de Josep Maria Llompart.\nAmb motiu de l’aniversari, l’AELC va aprofitar també per presentar la nova imatge de l’associació, obra del dissenyador valencià Dídac Ballester, que parteix de la litografia de Joan Miró donada per l’artista l’any 1981 i que ha servit d’imatge fins a l’actualitat.\nDesprés del brindis dels escriptors reunits enguany a Can Balaguer, els literats enfilaren cap als Ciutat de Palma.\nAnteriors trobades dels escriptors en llengua catalana s’havien dut a terme a Can Alcover contra els premis Ciutat de Palma bilingües que havia adoptat en l’anterior legislatura l’Ajuntament de Palma. Enguany, l’acte fou distès i festiu encara que també amb alguna reivindicació cap a “la dignificació del sector de les lletres catalanes”, comentà Pau Vadell.\nLa celebració a Palma de les quatre dècades de l’entitat posarà punt final a la commemoració de l’aniversari, que també s’ha celebrat a Barcelona i a València.\nEl mes de desembre passat, més de 200 professionals varen participar en el Congrés dels Escriptors en Llengua Catalana, organitzat també amb motiu de l’aniversari i que va servir per marcar les directrius futures de l’AELC.\n40 anys d’associats\nA l’acte del Casal Balaguer es va fer un especial homenatge als escriptors de les Illes Balears que són membres de l’AELC des dels seu inici: Jaume Armengol, Pau Faner, Pere Gomila, Gabriel Janer Manila, Francesc Moll Marquès, Maria Antònia Oliver, Josep Maria Quintana, Carme Riera i Pere Rosselló Bover. Nou escriptors de renom que fa 40 anys que són socis de l’AELC i que es varen inscriure entre el 30 d’octubre de 1977 i el 10 de febrer de 1978 i que són vius i que, com l’associació, fa quaranta anys que en són associats i lluiten per la dignitat del sector. Als socis assistents a l’acte, Gabriel Janer Manila i Pau Faner, se’ls lliurà una làmina commemorativa en forma de sopa de lletres amb el seu nom encerclat, obra gràfica de Dídac Ballester.\nL’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana va néixer a Mallorca durant la cloenda de l’àmbit de producció literària del Congrés de Cultura Catalana, al Santuari de Lluc, dia 27 d’octubre de 1977. En aquesta trobada, un centenar d’escriptors varen aprovar els estatuts i varen designar una comissió gestora encarregada de fer els tràmits per crear la nova associació. Des d’aleshores, l’AELC ha representat el col·lectiu professional, n’ha defensat els drets i ha estat una presència constant en la vida cultural de tots els països de parla catalana.


⚡ A les portes del pont a Catalunya: la mala notícia que acaba de donar Salut\nEl risc de rebrot es dispara a Catalunya i la velocitat de contagi creix fins a 1,21\nLa problemàtica dels brots és més evident que mai i arriba a l'índex de 206 | Per sobre de 200 es considera que hi ha un risc molt alt\nper Júlia Navarro dijous, 24 de setembre 2020 - 10:16h\nEl risc de rebrot continua disparat a Catalunya, segons Salut. | Catalunya Diari\nLa Covid-19 es resisteix a marxar. És més, lluny de fer-ho, continua sent un problema d'allò més evident a Catalunya i ara el risc de rebrot ja supera els 200, situant-se en 206. També s'incrementa la velocitat de contagi (Rt), que creix fins a l'1,21.\nEn les últimes 24 hores s'han declarat 913 nous casos confirmats de Covid-19 per proves PCR, i ha elevat la xifra total als 133.240. La xifra de casos, incloses totes les proves diagnòstiques, és de 157.653 (1.326 més en les últimes 24 hores). Des de l'inici de la pandèmia han mort a Catalunya 13.283 persones a causa del coronavirus, 17 més que en el darrer balanç que ha fet públic el Departament de Salut.\nLa notícia positiva en la jornada d'avui és que el número de pacients ingressats als hospitals catalans s'ha reduït en 19 persones i ara són 771, dels quals 140 estan hospitalitzats a l'UCI, 11 menys que fa 24 hores.\nSegons les dades del web www.dadescovid.cat, hi ha setze comarques catalanes per sobre dels 200 punts de risc de rebrot —molt alt—, mentre que només n'hi ha una —el Pallars Sobirà— que se situa per sota dels 30 punts, que marca un risc molt baix. Les comarques que, ara com ara, presenten un risc més alt són la Cerdanya (1.994,24)—que ha baixat dels 2.000 punts que superava ahir—, el Solsonès (552,13), Osona (544,21), la Ribera d'Ebre (373,39), la Vall d'Aran (371,88), el Gironès (342,89) i la Noguera (321,12).\nPel que fa als municipis, les quatre capitals catalanes tenen un risc alt de rebrot, situant-se totes elles per sobre dels 100 punts, amb Girona fregant els 400 punts (374,83). Els municipis catalans amb un índex de risc de rebrot més alt, tots ells per sobre dels 500 punts, són Manlleu (982,30), Vic (652,74), Salt (622,10), Mollerussa (588,24) i Balaguer (543,95).\nPel que fa al número Rt, hi ha onze municipis amb un índex superior als 2 punts, amb sitges arribant als 3,20. Pel que fa a les comarques, n'hi ha sis que superen els 2 punts, sent el Montsià la més castigada, que frega els quatre punts (3,96).


Interior investiga un xeic àrab que podria promocionar l'islamisme radical\nInterior investiga un xeic àrab que podria promocionar l'islamisme radical a l'Estat\nL'home fa una dècada que resideix a Espanya i té diversos negocis\nper Redacció dilluns, 18 de juliol 2016 - 09:54h\nEl xeic Aziz al-Fawan fa una dècada que va impulsar els seus negocis a Espanya. Foto: elconfidencial.es.\nEl Ministeri de l'Interior espanyol vigila molt de prop el xeic àrab Aziz al-Fawan, propietari del canal televisiu Córdoba Internacional TV i posseïdor d'altres negocis a l'Estat. Al-Fawan és natural d'Aràbia Saudita i el seu objectiu a Espanya és promoure el diàleg interreligiós i connectar cultures. Això és el que suposadament pretén a través de la televisió i també amb la Fundación Taqwa, constituïda al novembre del 2015 per «promoure, realitzar i fomentar la difusió del missatge de pau». Però la seva tasca podria ser només una coartada per perseguir altres fins, com és aconseguir el suport d'altres musulmans per expandir l'islamisme radical a l'Estat, tal com apunta elconfidencial.com. Fonts de les Forces de Seguretat asseguren que segueixen els seus passos per evitar que es converteixi en un focus de radicalització.\nAl-Fawan és un defensor del wahhabisme, la branca sunnita que es professa a l'Aràbia Saudita, i propugna l'estricta aplicació de la llei islàmica. Així, defensa la inferioritat del cristianisme, l'abolició dels drets de les dones i el rebuig i condemna cap als valors occidentals, segons explica el diari espanyol. La seva opinió, que podria generar un impuls de la islamització radical, ha estat recollida en diverses entrevistes i sermons. «No odiem a un politeista pel seu color, gènere, sang, país o perquè és americà, europeu, xinès o asiàtic. No obstant, si aquesta persona és un infidel, he d'odiar-lo, la seva heretgia i el desafiament a Al·là i al seu profeta» o «quan un home avisa la seva dona per complir les seves necessitats, ella hi ha d'anar, encara que estigui ocupada amb el forn» són només dos d'una llarga llista de comentaris que exposa durant la seva participació en debats.\nEl seu arrelament a Espanya cada vegada és més gran i els seus negocis no paren de créixer. L'últim ha estat la compra de l'antic casino de Toledo, un edifici de tres plantes al centre de la ciutat que el xeic vol convertir en un centre cultural i religiós que contribueixi a la difusió de l'Islam. A més, està negociant obrir uns locals similars a Granada i Còrdova.\nEl famós exfutbolista que s'ha casat per sorpresa aquesta setmana\nLa banca cancel·la un milió de comptes per falta de DNI


rebaixes: 483.- L'INSTANT PRESENT... aquarel·la pròpia\n483.- L'INSTANT PRESENT... aquarel·la pròpia\nque no clou camí...\nem perdo... sol.\nEl teu respir joiós\nem dava alè nova\nI. ara. la DISTÀNCIA\nno el deixa venir.\nL’espardenya no camina,\nels ulls no tenen mirall,\nla veu no escolta retorn\ni el cap no desperta.\nLa DISTÀNCIA empresona\ni el meu Instant malaltís\ns’asseu al brancal\nd’on el vent bufa\nfins que son alè s’apaga.\nEt sento prop i lluny\nen el record puntual\nEtiquetes de comentaris: aquarel·la, distància, L'INSTANT, rebaixes\nM'agrada com l'has titulat: "L'instant present".\nDiuen que l'avui és un regal i per això se'n diu present.\nGaudim cada dia del nostre present, de tots els presents que ens regala la vida siguin els més propers o els que ens arriben des de la distància i ajuntant-los tots, fem un pom tant bonic com aquesta aquarel·la d'avui!\nPetons, amic Anton!\n3 de gener de 2010 a les 13:11\nJa veig que el video... et va agradar. Tot i la tristesa, és preciós de mirar.\n3 de gener de 2010 a les 13:14\nJa saps, Anton que això dels instants i dels moment s m'agrada molt.\nAquest instant sembla nostàlgic o una mica trist, però penso que no deixarà de ser això un instant, el teu, el meu... i el que vingui serà diferent... millor, oi?\n3 de gener de 2010 a les 17:53\n3 de gener de 2010 a les 18:04\nJo, si m'ho permets, hi sento malenconia, un somni com un xic perdut, sovint la distància ens escanya, ens empresona, ens fa sentir impotents...\nMolts petons, Antón, Bons anys!\nEn el pensament hi tinc unes persones que han marxat, dos amic més grans que jo amb els que m'hi he relacionat bastant i dos noies casades que s'han amagat rera els núvols i sols tindrem el seu record. Tots, els quatre fan falta, però no podem triar... Aquell instant present que se'l endu el temps i ja no torna sinó amb el record... i el record... Res. Que tots en suportem de moments crus i durs,,, Anton\nAquesta aquarel·la és veritablement PRECIOSA!!\nPerò el poema em sembla trist... no és maca la distància quan la llunyania fa sentir aquesta soledat...\n3 de gener de 2010 a les 20:29\nNomés coneixia la teva faceta d'escriptor, ara ja veig que també ets un bon pintor, un gran artista, vaja! Et felicito Anton!\n3 de gener de 2010 a les 22:14


VII Parlament català de les religions\nVII PARLAMENT\tHISTÒRIC GRUP MALLORCA\nCONFERÈNCIA MARC TALLERS\nHistòria dels Parlaments Mundials de les religions\nDe l'11 al 27 de setembre de 1893, a la ciutat de Chicago (EUA), va tenir lloc la primera trobada del denominat «Parlament Mundial de les Religions». Al voltant de 6.000 persones i líders espirituals, acadèmics, teòlegs i representants de les religions del món es van reunir per ponderar el lloc de la fe i l'espiritualitat en el món modern. Aquell esdeveniment sense precedents va marcar l'inici del diàleg interreligiós modern.\nEn l'esmentat esdeveniment i en solemne assemblea foren considerades com a religions oficials: l'hinduisme, budisme, jainisme, zoroastrisme, taoisme, confucianisme, sintoisme, judaisme, cristianisme i islam. El Parlament era part de l'Exposició Colombina mundial, amb la qual els Estats Units celebrava el quart centenari de l'arribada de Cristóbal Colon al Nou Món.\nL'any 1993, 100 anys després del primer, es va convocar de nou a Chicago una altra reunió interreligiosa de caràcter mundial, fou el segon Parlament Mundial de les religions. Amb el propòsit de reviure el que fou el primer es van reunir més de set mil persones que pertanyien a una àmplia varietat de religions i comunitats espirituals.\nAquest esdeveniment va començar amb l'esforç inicial dels budistes, hinduistes, zoroastrismes i bahais. A continuació, es van adherir cristians de diverses denominacions i membres d'altres religions. En aquella ocasió, l'enfocament principal es va dirigir cap a la recerca de solucions als problemes de la humanitat per mitjà del diàleg i l'esforç conjunt.\nAquest encontre va oferir un context per a la reflexió, que es va plasmar en la declaració dels Principis Universals que recull el document anomenat: "Vers una ètica global". Aquest text eleva la importància de la no-violència, el respecte per la vida, la solidaritat, un ordre econòmic just, la tolerància, una vida transparent i la igualtat de drets, especialment entre els homes i dones.\nIII Parlament de les religions del món\nL'any 1999, a Ciutat del Cap (Sud-àfrica), és convocar el III el Parlament Mundial de les religions. S'hi reuniren més de 8.000 persones amb el propòsit d'urgir l'assemblea la necessitat de continuar la reflexió iniciada en el segon Parlament.\nAquesta vegada la crida no només es dirigia als religiosos, sinó també a les organitzacions que feien algun tipus de treball social, així com: governs, educadors, mitjans de comunicació, empreses, científics, artistes i altres organitzacions de la societat civil.\nEl III Parlament de les Religions del Món va oferir incomptables oportunitats per descobrir, demanar d'afrontar els diversos desafiaments del món. Analitzà la possibilitat d'organitzar projectes en comú en benefici de tota la humanitat, sense menysprear els valors espirituals de les diverses tradicions religioses. Un dels objectius específics del Parlament fou el d'analitzar la possibilitat de formar un fòrum comú amb el desig de posar fi a la intolerància religiosa així com la de frenar el sectarisme religiós que és font de guerres i genocidis per tot el món.\nIV Parlament de les religions\nEntre el 7 i el 13 de juliol del 2004 va tenir lloc el IV Parlament de les religions del món a Barcelona. Era la primera vegada que se celebrava a Europa i va esdevenir un dels diàlegs més multitudinaris del Fòrum Universal de les Cultures. Sota el lema "Camins per la pau: la saviesa d'escoltar, la força del compromís", hi varen participar més de 8.000 persones de totes les tradicions religioses que varen seguir un intens programa de treball integrat per més de 500 activitats.\nLa celebració del IV Parlament de les Religions a Barcelona va suposar un punt d'inflexió en el diàleg i la cooperació entre les tradicions religioses i espirituals de Barcelona, Catalunya i Espanya. En un moment crucial de la història religiosa d'aquests llocs, les comunitats religioses van obrir definitivament els ulls a la diversitat present en el nostre país, i, la societat en general, va modificar sensiblement la seva percepció del fet religiós.\nEl Parlament conduí a un notable i increment de la consciència i de les iniciatives interreligioses. A escala internacional, es consolidà la Xarxa Internacional de Ciutats Associades al Parlament de les Religions, la qual cosa va motivar el compliment dels centenars de compromisos personals que es van assumir formalment durant les assemblees del Parlament.\nA escala local, el Centre UNESCO de Catalunya i l'Associació UNESCO per al Diàleg Interreligioses es comprometeren a donar suport a totes les iniciatives que a partir d'aleshores sorgissin per a impulsar directament la celebració anual d'un Parlament Català de les Religions i a dur a terme la creació d'una Xarxa Catalana d'Entitats de Diàleg Interreligiós.\nHistòria dels Parlaments Catalans de les Religions.\nI Parlament: Barcelona 2005\nEl primer Parlament d'àmbit territorial de llengua catalana, se celebrarà l'any 2005 a Barcelona. Fou una jornada oberta a la participació de tota la ciutadania i orientada a afavorir, no només l'intercanvi entre les tradicions religioses i cosmovisions laiques, sinó també a estrenar una pedagogia del diàleg entre les religions orientada a una cultura de la pau i de la convivència.\nEl Parlament Català de les Religions de 2005 promogué, també, la voluntat sincera d'acollida en diàleg fecund i creatiu de la diversitat de maneres d'entendre el fet religiós en una societat plural com la catalana, des de la convicció que el diàleg farà possible que treballem junts de manera eficaç per aconseguir una societat més humana i en convivència.\nS'inspirà en el model d'una jornada del IV Parlament Mundial de les Religions celebrat l'any anterior a la mateixa ciutat en el marc del Fòrum de les Cultures.\nII Parlament català: Manresa 2006\nEl II Parlament català se celebrà a Manresa el 28 d'abril i en continuació amb el celebrat a Barcelona l'any anterior. Fou un Parlament de curta durada, tan sols un dia. La participació fou de més de 1.400 les persones. El tema de diàleg fou: "Religions i humanització". Intervingueren representants de diferents religions i tradicions espirituals presents a Catalunya. L'organització, el Grup de Diàleg Interreligiós de Manresa fou el responsable de la direcció i coordinació de les diverses activitats. S'inspirà en el model d'una jornada del IV Parlament Mundial de les Religions celebrat l'any anterior a la mateixa ciutat en el marc del Fòrum de les Cultures.\nIII Parlament català: Alacant 2007\nEl III Parlament català se celebrà a Alacant els dies 12 i 13 de maig. Fou organitzat i coordinat per l'associació cívica Mesa Interreligiosa d' Alicante (MIA), membre de la Xarxa Catalana d'Entitats de Diàleg Interreligiós.\nEl tema entorn el qual van girar les ponències i activitats de les jornades fou: "La Carta de la terra i el compromís de les religions i de la societat amb els principis que la inspiren, de respecte i cura de tota la comunitat de vida, integritat ecològica, justícia social i econòmica i una cultura democràtica, no violenta i pacífica". L'associació organitzadora convidà a tots els assistents a participar activament en el Parlament per tal de contribuir a fer que es desperti una nova consciència i un nou valor per la vida, per la pau i per la justícia. Així també un despertar conscient per aconseguir la sostenibilitat del Planeta. Hi participaren més de 400 persones arribades dels Països Catalans.\nIV Parlament Català: Lleida: 2009\nEl IV Parlament català de les religions se celebrà a Lleida el dia 14 de juny. Fou coordinat per l'Associació Unesco per al Diàleg Interreligiós de Lleida en col·laboració amb la Xarxa Catalana d'entitats per al diàleg interreligiós i amb el suport de la Paeria. El tema de debat girà entorn: L'Espiritualitat, Dona i Societat.\nEl grup coordinador valorà molt la col·laboració de les entitats públiques que participaren activament amb la seva gestió i ajudes econòmiques. Més de 800 persones participaren d'aquest Parlament per la seva temàtica i la seva incidència en la societat de Lleida. Més de 800 persones participaren d'aquest Parlament per la seva temàtica i la seva incidència en la societat de Lleida.\nV Parlament: Perpinyà 2011\nEl V Parlament Català de les religions se celebrà a Perpinyà els dies 18 i 19 de juny de 2011. L'associació Amistat Interreligiosa del Rosselló (AIR), amb el suport de l'Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós foren els seus coordinadors.\nEl tema de diàleg fou: "Les religions i la modernitat". Intervingueren representants de Catalunya i del Consell General de Pirineus Orientals. Les diverses activitats, tallers, oracions i debats foren seguits per més de 300 persones arribades de Catalunya i de la franja de Provença-Alps-Costa Blava i Illes. La conclusió i síntesi del tema el presentà la taula del laboratori de Sociologia de la Universitat de Perpinyà.\nVI Parlament Català: Girona: 2015\nEl VI Parlament Català de les religions se celebrà el dia 17 d'octubre a Girona amb el tema de reflexió: "Signes dels temps, temps de símbols".\nL'esdeveniment fou organitzat per Vivarium Gerisena, que forma part de l'AUDIR des del 2005. Des d'aquell mateix any, i inspirat en el Parlament Català de les Religions, Vivarium Gerisena va començar a organitzar unes Trobades de Diàleg Interreligiós i Interculturalitat a la comarca gironina de l'Alt Empordà que varen tenir força ressò.\nEn el Parlament es féu palès que en cada època, i més que mai en la complexa actualitat, convé discernir els Signes dels Temps, però sense perdre'ns en la seva proliferació i exterioritat, i per això és imperativa l'experiència significativa i existencial del temps de símbols, si és que l'ésser humà vol viure amb sentit i plenitud.\nEl VI Parlament celebrat a Girona aplegà més de 250 persones arribades de totes les comarques de Catalunya i també de les Illes.\nPablo Rashid Rojas - fragment mural\nDeveloped by Aina & Marc


Columbia North Plains Mid Waterproof Youth Vermell, Trekkinn\nColumbia North Plains Mid Waterproof Youth\nColumbia - Calçat nens - Botes\nDescripció Columbia North Plains Mid Waterproof Youth\nNorth Plains Mid Waterproof Youth és una bota de senderisme per a nens de 8 a 12 anys . Amb aquests sabates de senderisme, els vostres fills es queden còmodes a causa de la seva acollidora zona interior.\nPer combatre les baixes temperatures de l'exterior, aquest model té un teixit reflectant que manté els peus càlids protegint-los del fred. A la zona interna, té una plantilla amortida per a una major comoditat dels peus.\nAmb aquesta versió gaudiu de l’ absorció d’impactes i del retorn d’energia, després de cada rebot , recolzat per la entresola Techlite de la marca. La seva sola de cautxú amb tecnologia Omnigrip preserva l'estabilitat dels vostres fills, evitant que es vessin. El tancament de la peça és tradicional amb cordons.\nColumbia North Plains Mid Waterproof Youth és el producte perfecte perquè completis el teu material de muntanya. A la botiga online trekkinn et pots beneficiar de múltiples avantatges. Si fas la compra avui mateix a trekkinn, la rebràs en unes hores a casa teva o a on tu vulguis. I si necessites algun accessori més de muntanya per complementar el teu material, a la botiga de muntanya trobaràs milers de productes de la marca Columbia per complementar la teva compra de North Plains Mid Waterproof Youth.\nCaracterístiques Columbia North Plains Mid Waterproof Youth\nTecnologias Columbia North Plains Mid Waterproof Youth\nDavid - 21/02/2019\nBotes còmodes, pesen poc i compleixen totes les expectatives\nBotas cómodas, pesan poco y cumplen todas las expectativas\n$ 73.66 $57.45\nColumbia Youth Minx Mid III Waterproof Omni Heat\nColumbia North Plains Mid Waterproof Childrens


Arracada d'or i peridot - ROSICH Jewels\nArracada d’or i peridot\nArracada d’or de primera llei i un peridot natural talla pera d’entre 0,40 o 0,45ct.\nA Rosich fem més nostra la llegenda de Sant Jordi amb una col·lecció especial formada per cinc peces que pretenen segellar el moment per a recordar-lo sempre.\nFes teva la llegenda amb una gemma que simbolitza als no tan protagonistes de la història: el peridot representa el drac i el robí la rosa que neix de la seva sang. Dins d’aquesta selecció es troba també el diamant, que com sempre, el seu etern significat és l’amor.\nAquesta col·lecció especial està formada per tres arracades individuals creades per a combinar lliurement, i dos anells. Cada peça pot representar la llegenda de Sant Jordi com tu vulguis amb el simbolisme que més t’identifiqui.\nRep la teva joia directa per a regalar, aquesta edició inclou un embolicat especial i una rosa preservada. El regal perfecte per a un dia especial.\nquantitat de Arracada d'or i peridot\nContacta ambun assessor\nSabem que escollir el regal perfecte no és senzill, però encertar la talla pot ser complicat.\nConsulta la guia de talles a Rosich Jewels per triar la joia correcta. En cas de tenir dubtes pots posar-te en contacte amb nosaltres a través de hola@rosichjewels.com\nArracades Circles de cinc aros d’or i diamants\nArracades Minimal d’or i diamant\nArracada d'or i peridot\n€ - 285€


A la parada de l’autobús, una mare i una filla s’acomiaden. En una última abraçada han de suplir el temps que feia que no es veien i tot el que passarà fins al pròxim cop. Aquesta abraçada inacabable estableix un corrent de tendresa que fa que el món s’aturi allà mateix. La mare sent que es fon en unes llàgrimes que no vol deixar anar però que finalment se li escapen.\nPastissos: Tau Pibernat\nSafata: Asun Bretones\nAquesta entrada s'ha publicat en General el 26 de març de 2014 per Marta Hernández Pibernat\nPer falta d’ignorància\nUns quants nens juguen al carrer. Així de lluny diria que tenen entre cinc i set anys, són bastant petits, però de vegades als pobles encara passa que els nens juguen al carrer. Parlen en català entre ells, cosa bastant normal si tenim en compte que l’escena és a la Segarra, «cor de Catalunya». Jugant jugant pugen i baixen de la vorera. Passa una dona d’aquella edat que en diem incerta i els diu que vayan con cuidado, que pasan coches. Per què? Potser perquè els nens són negres?\nAquesta entrada s'ha publicat en General el 18 de març de 2014 per Marta Hernández Pibernat\nHoni soit qui mal y pense és el lema de l’Orde de la Garrotera o Lligacama, que tot i el seu nom és el de la casa de Windsor, que regna a la Gran Bretanya des de fa una pila d’anys. Us imaginéssiu que en algun moment els catalans poguéssim tenir com a lema una expressió com ara «Su majestad escoja»? Que el català pogués deixar de vigilar-se la salut?\nAquesta entrada s'ha publicat en General el 11 de març de 2014 per Marta Hernández Pibernat\nNoi, porta’m la baieta de pal!\nNo desvelo cap secret si dic que m’hauria agradat guanyar-me la vida fent d’escombriaire. Fer de peó caminer també em va semblar sempre, quan m’ho mirava des de baix, que tenia el seu què. La feina és dura, d’acord, però i la satisfacció dels sots que desapareixen gràcies a tu? Des de baix vol dir des d’aquell lloc on tot sembla possible: allà on ets una criatura que es meravella al davant del món i totes les possibilitats que ofereix, allà on pots triar contínuament ignorar les misèries del dia a dia i encara no t’han arribat les d’aquells que no tens a tocar. (més…)\nAquesta entrada s'ha publicat en General el 4 de març de 2014 per Marta Hernández Pibernat


CRÒNIQUES DES DE XOPILÀNDIA: Al revés del món\nVaig esbossar un somriure paternal abans de respondre; encara no he aconseguit que comprenguen el tarannà dels valencians. Els vaig contestar que a la nostra terra només els més preparats poden ostentar alguna responsabilitat com, per exemple, la de dirigir la televisió autonòmica. I que, en tot cas, la culpa del deute era dels treballadors; perquè, damunt que tenien l’oportunitat de treballar en un dels mitjans de comunicació més prestigiosos de tot el món, els pocavergonya exigien un sou a final de mes. Per les seues cares, vaig deduir que no els va quedar massa clar el meu raonament.\nLlavors, un d’ells –pel que vaig notar, amb seriosos problemes per unir més de tres paraules en una oració–, va tindre l’atreviment de qüestionar-me el nomenament de Francisco Camps com a membre del Consell Jurídic Consultiu. El pobre home em va preguntar que si també era normal que premiaren a un home que estava a punt de ser jutjat per corrupció i que, a més, sota el seu mandat havia convertit el País Valencià en l’autonomia més endeutada d’Espanya. Jo, cansat de tractar d’il·luminar la ment d’eixa pobra gent, li vaig respondre:\n“És que ací, a Xopilàndia, viviu al revés del món”.\nDoncs bé, aquesta setmana he hagut de fer un nou exercici de pedagogia per a què aquestes pobres persones entenguen determinats procediments que tenim els valencians a l’hora de resoldre alguns tipus de problemes. En concret, els habitants de Xopilàndia em van preguntar que com era possible que cap dirigent de la nostra televisió autonòmica anara a rendir comptes davant del govern valencià, després de la catastròfica situació econòmica en la qual l’han deixada. Que com era possible, em preguntà un d’ells, que, fins i tot, una de les responsables de RTVV, rebera com a premi al seu gran treball, un càrrec de relleu en el govern valencià.\nPublicado por Manel Àlamo en 15:49


Claus de dones. Una metàfora i una realitat. Les claus de la casa de la qual et volen desposseir. Les claus que tens a les teves mans per vindicar dignitat i llibertat. L'accés a un habitatge digne és més difícil per a les dones, i això a qualsevulla etapa de la seva vida.\nLes víctimes del mobbing són, en majoria, dones. Convé copsar la relació existent entre el "mobbing" i els trets patriarcals, n'hi ha molts testimonis de dones que han patit aquest tipus característic de violència.\nL'assetjament immobiliari es pot practicar en "Nom de la llei", ja que hi ha unes lleis (moltes encara) que afavoreixen un determinat grup minoritari de població, aquells que tenen els recursos a les seves mans i les administracions ho justifiquen amb l'argumentació que és un tema entre privats.\n*Lloc i data: Palau Alòs, 29 de gener 19:30h\nVisites del contingut : 17871049


5 min. BARCELONA 28/12/2011 00:01\n260x366 "Portem el símbol a dins" / FERRAN FORNÉ "Portem el símbol a dins" / FERRAN FORNÉ\nEl poeta medieval Jean Bodel va escriure: "Hi ha només tres matèries que ens estan esperant / la de França, la de Bretanya i la de Roma la gran". Vostè va triar la de la Bretanya. Per què?\nLa matèria de Bretanya em va interessar molt per la seva modernitat. Els cantars de gesta són un gènere molt tradicional: el que em sembla únic de la matèria de Bretanya és la combinació d'un gran arcaisme, reflectit a la part mítica d'aquests relats, i la part important de modernitat que contenen. Per començar, és la primera vegada que el text manifesta que és una ficció novel·lesca i que es para atenció a individus concrets: interessen els cavallers que surten de la cort del rei Artús.\nBona part de les narracions que ha tornat a explicar a Historia del Caballero Cobarde comencen amb aquesta sortida del castell i l'endinsament en les possibilitats quasi infinites del bosc.\nA les primeres novel·les, Artús es queda a la cort com a centre del cercle. El caràcter passiu del rei respon a la idea de la monarquia celta, segons la qual al rei no li calia moure's, simplement havia d'ocupar l'epicentre del regne, el punt immòbil de la circumferència. En novel·les posteriors com Perlesvaus el rei Artús ja surt del castell i apareix com a cavaller errant. El bosc és un espai iniciàtic on el cavaller s'endinsa amb la voluntat d'arribar a trobar-se a ell mateix.\nUn dels cavallers més moderns és, probablement, Gawain.\nGawain és un personatge molt atractiu, en la novel·la artúrica. Hi ha una sèrie de novel·les en vers de la primera meitat del segle XIII dedicades exclusivament a Gawain, tant en la tradició francesa com en l'alemanya. És el que ha donat lloc a la novel·la postclàssica: alhora que s'escriuen en prosa les novel·les sobre la queste del Sant Grial s'escriuen les novel·les en vers, protagonitzades per Gawain. Aquí, els valors estables de les novel·les de Chrétien de Troyes són posats en dubte: una de les característiques fonamentals és que ja no hi ha cap objecte concret que es busqui. Gawain busca simplement pel plaer de buscar.\nQuins altres personatges destacarien per la seva modernitat?\nEl cavaller Dinadan busca el sentit del món i no el pot trobar. Aquí hi veiem un nihilisme incipient que em resulta molt interessant... La novel·la artúrica imagina la possibilitat que pugui no arribar a passar res, plantejament que al segle XX serà el punt de partida de moltes novel·les i obres de teatre. Un altre dels personatges moderns seria Calogrenant, cavaller que es dedica a explicar la història del seu fracàs, cosa que es podria relacionar fàcilment amb l'arquetip de l'antiheroi.\nHi ha, també, aquest Cavaller Covard que fuig de l'enfrontament.\nVaig voler titular el recull de contes a partir de la història del Cavaller Covard precisament per la subversió de l'ètica cavalleresca: un cavaller sense valor -i l'argumentació de l'absència de valor- em sembla fascinant. Al relat, el Cavaller Covard es troba amb Gawain, paradigma del cavaller perfecte. Cal dir, però, que una de les grandeses de la novel·la artúrica és la demostració que aquesta perfecció no serveix per als grans reptes: ni trobar el Grial ni aconseguir la reina. A les novel·les de Chrétien es veu molt clar: s'ha d'anar més enllà de les convencions socials per arribar fins als grans objectius.\nTornar a explicar algunes de les narracions més conegudes de la matèria de Bretanya també implica, d'alguna manera, anar més enllà de les convencions socials. Reivindicar Artús i els cavallers al món del segle XXI pot semblar, a simple vista, anar contracorrent.\nLa intenció era mostrar el que és essencial del corpus artúric. Rescatar, d'una matèria prolixa i complexa, les històries més meravelloses. He fet el procés invers al de l'escriptor medieval: si Chrétien es dedicava a fer una conjointure d'històries que s'explicaven oralment i de manera independent, jo he destruït la unitat de les novel·les del segle XII i XIII per agafar-ne els moments més importants, aquells que tenen un valor plàstic significatiu i que estan carregats de simbolisme.\n"El conte narra un destí", va escriure Isak Dinesen, escriptora a qui cita a l'epíleg del seu llibre.\nLa novel·la artúrica és un discurs ficcional sobre la vida i la mort fet en llengües vulgars, properes al poble, a diferència de la cultura llatina. El nucli de les novel·les artúriques són contes, i és per mitjà d'aquests contes que es convidava a la reflexió del públic -i actualment, dels lectors-. Aquesta reflexió dóna lloc al diàleg.\nLa part mítica d'aquests relats també és molt important.\nEls mites tenen una gran capacitat de fascinar, per això sobreviuen al temps i a l'espai. Es modelen i s'actualitzen perquè tenen una veritat moral, ètica i de vida. Necessitem un món simbòlic perquè portem el símbol a dins: caracteritza i singularitza l'ésser humà.


// encara no existeix? // Emprenedoria col·lectiva a la Barceloneta - Coòpolis\n// encara no existeix? // Emprenedoria col·lectiva a la Barceloneta\nGUINGUETA CHARLES DARWIN\nLa Guingueta Charles Darwin és una iniciativa d’emprenedoria comunitària, generadora d’activitat socioeconòmica, que té la voluntat d’impulsar i enfortir l’economia local sota valors de l’ESS, fomentant la maritimitat i el Mercat Social de la Barceloneta, i permetent la inserció laboral de persones en situació de vulnerabilitat del territori.\nLa Guingueta Charles Darwin esdevé:\n-Una oportunitat d’inserció laboral que millora l’ocupabilitat de les persones usuàries del PIOL (Punt d’Informació i Orientació de la Barceloneta), promovent itineraris de capacitació-ocupació i apostant per una ocupació digne i de qualitat.\n-Un enfortiment de la xarxa comunitària i de participació que crea nous espais relacionals al barri de la Barceloneta i que regenera els vincles comunitaris.\n-Una aposta per l’economia local del barri i pel barri que genera una activitat socioeconòmica d’impacte comunitari que resta al territori.\n-Un impuls a l’economia social i solidària a la Barceloneta, un projecte que posa les necessitats de les persones i del territori per davant de lucre mitjançant un lideratge col·lectiu sota criteris democràtics, inclusius i sostenibles, i que té en el seu horitzó la transformació social.\n-Un reconeixement a la cultura marítima del territori que promou i difon la maritimitat de la Barceloneta.\n-Una defensa del medi ambient que incorpora criteris ecològics i de sostenibilitat per promoure la reducció de l’impacte ambiental.\nEn definitiva, esdevé un projecte d’emprenedoria col·lectiva dins l’àmbit de la restauració oferint una proposta no dirigida al turisme de masses, una proposta de qualitat arrelada al territori d’impacte territorial i comunitari.\nLa Barceloneta s’enfronta a una situació molt complexe: gentrificació, turisme de masses, especulació, expulsió del seu veïnat…\nDes d’una mirada socioeconòmica la realitat ens mostra que les polítiques extractives pròpies del model capitalista s’apoderen de la riquesa generada al territori i expulsen cap a aquest tot allò negatiu que se’n pugui derivar. Aquest model econòmic no permet que la comunitat participi d’aquest desenvolupament, no té en compte les seves necessitats, no potencia que la comunitat se’n beneficiï i obliga que el territori carregui amb les externalitats negatives d’aquesta manera de fer economia.\nLa Guingueta Charles Darwin, projecte de Barceloneta Proa a la Mar, defensa un desenvolupament local elaborat per i amb la comunitat, de baix a dalt, per a què els territoris esdevinguin subjecte actiu, promovent que el veïnat sigui partícep de la seva economia local.\nDavant aquest context, la Guingueta té la voluntat d’ajudar a capgirar aquesta situació…\n-Defensant i reapropiant-nos de l’espai públic: viure l’espai públic com un espai propi, un espai de cohesió, un espai per generar comunitat.\n-Fomentant una vida saludable: renaturalitzar l’entorn de la Guingueta i promoure un consum d’aliments variats, equilibrats i de qualitat.\n-Sensibilitzant la ciutadania entorn un consum conscient: proveir la Guingueta de producte local, de temporada i de qualitat enfortint i posant en valor el comerç de proximitat.\n-Promovent i difonent la cultura del mar: promoure i difondre la cultura marítima a través de la cuina marinera arrelada al territori.\n-Fent un ús racional del recursos: prendre consciència del malbaratament alimentari i de les tres R (reutilitzar, reduir, reciclar) i socialitzar la gestió dels aliments i la gestió dels residus generats a la Guingueta.\n-Garantint el bon govern: generar espais de democràcia interna i participació facilitant la informació per a garantir la qualitat i igualtat en la presa de decisions.\n-Defensant el treball digne i de qualitat: dignificar els llocs de treball de les persones que s’ocupen en l’àmbit de la restauració.\n-Fomentant un desenvolupament local i sostenible: fomentar un desenvolupament local amb i pel territori de forma sostenible sota paràmetres de l’economia social i solidària.\n-Enfortint la participació comunitària i el treball en xarxa: esdevenint la Guingueta un punt relacional neuràlgic de cohesió, de participació i d’intercanvi, un nou espai que regeneri i enforteixi els vincles comunitaris de la Barceloneta.\n1.- Persones en situació d’atur: la Guingueta pretén ser un jaciment d’ocupació de qualitat continu que ofereixi una oportunitat de feina i capacitació durant un temps acotat, millorant l’ocupabilitat d’aquestes persones per què puguin retornar al mercat laboral convencional un cop viscuda l’experiència a la Guingueta. Els col·lectius a qui va dirigit el projecte de forma prioritària són joves pre-laborals, persones en situació d’atur de llarg durada i persones majors de 45 anys, amb un clar enfocament de gènere.\n2.- Xarxa comunitària: el projecte de la Guingueta pretén enfortir la xarxa comunitària de la Barceloneta, esdevenint un punt relacional neuràlgic de cohesió, de trobada, d’intercanvi amb els veïns i veïnes del barri, així com amb tots els agents socioeconòmics de la Barceloneta. El projecte té una mirada àmplia donat que es tracta d’un projecte de gestió i de dinamització comunitària. Per tant l’objectiu, la finalitat i la voluntat és què hi participi un alt volum de persones del territori: entitats/iniciatives de l’ESS locals, col·lectiu d’artistes del barri, centres educatius, comerciants i restauradors de la Barceloneta, equipaments municipals…\n3.- Iniciatives de l’ESS del territori: el projecte de la Guingueta té la voluntat d’impulsar l’economia local del territori visibilitzant i posant en valor totes les iniciatives socioeconòmiques d’economia social i solidària del barri de la Barceloneta en l’àmbit de la cultura, les cures, el consum, el turisme responsable, la memòria col·lectiva, etc que dinamitzaran el dia a dia de la Guingueta aportant un tret diferencial i un alt valor afegit al projecte socioeconòmic.\nLa participació de tots aquests agents es dona des de l’origen de la iniciativa (és tant important el què com el com), sota la metodologia del treball de processos on la voluntat és que tota la comunitat es senti partícep del projecte i se’l faci seu, portant a terme un lideratge de i amb la comunitat, promovent i enfortint l’economia social i solidària del barri de la Barceloneta.\nLa Guingueta Charles Darwin s’emmiralla en la XAREC i en totes aquelles iniciatives de la restauració que fan un aposta per donar una altra mirada i enfocament al sector. La Guingueta al mateix temps té la voluntat de poder inspirar a altres iniciatives de l’àmbit que vulguin portar a terme una proposta crítica i transformadora entorn la restauració i el turisme conscient.\nGESTIÓ I ORGANITZACIÓ INTERNA


Gironella acabarà el 2019 l'obra per fer el teatre a Viladomiu Nou - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nGironella acabarà el 2019 l'obra per fer el teatre a Viladomiu Nou\nEl govern preveu invertir 3,1 milions d'euros el 2019, el volum més alt dels darrers 8 anys\nd.c. 12.12.2018 | 23:31\nEdifici de Viladomiu Nou que s'acabarà aRXIU/JOSEP MARIA COLILLAS\nEdifici de Viladomiu Nou que s'acabarà\nEl govern del PDeCAT de Gironella preveu acabar el 2019 l'obra de reconversió de l'antic cinema en un teatre i espai polivalent a l'antic cinema de Viladomiu Nou. Es tracta d'una intervenció que s'ha anat fent per fases des del 2012 i que acabarà tenint un cost global d'1 milió d'euros. Per al pressupost d'inversions del proper exercici, el govern aposta per aquesta actuació amb una inversió de 711.474 euros, que es paga amb una ajuda del fons Feder del 50%, una altra de la Diputació del 25% i la resta la posa el consistori. Aquesta és una de les actuacions amb més pes del capítol d'inversions del 2019, que serà de 3,1 milions d'euros i és el més elevat dels darrers 8 anys, segons ha explicat a Regió7 l'alcalde de Gironella, David Fonts.\nA aquest edifici s'hi va declarar un incendi a la dècada dels 80 i es va haver d'enderrocar. Aquest equipament tindrà planta baixa més dues plantes superiors per a la sala de control i sales polivalents. A més de fer les funcions de teatre, l'objectiu és que es pugui fer servir per a qualsevol tipus d'activitat que s'adapti a les característiques de l'equipament. Abans d'escometre aquesta tercera fase s'han dut a terme dues fases per un valor de 350.000 euros. Aquesta inversió l'ha d'adjudicar el Consell, perquè forma part del paquet d'inversions de millores patrimonials per les quals el Consell Comarcal conjuntament amb diferents ajuntaments van aconseguir una ajuda de gaierebé 1 milió d'euros dels fons Feder. El batlle de Gironella ha indicat que la previsió és que l'adjudicació es faci el 2019. David Font ha dit que la intervenció permetrà «posar el punt final» a uns treballs pels quals «hem mogut cel i terra» per aconseguir les ajudes per fer-la realitat. «Un pressupost global d'1 milió d'euros no és una quantitat menor per a un poble de les dimensions de Gironella».\nLa segona gran obra del capítol d'inversions és completar els treballs de millora de l'enllumenat públic amb una partida de 895.191 euros. Es tracta de completar amb una tercera fase els treballs ja iniciats que suposaran haver dotat de llums led el poble i la renovació i posada al dia dels quadres elèctrics perquè «compleixin la normativa», ha indicat l'alcalde, David Font.\nEl dilluns 17 el govern portarà al ple l'aprovació del pressupost del 2019, que manté la línia de garantir les inversions de caire social per als veïns en diferents àmbits, generar activitats que dinamitzin el poble i evitar generar deute que hipotequi el consistori.


Intervenen: Jordi Soler, Alcalde de Calonge-Sant Antoni; Josep Fort, Club Motor Clàssic Calonge (Organització exposició)\n50 anys donen per molts moments. Aquestes imatges són el testimoni de l'evolució de la societat calongina i el seu turisme. Configurar una mostra d'aquest tipus no és doncs tasca fàcil.\nAquesta exposició és cada any una de les més esperades de la Festa Major. Cada any un conjunt de retrats que visualitzen la societat calongina. Un exercici de memòria històrica que els visitants realitzen entusiasmats.\nUn origen amb finalitats religioses\nEls Festivals de Música de Calonge tenen el seu origen l’any 1968 quan, per iniciativa del rector de la vila, mossèn Pere Surribas, Joan Vinyes i el músic Adrià Sardó s'organitzen dos concerts durant l’estiu en benefici de la construcció d’un altar major per a l’església de Sant Martí de Calonge. L’èxit econòmic i l’acceptació del públic van propiciar la repetició del cicle de concerts durant els següents anys.\nUna vegada cobert l’objectiu de subvencionar la construcció de l’altar, l’any 1973, la principal finalitat del cicle de concerts va ser promocionar la vila de Calonge i fomentar la música clàssica. El constant augment de públic i la perspectiva de poder fer els concerts en un recinte acústicament més adequat van fer que es decidís de traslladar el festival al pati d’armes del castell medieval de Calonge.\nA partir de mitjans 70 el Festival eixample horitzons i deixa de cenyirs-se estrictament a la música clàssica. Als 90 l'Ajuntament s'hi implica directament i l'esdeveniment es consolida com un dels grans festivals de la Costa Brava.\nDes de fa 6 anys el Festival de Músiques de Calonge rep el nom d'Interludi, un canvi que vol diversificar l’oferta musical i cultural i dirigir-la a tot tipus de públic i afinitats musicals.\nTota aquesta evolució es pot veure a través d'imatges fins el dia 27 d'Agost al Castell de Calonge.


25/01/19. Bramon diu que la detenció de batlles tenia el vistiplau del jutge. el Punt Avui. - Gironès per la independència\n25/01/19. Bramon diu que la detenció de batlles tenia el vistiplau del jutge. el Punt Avui.\nBramon diu que la detenció de batlles tenia el vistiplau del jutge\nDefensa que el TAV és un “servei vital per a l’Estat” i que cal buscar els responsables del tall perquè no quedin “impunes”\nTambé opina, com Borrell, que alguns ferits de l’1-O van ser ‘fake news’\nAlbert Bramon durant la roda de premsa d’ahir a la subdelegació del govern de l’Estat a Girona JOAN SABATER.\nEl subdelegat del govern espanyol a Girona, Albert Bramon, va afirmar ahir que “el jutge va donar el vistiplau” perquè l’operació policial del 16 de gener –per la qual es van detenir 16 persones pel tall de la línia del TAV l’1 d’octubre passat– “funcionés tal com la policia nacional li demanava”. En aquest sentit, qüestionat sobre si el jutge sabia que entre els detinguts hi hauria dos alcaldes, Bramon va dir que “entenia” que sí.\nEl subdelegat va defensar que, tot i que el jutge havia tancat provisionalment la causa arran de l’atestat dels Mossos en què es deia que no s’havien pogut reconèixer els autors, aquesta es va reobrir quan la Policía Nacional va dir-li que els havia identificat: “A partir del moment que hi ha unes proves que determinen que s’ha vist qui eren els presumptes autors, això dona peu a reobrir la causa.” Així, Bramon va dir que en aquell moment “el jutge, de comú acord amb la policia, pren la decisió de com es procedirà en tot el procés”.\nBramon, que va mostrar-se contrari que Adif retiri la denúncia pels fets, va insistir que “un no pot tallar impunement un servei vital per a l’Estat” com el TAV: “Si es talla un servei públic important la policia ha de buscar responsables perquè no quedi impune.” Va considerar-ho, però, diferent de les protestes dels taxistes a Barcelona, perquè el TAV “és un servei vital perquè no té alternativa i, a més, afecta molt de territori i moltes persones”, mentre que si els taxistes tallen un carrer es pot passar per un de paral·lel.\nDenúncia de Torra i l’1-O\nPel que fa a la denúncia del govern català contra la policia per les detencions del 16-G, Bramon va assenyalar que “qui no té feina el gat pentina”, contraposant-ho a la tasca de negociació del conseller Calvet amb el sector del taxi. En comparació, va dir: “Una demanda d’aquest nivell i que no sé a quin punt arribarà em sembla d’una altra categoria política.” També va assenyalar que “hi ha gent que enyora el senyor Millo o el PP”.\nSobre les declaracions del ministre Borrell en què va dir que moltes de les imatges i els 1.000 ferits de l’1-O eren fake news, Bramon no va voler fer valoracions, però va coincidir que “alguns casos eren fake news i altres reals” i va dir que “tenim la sort que hi ha jutges” que ho decidiran. Sí que va voler remarcar que l’1-O “va ser un moment fatal, una decisió dolentíssima per part de les autoritats”, i va lamentar que “patirem les conseqüències d’això durant molt de temps”.\nUn no pot tallar impunement un servei vital. El TAV és un servei vital perquè no té alternativa\nQuan unes proves determinen qui són els presumptes autors, això dona peu a reobrir la causa, que estava tancada provisionalment\nEl jutge va donar el vistiplau perquè l’operació funcionés tal com la policia nacional li demanava


El Consorci LEADER de la Catalunya Central aprova 7 projectes de la Segarra que portarà més de 160 mil euros a la comarca. — Consell Comarcal de la Segarra\nEl Consorci LEADER de la Catalunya Central aprova 7 projectes de la Segarra que portarà més de 160 mil euros a la comarca.\nEl Consorci LEADER de la Catalunya Central aprova 7 projectes de la Segarra que portarà més de 160 mil euros a la comarca. El Consorci LEADER de la Catalunya Central aprova les propostes d’ajut de la convocatòria 2019. 776.484 euros d’ajut per a 24 projectes empresarials dels territoris de la Segarra, Solsonès, Anoia i Bages. Concretament a la Segarra són 7 els expedients aprovats i per un import d‘ajut de 167.564,93€. A la reunió va participar el president del Consell Comarcal de la Segarra i alhora, representant del Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central, Francesc Lluch. https://www.ccsegarra.cat/actualitat/noticies/el-consorci-leader-de-la-catalunya-central-aprova-7-projectes-de-la-segarra-que-portara-mes-de-160-mil-euros-a-la-comarca https://www.ccsegarra.cat/actualitat/noticies/el-consorci-leader-de-la-catalunya-central-aprova-7-projectes-de-la-segarra-que-portara-mes-de-160-mil-euros-a-la-comarca/@@download/image/LEADER.png\nEl Consorci LEADER de la Catalunya Central aprova les propostes d’ajut de la convocatòria 2019. 776.484 euros d’ajut per a 24 projectes empresarials dels territoris de la Segarra, Solsonès, Anoia i Bages. Concretament a la Segarra són 7 els expedients aprovats i per un import d‘ajut de 167.564,93€. A la reunió va participar el president del Consell Comarcal de la Segarra i alhora, representant del Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central, Francesc Lluch.\nFotografia cedida pel Consorci LEADER de la Catalunya Central\nEl Consorci LEADER de la Catalunya Central aprova les propostes d’ajut de la convocatòria 2019. 776.484 euros d’ajut per a 24 projectes empresarials dels territoris de la Segarra, Solsonès, Anoia i Bages.\nConcretament a la Segarra són 7 els expedients aprovats i per un import d‘ajut de 167.564,93€.\nLa Junta executiva del Consorci per la Desenvolupament de la Catalunya Central es va celebrar el passat dia 15 de juny i es van aprovar les propostes de subvenció corresponents a 24 projectes empresarials que han estat subvencionables en la convocatòria 2019, dins el programa LEADER 2014-2020.\nA la reunió va participar el president del Consell Comarcal de la Segarra i alhora, representant del Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central, Francesc Lluch.\nA la Segarra el tipus d’activitats són; ampliació d’una clínica dental a Guissona, millores en un castell per a visites turístiques a les Pallargues, millores en una empresa d’injecció de plàstic, empresa de fabricació d’spas, una impremta, empresa d’elaborats càrnics, centre de fisioteràpia a Cervera, Guissona i els Plans de Sió.\nNota de premsa i forografia facilitada pel Consorci LEADER de la Catalunya Central


Alba i Pau: Sentència\nArriba el juliol i els magistrats se’n volen anar ara de vacances. Finalment, han resolt la feina per la qual els han pagat en relació a l’estatut. Han necessitat, però, gairebé 4 anys per posar-se d’acord a escapçar el text. Ara, és d’imaginar que, mentrestant, cada mes, devien anar cobrant la constitucional tribunal nòmina, no? Quin xollo, jo de gran aquí també hi voldré treballar!\nJa és prou però que hagin badat tant. S’ho havien de fer durar encara una temporadeta per així cada trenta dies continuar anar fent bossa. Francament, me’ls imaginava un xic més espavilats. Es nota que no són catalans, podien haver tret major rendiment a l’encàrrec que des del popular partit i des “del pueblo defensor” havien rebut. Total, per fer la tisoradeta que diuen els col·legues de premsa satírics del “Mundo” i “El País” que només han fet a l’escrit els jutges, haguessin hagut aquests de necessitar, perquè es notés alguna retalladeta rellevant al document (segons ells, és clar), com a mínim fins al següent mundial de futbol del 2014. Com es veu que no hi poden fer més, des que els rutlla la selecció, compten el pas del temps; de campionat en campionat. Per la meva part, pescallunes com arribo a ser, vull pensar que per llavors ja ens enfrontarem en el partit de la final contra els de la samarreta vermella.\nDe retorn a la sentència, si el que de veritat desitjaven és que ens prenguem de forma seriosa la seva decisió, ja fa dies que esclafim a riure. Cada cop ens sentim més allunyats dels seus arguments de la indissoluble nació espanyola fins al punt que els acabarem atorgant a cadascun dels membres del Constitucional Tribunal la Creu de Sant Jordi pels mèrits en la defensa i les llibertats democràtiques de Catalunya.


Dia Mundial de la Tapa 2021 | Olivera d'Atenea\nPublicado por Olivera d'Atenea en 16 juny, 2021\n17 de juny · Dia Mundial de la Tapa\nEl tercer dijous de juny se celebra, des de fa ja uns anys, el Dia Mundial de la Tapa. Una dia per donar protagonisme a una de les tradicions més populars al nostre país, el “tapeo”.\nLa tapa és una icona gastronòmica que varia depenent de cada zona; A Madrid per exemple una de les tapes més poipulars són les Patates Braves, mentre que a Andalusia , ho són el pernil o la truita de camarons. Sigui com sigui, l’objectiu d’aquesta celebració és el de donar protagonisme a la tapa i al fet d’anar de tapes, que s’ha consagrat dintre i fora del nostre país.\nSobre l’origen de la paraula “tapa” podem trobar moltes llegendes. Una de les més famoses és la que explica que quan el rei Felip II anava a visitar les obres del Monestir de l’Escorial, s’aturava a les tavernes i els taverners l’esperaven amb una gerra de vi coberta amb un tall de pernil per evitar que entrés pols a la gerra.\nDes d’Olivera d’Atenea volem celebrar aquest dia amb un SORTEIG. Podeu guanyar un lot de 2 botelles de Salsa Brava Olivera d’Atenea + 2 pots d’Allioli Olivera d’Atenea para disfrutar al màxim amb una bona tapa de patates, amb la salsa que més us agradi: braves o amb Allioli.\nParticipa a Facebook o Instagram!


QUI ÉS LA MARE DE MEGHAN MARKLE? COSES QUE CAL SABER SOBRE DORIA RAGLAND - CELEBRITAT\nPrincipal Celebritat Qui és la mare de Meghan Markle? 7 coses que cal saber sobre Doria Ragland\nDes del dolç sobrenom que té per a la seva filla fins al que pensen d’ella els Royals, aquí teniu set fets sobre “l’esperit lliure” a conèixer.\nMentre Meghan Markle es prepara per fer el nus al príncep real Harry al castell de Windsor a Londres dissabte, es diu que la seva mare, Doria Ragland, tindrà l’honor de fer-la caminar pel passadís.\nLlavors, qui és la mare de la núvia? Aquí hi ha set coses que cal saber sobre la mare de l’actriu.\n1. Ragland és originari d’Ohio.\nMarkle va escriure en un assaig per a Elle el 2015 que la seva mare prové d'Ohio. Segons els informes, ho era nascut el 1956 i va obtenir un màster de Universitat del sud de Califòrnia .\n2. Viu a Califòrnia.\nEn paraules de Markle, el primer Vestits l'actriu va escriure una nota commovedora sobre deu dones per les quals va canviar la seva vida glamour l’agost del 2017 i incloïa la seva mare.\nLa meva mare és instructora de ioga, però també fa tasques socials i treballa específicament amb la comunitat geriàtrica, va dir. Ella només va córrer la Marató de Los Angeles.\n3. Meghan descriu la seva mare com un esperit lliure i la seva millor amiga.\nPer a mi, observaria aquest nivell de sensibilitat al llarg de la vida a l’alimentació i la cura, però, alhora, la meva mare sempre ha estat un esperit lliure. Té rastes i un nas, ella va dir . Podem divertir-nos molt junts i, tot i així, encara trobaré tant de consol en el seu suport. Aquesta dualitat conviu de la mateixa manera que en un millor amic.\n4. Ragland va conèixer el pare de Markle a finals dels anys setanta. S'està carregant el reproductor ...\nQuan els meus pares es van conèixer, el meu pare era director d’il·luminació d’una telenovel·la i la meva mare era una temptadora a l’estudi, va escriure el jove de 36 anys a través de Això . M'agrada pensar que se sentia atret pels seus dolços ulls i el seu afro, a més del seu amor compartit per les antiguitats. Fos el que fos, es van casar i em van tenir. Es van mudar a una casa a The Valley, a Los Angeles, a un barri frondós i assequible.\nRagland i Markle es van divorciar el 1987.\n5. Segons els informes, el príncep Harry l’estima.\nSegons els informes, Doria va conèixer per primera vegada el seu futur gendre el setembre del 2017 als Invictus Games de Toronto. A la primera de la parella entrevista pública després d’anunciar el seu compromís, el Royal va descriure la mare de Markle com simplement meravellosa.\nEl palau de Kensington va compartir després que es donés notícia que el príncep Harry va plantejar la pregunta que tant Ragland com el pare de Markle, Thomas, desitjaven a la seva filla i a la seva Alteza Real tota una vida de felicitat.\nEls pares de la senyora Markle, el senyor Thomas Markle i Doria Ragland, han desitjat a la parella 'tota una vida de felicitat'. pic.twitter.com/H4kpTgpkYE\n- Palau de Kensington (@KensingtonRoyal) 27 de novembre de 2017\n6. Té el sobrenom més dolç de Meghan.\nEn una entrada de bloc al seu lloc de vida ja desaparegut, El Tig , Markle va revelar que la seva mare la va cridar Flor des que era realment petita.\n7. Ragland passejarà la seva filla pel passadís.\nAmb el recent ensurt sanitari del seu pare, l’estrella va trencar el seu silenci per anunciar que el seu pare no assistiria dissabte a les seves noces a l’estany.\nMalauradament, el meu pare no assistirà al nostre casament. Sempre he cuidat el meu pare i espero que se li pugui donar l’espai que necessita per centrar-se en la seva salut, va dir en un comunicat publicat per Palau de Kensington .\nAmb l’absència del seu pare, s’informa que Ragland tindrà l’honor de regalar a la seva filla.\ndesodorant que no deixa marques blanques\nencara fabriquen texans de fons de poma\nAl sud es van fer pel·lícules que no sabíeu\nRELLOTGE: aquest hacking súper econòmic farà que els llençols se sentin com un milió de dòlars


• Dins del Cicle “10 excursions al voltant d’Alcoi” • 92 assistents que van visitar les casetes dels colons • El senyor Virgilio Jacarilla Calabuig, fill d’un dels colons residents ha fet valuoses aportacions a la història oral d’Els Plans • La pròxima activitat d’aquest cicle està programada per al diumenge 25 d’octubre\nEnviat per Redacció en 29 de setembre de 2015.\nTags: Alcoi, Els Plans, Excursions\nEl darrer diumenge 27 setembre va tindre lloc l’excursió a la Colònia Agrícola dels Plans, activitat mensual que forma part del cicle “10 excursions voltant Alcoi i el seu patrimoni històric i arqueològic”.\nA l’excursió van participar 92 assistents que van visitar les casetes dels colons i conèixer les singularitats d’aquest projecte de repoblació agrícola d’inicis del segle XX, acompanyats per Jordi Borrell i Gabi Sanchis, integrants de l’empresa Arrels. En finalitzar l’excursió es va testimoniar l’agraïment al senyor Virgilio Jacarilla Calabuig, fill d’un dels colons residents, el qual ha fet valuoses aportacions a la història oral d’Els Plans amb infinitat de detalls i anècdotes.\nLa pròxima activitat d’aquest cicle està programada per al diumenge 25 d’octubre. Es tracta de la ruta “Escenaris urbans de la història d’Alcoi”, a càrrec de l’historiador Ricard Bañó Armiñana, que s’iniciarà a les 9,30 h. des de la plaça d’Espanya. Per a participar en aquesta ruta urbana no cal fer inscripció prèvia.\nLa tasca de divulgació és vital per també crear la consciència clara en la conservació, respecte i posar en valor d’aquests espais únics representatius de la nostra història com a poble, com l’edil de cultura, Raül Llopis, destaca, de nou, l’entusiasme ciutadà en acudir a aquestes cites mensuals: “Vora 100 persones van tornar a gaudir d’una de les rutes per a descobrir el Patrimoni històric que organitzen el Museu Arqueològic i el CAEHA. No podem més que agrair la implicació de tota la gent que ha fet possible aquesta interessant activitat cultural. Podem parlar ja de la consolidació d’un cicle anual amb el qual hem aconseguit fer “accessible” a molta gent l’important patrimoni alcoià del qual podem gaudir en aquesta ciutat”.\nAquesta activitat va ser organitzada per l’Àrea de Cultura de l’Ajuntament d’Alcoi juntament amb el Museu Arqueològic Camil Visedo Moltó i el Centre Alcoià d’Estudis Històrics i Arqueològics.


ERC anuncia un preacord per reduir expropiacions a Gràcia\nERC anuncia un preacord per reduir les expropiacions amb el nou pla urbanístic de Gràcia\nEls republicans asseguren que s'ha desafectat la finca del passatge de Frígola i s'han refet les condicions per aconseguir habitatge protegit\nMarc Garcia | dilluns, 10 de gener del 2022, a les 17.19\nEl Grup Municipal d’ERC ha anunciat un principi d’acord amb el govern de Barcelona per votar a favor del nou pla urbanístic de Gràcia. Segons ha explicat la portaveu adjunta dels republicans, Elisenda Alamany, s’ha aconseguit reduir el número d’habitatges afectats (sense concretar quants) que s’havien d’expropiar i enderrocar per guanyar espai públic o equipaments, així com eliminar l’obligació que tots els pisos guanyats en remuntes siguin protegits.\nSense Esquerra, Barcelona encarava un nou nyap urbanístic. Hem fet allò que el govern no va fer des de l’inici, mirar finca a finca”\nEl nou planejament a Gràcia és, en realitat, una modificació del Pla General Metropolità del 1976, que s’ha d’aprovar de forma definitiva en la propera Comissió d’Urbanisme. El document desafecta 160 habitatges que estaven sentenciats pel pla del 1976, però mantenia el risc d’expropiació en 42 pisos i 31 locals. Segons ERC, la finca del passatge de Frígola, que havia d’anar a terra, s’ha aconseguit desafectar.\nVeïns d’aquest edifici, en què també hi ha un local cultural, es van organitzar en una plataforma per aconseguir la desafectació total. Ara bé, hi ha altres finques que, segons ERC, mantenen l’afectació. És el cas del conjunt de cases baixes que hi ha al carrer d’Igualada, o la parcel·la que ocupa el pàrquing Principal, un dels més grans del barri amb gairebé 1.000 m².\nAlerta veïnal a Gràcia per les 73 expropiacions previstes al nou planejament\nLa modificació del Pla general metropolità aprovada inicialment per l’Ajuntament inclou l’expropiació de 31 locals i 42 pisos existents\nPrevisió “irreal” d’habitatge protegit\nElisenda Alamany ha carregat contra la previsió del govern d’aconseguir 2.000 habitatges protegits a Gràcia amb el nou planejament. Uns càlculs que, segons la regidora d’ERC, són “irreals i poc rigorosos”. Una de les eines per aconseguir-ho era fer protegits tots els pisos que es guanyin en remuntes de cases ja existents. Alamany ha dit que s’ha retirat aquesta obligació, així com en locals de planta baixa.\nTambé s’ha eliminat l’obligació que en les divisions d’habitatges majors de 160 m², un dels immobles resultants hagi de ser protegit. Per aconseguir pisos de protecció oficial, es confia en la reserva del 30 % en noves promocions o grans rehabilitacions que, en el cas de Gràcia, s’aplica en finques de més de 400 m².\nERC diu que té el “compromís verbal” del govern i que si queda tot per escrit donarà suport al pla urbanístic. Fonts municipals apunten que s’està acabant de tancar el document definitiu per portar-lo a aprovació incorporant els ajustos treballats a partir de les al·legacions d’Esquerra i dels veïns.\n— ERC — habitatge públic — queixes veïnals


Circulars DMS: Informació del servei de menjador\nL’empresa adjudicatària del menjador de l’escola, 9 Natural Cuina, ens ofereix la possibilitat d’organitzar tres xerrades per a les famílies sobre aspectes d’alimentació que poden ser del vostre interès, amb l’objectiu que conegueu de més a prop com funciona, els proveïdors amb qui treballa i la seva filosofia. El mes de novembre es farà una xerrada sobre l’agricultura ecològica, al febrer sobre la pesca sostenible i a l’abril sobre la ramaderia ecològica. Properament us informarem del dia i l’hora de la primera xerrada.\nAprofitem per comentar-vos com funciona la implantació del canvi d’empresa a l’escola. L’equip directiu i l’encarregada de l’empresa es reuneixen cada setmana per anar revisant i millorant els menús. Si es comprova que hi ha excés d’algun aliment o bé alguna combinació de plats poc adient per als nens i nenes, ho modifiquem per tal que no es torni a repetir. Per posar un exemple, el menú que s’oferia de dos plats de proteïna vegetal no es tornarà a fer, tal com es va decidir al Consell Escolar. D’altra banda, s’ha intensificat la neteja de l’enciam perquè, com que és ecològic, és més necessària.\nTambé s’han canviat els menús el dia que coincideixen més grups que van a natació, i s’ha apostat per un àpat que ajudi a carregar-los d’energia, amb més pasta o arròs; que l’estona de dinar sigui més àgil, i que tots els nens i nenes tinguin el temps necessari per fer-lo.\nEl tipus d’aliment és molt semblant al que ja es menjava a l’escola; el canvi principal és que s’ha incrementat la quantitat de producte ecològic, fresc i de proximitat, especialment pel que fa a la verdura. També s’han tingut en compte les coccions dels aliments —els cuiners han rebut una formació de 20 hores— i la combinació dels plats, que supervisa prèviament una biòloga i nutricionista, perquè els nens i nenes els puguin digerir fàcilment. En definitiva, tal com vam comentar a la reunió informativa del curs, tenim un menjador que s’adapta més al projecte d’escola verda.\nPublicat per Escola Dolors Monserdà-Santapau Data 10/28/2014 12:01:00 p. m.