Dos nous Agents de Patents Europees a l’equip de ZBM | ZBM Patents & Trademarks\nEPO, General, Patents, Unió Europea\nEns complau anunciar que dos membres del nostre equip, Javier Ferrandis (Enginyer en Automàtica i Electrònica Industrial | Enginyer Tècnic Informàtic) i Carlos Maíllo (Doctor en Biomedicina | Màster en Recerca Biomèdica | Llicenciat en Bioquímica), han aprovat l’European Qualifying Examination (EQE) i es convertiran en Agents de Patents Europees (EPA), elevant el nombre total de EPA en ZBM a un impressionant nombre de 16, fet significa que som una de les empreses espanyoles de PI amb un major nombre d’especialistes qualificats amb l’EQE i l’única amb un agent de patents dels EUA.\nL’ EQE està considerat com un dels exàmens professionals més exigents i aquest any ha estat especialment difícil per als candidats en realitzar-se en format digital després de la cancel·lació de l’EQE2020 a causa de la pandèmia. Tot i que la digitalització era un pla a llarg termini per a l’EQE, va haver d’accelerar-se per evitar l’estrès i la decepció d’un altre any perdut per als candidats. Estem molt orgullosos de la dedicació i l’adaptabilitat de Javier i Carlos en aquestes difícils circumstàncies.\nEl Javier es va incorporar a ZBM el 2014 i va adquirir experiència en l’Oficina Europea de Patents, primer a La Haia i després a Munic, treballant com a assistent d’examinador. El seu treball inclou la recerca de patents, la redacció i la seva defensa durant la tramitació, així com els informes sobre la patentabilitat i de risc d’infracció.\nEl Carlos es va incorporar al nostre equip el 2017, i es dedica a la redacció de sol·licituds de patent i a la preparació de dictàmens d’infracció i patentabilitat en els camps de biomedicina i bioquímica. Sumant aquest prestigiós títol a la seva carrera i experiència, Javier i Carlos podran aportar encara més expertesa als nostres clients en les seves noves funcions ampliades com a EPAs.\nA ZBM creiem que cal animar i donar suport al màxim als membres del nostre equip perquè puguin seguir desenvolupant la seva experiència en el seu camp específic i créixer com a professionals. El suport que mostrem a cada persona individualment ajuda a crear un millor equip i un gran equip necessita grans persones.\nEnhorabona, Javier i Carlos, de part de tots nosaltres!


Joan Laporta serà investit president del Barça aquest dimecres - Empordà\nJoan Laporta serà investit president del Barça aquest dimecres a la tarda\nL'acord amb l'empresa Audax Renovables permet a la junta arribar a l'aval de 124,6 milions d'euros\nEP 17.03.2021 | 06:30\nLaporta durant la nit electoral. EP\nLaporta durant la nit electoral.\nJoan Laporta i els membres de la seva junta directiva, entre els quals hi ha l'empresari jonquerenc Antoni Escudero, han encarrilat aquesta matinada un aval de 124,6 milions d'euros, Laporta serà investit president del Barça aquest dimecres.\nEl guanyador de les eleccions del FC Barcelona, Joan Laporta, tornarà a ser investit president després d'haver-ho estat prèviament entre el 2003 i 2010, aquest dimecres al Camp Nou un cop els membres de la seva junta directiva han aconseguit reunir l'aval econòmic.\nSaló de plens o aula d'exàmens?.\nLa FIFA aprova la possibilitat de fer cinc canvis fins al 2021.\nLaporta i els seus companys de candidatura, que conformaran la Junta Directiva del FC Barcelona, ja tenen l'aval del 15 per cent de l'últim pressupost, un total de 124,6 milions d'euros, que han presentat davant LaLiga per poder prendre possessió del càrrec.\n"Ha anat tot molt bé. L'enviarem a LaLiga, falta l'últim tràmit. El que hi ha és alegria. L'alegria que volem que torni al Barça", ha reconegut Laporta, president electe, davant els mitjans quan ha sortit de la notaria dimecres a la matinada.\nLaporta ha exhaurit el termini per aconseguir l'aval que ha de dipositar i aprovar LaLiga aquest dimecres. "No he patit, sabeu que sempre soc optimista. Hem sortit tard perquè l'ocasió ho mereixia", ha reconegut Laporta.\nLa presa de possessió presidencial esta prevista aquest dimecres a la tarda a les 18.00 hores al Camp Nou, i uns 300 convidats assistiran a l'acte de l'Auditori 1899 on Laporta ja va fer el seu primer discurs presidencial.\nLa sortida de Jaume Giró de la candidatura havia obligat Laporta a buscar ajuda per completar l'aval, que ha trobat en l'empresa Audax Renovables, amb l'entrada del seu vicepresident Eduard Romeu a la junta blaugrana.\nGiró havia de ser el vicepresident econòmic i líder d'aquesta àrea, clau en la situació actual de l'entitat. Ara, Romeu serà l'home fort de la parcel·la econòmica.


Benicarló toca el cel amb la Gran Demostració Gastronòmica – La Calamanda\nInici Gastronomía\tBenicarló toca el cel amb la Gran Demostració Gastronòmica\nMulero destacava la implicació de tota la ciutadania benicarlanda a la Festa de la Carxofa, i darrere de la DO, una ciutat eminentment agrícola, a més d’industrial i turística, «és un plaer veure com després de 26 anys la denominació d’origen és un puntal de Benicarló «. Mulero ha remarcat també el «permanent esforç» a favor de la carxofa, amb activitats hortícoles que augura un futur també per als joves.\nA més, Mulero ha remarcat que «Benicarló genera sana enveja a altres ciutats, pel seu dinamisme i activitat, amb un gran sentiment de benicarlandismo i un gran equip de govern que li dóna suport, aquesta és una demostració trencadora». «Fins d’Alacant arriba gent en autobusos per gaudir del que Benicarló ofereix».\nPer la seua banda, Gisbert ha assenyalat la capacitat de «reinvenció» dels benicarlandos. També ha remarcat el producte excel·lent que ha permès integrar el producte per oferir l’artesania inicial de la carxofa en art. «Productes exquisits, com ‘Exquisits’ és la marca que s’ha presentat fa una setmana i que integra productes amb DO de la Comunitat per englobar-los en una mateixa marca». La Comunitat està en un moment dolç, tant de la seua gastronomia com en el seu turisme «.


Jordi Hereu creu que demanar a García-Bragado i Ramon Massaguer que deixin tots els càrrecs seria admetre que són culpables\nL'alcalde de Barcelona, Jordi Hereu, ha justificat en declaracions a "Els matins" de TV3 que Ramon García-Bragado, quart tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, i Ramon Massaguer, gerent d'Urbanisme, mantinguin alguns càrrecs malgrat la seva imputació en el "cas Hotel". Hereu creu que rellevar-los de tots els càrrecs seria admetre que són culpables i ha afegit que si manté a García-Bragado la seva condició de regidor i de tinent d'alcalde és per subratllar la seva innocència. L'alcalde de Barcelona va titllar aquest dimecres de "sorprenent" la imputació de García-Bragado i de Ramon Massaguer i va acceptar el relleu del primer al capdavant d'Urbanisme.\n09 Ago 2010 - 09.50\nL'endemà de les imputacions del quart tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, Ramon García-Bragado, i del gerent d'Urbanisme, Ramon Massaguer, Jordi Hereu ha justificat la decisió de mantenir-los en alguns càrrecs. L'alcalde de Barcelona considera que rellevar-los de qualsevol responsabilitat suposaria acceptar que són culpables i que si no ho fa és precisament per subratllar la seva innocència.\nHereu ha fet aquestes declaracions a "Els matins" de TV3 un dia després d'acceptar el relleu de García-Bragado al capdavant d'urbanisme però mantenir-lo com a regidor i com a tinent d'alcalde.\nL'alcalde de Barcelona ja va defensar aquest dimecres l'"honorabilitat" de García-Bragado i del gerent d'Urbanisme, Ramon Massaguer, i mostrava la seva "perplexitat" per la imputació.\nGarcía-Bragado confia que tornarà "en breu" a les seves responsabilitats d'Urbanisme\nDesprés de comparèixer al costat de l'alcalde, Ramon García-Bragado ha assegurat que és innocent i ha dit que confia a tornar a les seves responsabilitats d'Urbanisme "en un termini breu". García-Bragado, que ha assegurat que està "més que convençut que no he fet res malament", ha dit que sempre ha gestionat els projectes urbanístics "per l'interès general i de la ciutat".\nImputats els responsables d'Urbanisme de l'Ajuntament i l'arquitecte de l'hotel del Palau\nGarcía-Bragado: "Estic més que convençut que no he fet res malament"\nLa declaració institucional de Jordi Hereu\nHereu diu que suspendre dels càrrecs els imputats seria assumir que són culpables\nEls grups municipals creuen que la renúncia es queda curta\nDeclaracions del fins ara regidor d'Urbanisme de Barcelona, Ramon García-Bragado


Un mes decisiu per al Barça Femení - FC Barcelona\nHomeFutbolFemeníNotíciesUn mes decisiu per al Barça Femení\nwww.fcbarcelona.cat - 12/03/2015 | 00:00\nL’equip de Xavi Llorens afronta quatre partits decisius en el proper mes contra el Rayo Vallecano, l'Atlètic Féminas, la Reial Societat i l'Athletic Club Després de la victòria el cap de setmana passat al camp del Llevant, les noies del Barça Femení intentaran guanyar al Rayo aquest diumenge (12 hores / Barça TV)\nEl Barça Femení afronta els partits més importants de la temporada / FCB-MIGUEL RUIZ\nEl proper mes es presenta expectant per al Barça Femení, ja que pot encarar un nou títol de Lliga, el tercer consecutiu. Per poder-ho fer, les de Llorens hauran de superar el Rayo Vallecano, Atlético Féminas, Reial Societat i Athletic Club dintre del mateix mes. A la primera volta de la Lliga ja ho van aconseguir, ara ho tornaran a intentar per aixecar el títol de Lliga.\nEl Rayo, la primera pedra\nAquest diumenge es viurà el primer assalt d’aquest mes decisiu pel Barça, ja que el Rayo Vallecano visita la Ciutat Esportiva Joan Gamper (12 hores / Barça TV) on les jugadores que entrena Xavi Llorens no podran comptar amb Virginia, Marta Unzué i Pilar, que arrosseguen unes molèsties. El partit serà retransmès en directe per Barça TV i en streaming per la web oficial del Club.\nEl partit davant l’Atlético, decisiu\nSi el partit contra el Rayo Vallecano serà la primera pedra d’aquest mes decisiu, el Barça visitarà el segon classificat de la Lliga la propera setmana al Cerro del Espino de Madrid. Ara mateix, les blaugrana avantatgen en nou punts a les matalasseres. La temporada passada, les noies de Xavi Llorens van proclamar-se campiones de Lliga després d’imposar-se al camp de l’Atlètic Féminas (0-3) amb doblet de Sonia i un gol de Jenni Hermoso. En el partit de la primera volta, el Barça va guanyar (1-0) amb un gol de Willy que posava a les de Llorens colíders. Un liderat que no han deixat fins al moment i que després d’aquest mes de partits importants els pot donar el títol de Lliga.\nVolen fer un pas cap al títol


La Renaixensa: “El llibre dels feyts” (2017), de Forja\nLa banda catalana de folk-metal Forja ens porta el seu primer llarga durada, “El llibre dels feyts” (2017), una obra temàtica, que versa sobre la vida del nostre rei Jaume I el Conqueridor. Ens trobem davant, doncs, davant d’un disc conceptual, una obra que uneix música i història, folk i heavy metal, el nostre passat medieval amb els sons metàl·lics més actuals.\nLa portada del disc és una preciosa i complexa il·lustració on hi apareixen una sèrie d’indrets relacionats amb el personatge biografiat, amb una reproducció lliure d’un mapa medieval dels Països Catalans (potser inspirat per l’Atles Català de Jafudà Cresques?), amb la figura majestàtica de Jaume I al centre de la portada. La portada és obra de l’artista valencià Joan Llopis.\nA l’interior del CD, que té el format digi-pack, hi ha el llibret, molt ben presentat, amb les lletres de les cançons i una molt bona foto dels components del grup. La imatgeria i els símbols que apareixen en la portada i en tot el llibret són els de Jaume I i cal dir que han estat molt ben triats.\nEl disc va ser autoeditat per la banda, amb l’ajut d’un verkami en el qual vaig tenir la satisfacció de participar, fent possible així la publicació d’aquesta joia del metal català.\nEl disc és una potent descàrrega de folk metal, bàsicament power metal amb moltes influències folk (també pel que fa la introducció d’instruments tradicionals i d’origen medieval com la lira, la viola, la gralla, el sac de gemecs i el violí) i força passatges d’un metall més extrem.\nEl disc comença amb una pista, “L’home i la història”, en la qual un narrador, Jaume I, s’adreça a ell mateix fent-se preguntes sobre la seva vida.\nLa segona cançó, “Els bons homes”, parla dels càtars d’Occitània, massacrats per la Croada contra els albigesos, propiciada per França. És una cançó amb molta força que, com moltes altres del disc, ens farà moure frenèticament el cap amunt i avall, amb un passatge més tranquil al mig.\n“Muret”, la tercera pista, és una altra cançó amb molta canya, ràpida, amb fragments que ens poden recordar el metal més extrem i amb molta presència de la gralla, que la relaciona amb la terra i amb l’època medieval. En aquesta cançó (que té un vídeo musical que podeu veure a Youtube) que ens parla de la batalla en la qual va morir el rei Pere el catòlic, pare de Jaume I, tampoc pararem de moure el cap amunt i avall.\n“Infància” no és una cançó tan ràpida com les altres, sense baixar la intensitat del disc, que a aquestes alçades és molt elevada.\nLa cinquena pista, “Llarga vida al rei” és un interludi amb sons de taverna que dóna pas a la sisena.\nLa sisena és “Jaume I”, continua bastant en la línia de “Infància”, i hi veig moments en que em dóna la sensació que hi ha influència de Running Wild.\nLa setena és “Aurembiaix”, una cançó dedicada a la dona de la qual, potser, Jaume I va estar més enamorat tot i no estar-hi mai casat, Aurembiaix d’Urgell. És una cançó amb una melodia molt enganxifosa, que té un lyric-video molt ben parit que corre per Youtube. És una cançó que es converteix en un himne pels drets de les dones.\nDesprés arriba “El Conqueridor”, una altra forta descàrrega de folk power metal amb influències extremes, en la qual es relaten les gestes conqueridores del monarca.\nLa novena pista, “Ales negres”, és senzillament, per mi, una veritable joia. És la cançó més “tranquil·la” del disc però atresora una gran força i una melodia que t’arriba al fons de l’ànima i et transporta a aquella època i que no pararia mai d’escoltar. La tornada és senzillament espectacular. En aquesta cançó hi participa la veu de Tània Santos al costat de la del cantant de Forja, Martí Pàez.\n“Plany d’Occitània” ens parla de la llibertat perduda de la nostra nació germana del nord. Té una introducció instrumental molt medieval i cada vegada va agafant més força a través d’una base rítmica potentíssima, tot i que no necessàriament veloç. La veu d’en Martí ens recorda el cant dels monjos medievals i en ocasions pren agressivitat i encara més força, accelerant el ritme de la cançó, que particularment em transporta a aquest món medieval occità tan llunyà i tan proper alhora.\n“La fi del camí” és un interludi narrat que introdueix la melodia de la següent cançó, la que tanca el disc, “El llibre dels fets”.\n“El llibre dels fets” és la dotzena pista, una cançó que comença molt acústica i que es va metal·litzant i accelerant cada cop més.\nFinalment ens trobem amb un increïble i potentíssim bonus-track, “Desperta ferro”, amb moltíssima presència d’instruments de música tradicional, que tanca amb molta força i de manera espectacular aquest disc memorable.\nJa he dit que aquest disc és una joia del metal català. Atresora molta força, melodia, sentiment folk i medieval i sobretot molta canya. I et transporta a un altre temps de la nostra història, i això és importantíssim. Per mi és el millor que ha parit el metal en català els darrers vint anys. Si podeu, compreu aquest disc excel·lent, els amants del metal (i potser també els del folk medieval i nostrat) el gaudireu molt, molt, no només pel que fa la música sinó també pel que fa la història que explica. Un bocí, molt important, això sí, de la nostra història medieval, explicat a través d’una esplèndida obra musical conceptual. Si mai es fes un film biogràfic de Jaume I (tant de bo!!!!!) aquest disc n’hauria de ser la banda sonora.\nSi voleu adquirir una còpia del disc els mateixos membres del grup us la poden enviar si els la demaneu a través del facebook, a la seva pàgina.\nEls membres del grup en el moment de la gravació del disc eren:\nMartí Pàez: veu i lira\nMarc Josep Fabregó: baix i viola\nNil Lapedra: guitarra i guitarra acústica\nDavid Saus: Bateria\nCarles Soler: Teclats\nPublicat per Fèlix a 11:48


Actualitzada 14/12/2018 a les 19:03\nComportaran dos talls de trànsit al dia\n© La planta de tractament d'aigües que s'ha muntat a la boca sud\nEl secretari d’Infraestructures i Mobilitat, Isidre Gavín, ha anunciat aquets divendres que el departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat iniciarà la setmana vinent les proves dels equips per a les voladures del túnel de Tresponts, que formen part de les obres de condicionament de la C-14 entre Organyà i Montant de Tost, a l’Alt Urgell. Gavín, acompanyat pel director general d’Infraestructures de Mobilitat, Xavier Flores, ha informat els alcaldes i representants veïnals de l’avanç dels treballs en el marc de la reunió de la Comissió de Seguiment, que s’ha realitzat a Organyà.\nGavín ha explicat que encara s’està pendent d’un permís d’abocament d’aigües de la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE) “i, per tant, no podem treballar a màxim rendiment en ambdues boques però sí que podem començar en menor escala fent recirculació de l’aigua, és a dir, tractant-la i tornant-la a utilitzar”.\nPer tant, a partir d’aquest dilluns, dia 17 de desembre, i fins al divendres dia 21 es realitzaran dues voladures al dia, curtes, a la boca sud: Una serà entre les 10 h i les 11 h i l’altra entre les 17 h i les 19 h, aproximadament. Aquestes explosions controlades comportaran talls de trànsit puntuals, d’uns 10 minuts de durada, en el moment de les detonacions.\nEl futur túnel, als termes d’Organyà i Fígols i Alinyà, tindrà una longitud d’1,3 quilòmetres i permetrà millorar el traçat per un tram sinuós del congost de Tresponts. L’obra, amb una inversió de 35,4 milions d'euros i un termini d’execució de 36 mesos, "permetrà enfortir la cohesió territorial del país, millorar la seguretat d’aquesta carretera i afavorir la permeabilitat amb l’Alt Pirineu", segons la Generalitat.\nTalls de trànsit a la C-14 per les obres de Tres Ponts


Cal Gall - Demarcació de Girona - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nLa casa Cal Gall són dos terrenys d'acampada independents per 50 persones aproximadament, dels quals es comparteixen els serveis de lavabos i dutxa. Estàn ubicats al voltant de la casa de Cal Gall, situada al terme municipal de Cabanelles.\nAgrupaments Demarcació de Girona\nAltres agrupaments escoltes Altres associacions\nCapacitat: Mínim 15 - Màxim a consultar si sou més de 100.\nSuperfície: 20.000 metres quadrats\nAigua: Cal clorar-la.\nWC: 5 vàters, un d'ells adaptat.\nDutxes: 1 d'interior amb aigua calenta.\nBany: petita riera de Sant Jaume. Possibilitat de piscina a l'estiu en un camp veí sempre que s'arribi a un acord amb el propietari.\nRefugi: en cas d'emergència porxo d'entrada a una casa que hi ha a l'indret.\nCuina: Espai cobert preparat per muntar la cuina, només cal portar fogons i butà.\nBus: Fins a Can Vila (5 Km).\nCotxe: Fins al terreny.\nTerreny especific anomenat "el bosquet" per plantar les tendes.\nZona arbrada per a realitzar activitats.\nAigua i electricitat a un cobert de la casa situada a l'indret.\nLes reserves es gesitonen directament des de la Demarcació de Girona. Si voleu consultar la disponibilitat, accediu al calendari d'ocupació on-line.\nPer fer la reserva accediu a aquest forumlari. De manera temporal no s'accepten estades al terreny.\nUn cop feta la reserva mitjançant el formulari, rebreu una reposta per part de la Demarcació de Girona. Un cop rebuda la resposta, teniu 8 dies per fer el pagament de la bestreta. Si passats aquests 8 dies no s'ha rebut el pagament, la reserva quedarà anul·lada. Els grups que no deixin Cal Gall en condicions òptimes i no respectin la normativa, sel's aplicarà un recàrreg proporcional al que hagin malmès o els problemes que hagin ocasionat. Podeu anular la reserva fins 30 dies abans de l'inici de l'activitat enviant un correu a girona@escoltesiguies.cat. Si l'anuleu amb menys antelació es cobrarà igualment.\nSi es preveu pluja, cal avisar a la Demarcació de Girona 3 dies abans de l'estada. La bestreta no es retornarà i es guardarà per una nova data (només agrupaments de la Demarcació de Girona).\nL'equip d'infraestructures de la Fundació Sant Jori de la Demarcació de Girona ofereix la possibilitat de participar en camps de treball per condicionar els espais.\nMunicipi: Cabanelles 972 56 51 61 Web Ajuntament\nDistància del nucli urbà: Cabanelles a 4,4 km; Lladó a 6,5 km; Navata a 6,7 km; Maià de Montcal a 9,9 km, Besalú a 12,1 km; Beuda a 16,4 km; Figueres a 16,8 km.\nHospital més proper: Hospital de Figueres a 17 km, Ronda Rector Aroles s/n (972 50 14 00) Web Hospital de Figueres\nCentres mèdics més propers:\nCentre mèdic de Lladó a 8km (consultar horari 972 55 35 68)\nFarmàcies més properes:\nAvinyonet de Puigventós a 14km (Farmàcia Bertran Morera 972 54 62 60)\nFarmàcia Irene Mas de Xaxars de Navata: 972 56 50 97 (carretera Olot)\nZona de bany: piscina municipal de Lladó a 8km (606 343 161)\nSupermercat més proper : Supermercat Suma (Carrer de les Escoles, 10 17444 Navata)\nCoordenades UTM: E482142, N 4676904\nCoordenades Geogràfiques: Lon.2º47'0.7''; Lat.42º14'38.8''\nRENFE línia Barcelona - Montpelier fins a Figueres.\nPer poder saber els horaris des del punt d’origen fins a Figueres ho podeu consultar a www.renfe.com\nDesprés cal agafar la N-260 durant uns 14 km fins al trencant de Vilademires, i finalment 4 km fins al terreny. Es pot enllaçar amb l'autobus de línia de la Teisa.\nServei d’autobusos TEISA línia. (www.teisa-bus.com, Tel.972 26 01 96)\nLínia Olot – Figueres: Surt de l'estació o bé de la plaça del Sol, l'arribada és a Can Vila després de Navata. Tarda uns 25 minuts.\nSi es lloga un autocar ens podrà deixar a 650 metres del terreny. Just davant del trencant hi ha una esplanada.\nAgafar la carretera de Figueres a Besalú (N-260) i a mig camí entre les dues poblacions desvieu-vos per la N-260a en direcció a Vilademires. Recorreu 3,2km i ja haureu arribat. La casa queda al marge dret de la carretera (si hi ha vegetació no és visible).\nAgafar la carretera de Figueres a Besalú (N-260) i a mig camí entre les dues poblacions desvieu-vos per la N-260 en direcció a Vilademires. Recorreu 3,2km i ja haureu arribat. La casa queda al marge dret de la carretera (si hi ha vegetació no és visible).\nExcursió i descoberta a Beuda (GR-2). Distància 9 Km. Dificultat : mitjana\nSantuari de la Mare de Dú del Mont (anada i tornada). Distància : 37,36 Km. Difcultat : mitjana\nExcursió fins al Castellot de Fagars (talaia romana).\nMassís de les Salines (Xarxa Natura 2000, PEIN)


Agencia Sírius: 14 de maig 2011\nMultitudinària manifestació contra les retallades socials\nUnes 30.000 persones s'han manifestat aquest matí a Barcelona contra les retallades socials impulsades pel govern de CiU i del PSOE. La marxa s'ha iniciat a la Via Laietana, a l'alçada de la Plaça Urquinaona i ha culminat al Parc de la Ciutadella, encapçalada per la pancarta "N'hi ha prou de retallades, defensem els serveis públics". Aquesta és la manifestació més gran i important contra el govern de dretes que presideix l'Artur Mas, des que va arrencar la legislatura a finals de desembre. Al final de la marxa, els líders sindicals han llegit un manifest conjunt que alertava sobre el risc de caure en un "canvi de model social, davant la transició d'una gestió pública i pública concertada, a una privada i mercantilizada".\nEls sindicats han reivindicat la necessitat "d'un model redistributiu" per evitar "mesures com el copagament (aranzel que s'ha de pagar cada vegada que es visita un metge d'obra social), les retallades indiscriminades de la despesa, la precarietat laboral, la retallada de prestacions i serveis sanitaris". Els secretaris generals d'UGT i CC.OO. a Catalunya, Jose Maria Alvarez i Joan Carles Gallego, respectivament, han criticat les retallades indiscriminades, que han qualificat com "de política prepotent que no té en compte a la societat", i que "trenquen amb un model de cohesió social que va costar molt aconseguir", per la qual cosa demanen que s'obri el diàleg amb el govern.\nEl secretari general de Metges de Catalunya, Antoni Gallego, demana "que el govern entengui que els pacients volen mantenir la qualitat i una xarxa assistencial modèlica, bona i barata, que no ha demostrat0 ineficiència". El portaveu del Sindicat d'Infermeria Satse, Ramón Montoya, alerta que "a l'Hospital de Bellvitge les retallades representen més esperes i menys qualitat en l'assistència, i ja s'estan aplicant". També han participat, l'associació d'actors, el sector de l'educació i la majoria dels partits polítics.\nEtiquetes de comentaris: Catalunya, Drets Humans, Retallades, Sindicats


Internet de les Coses aplicat a les impressores i els textos escrits - Observatori Beat\nInternet de les Coses aplicat a les impressores i els textos escrits\nAda Fruit, impressió, internet, Iolanda Bethencourt, Little Printer\nMini impressora "Internet of Things" creada per Adafruit Industries.\nInternet ha anat aportant diversos conceptes a la quotidianitat que hem anat tractant en major o menor grau en aquest bloc. Així per exemple hem destacat notícies al voltant de les diferents tendències d'internet, com ara l'aportació de continguts digitals generats per la societat en xarxa (web 2.0), la computació en núvol (emmagatzematge de la informació en servidors d'internet, els programaris com a servei, etc), la web en temps real, la web semàntica, les aplicacions adaptades a diferents tipus de pantalla, la tendència a la personalització de serveis i productes, la web mòbil, la realitat augmentada, entre molts d'altres.\nEncara no hem parlat d'Internet de les Coses, és a dir, la creació d'una xarxa d'objectes físics quotidians interconnectats a través d'internet. Així, per exemple, les Smart Cities, serien un exemple del desenvolupament d'aquesta tendència aplicat a l'arquitectura i urbanisme.\nAvui volem presentar dos exemples amb relació al concepte Internet de les coses i els textos escrits. Es tracta d'unes petites impressores connectades a internet, que serveixen per imprimir textos petits, com ara llistats, tweets, entrades de cinema, llistes de la compra, notícies, etc.\nEl primer cas és una mini impressora nomenada Internet of Things. Dissenyada i comercialitzada per Adafruit Industries al preu de 89,95 $, està pensada perquè qui la compri la pugui muntar a casa. Un cop muntada es connecta a Ethernet per obtenir dades directament d'internet i imprimir-les en un petit rotlle de paper. Ve amb un programari dissenyat perquè pugui connectar-se a Twitter i imprimir missatges d'una persona, amb un hashtag concret, etc. Un cop s'ha posat en marxa aquesta funcionalitat l'usuari pot adapar-lo i personalitzar la impressora al seu gust. Segons expliquen al web només es necessita una mica d'experiència en soldar ferro i un petit tornavís per muntar les peces, així com conèixer com funcionen les plaques electròniques Arduino.\nPer entendre com funciona la impressora "Internet of Things" val la pena donar un cop d'ull al vídeo promocional:\nAdafruit Industries fou creada el 2005 a Nova York per l'enginyera electrònica Limor Fried, àlies "Ladyada", una de les principals divulgadores de la filosofia Do It Yourself (fes-ho tu mateix/a) en el món de l'electrònica. Limor Fried és finalista del premi Emprenedor 2012 organitzat per la revista nord-americana Entrepreneur 2012.\nPortada de Wired del mes de març de 2011\ndedicada a Limor Fried.\nEn la mateixa línia d'internet de les coses aplicat a textos escrits podem esmentart el projecte Little Printer, creat per l'empresa londinenca Berg. També es tracta d'una mini impressora que funciona connectada a internet, però en aquest cas ve amb una aplicació web anomenada Remote, que permet la navegació i gestió de feeds i subscripcions a través de mòbils intel·ligents iPhone, Android i Windows Phone. Una de les possibles funcions que han pensat els seus creadors és la possibilitat de subscriure's a titulars de notícies i poder obtenir un mini diari de bon matí. Ja han començat a fer la prevenda i a partir del novembre estarà disponible al Regne Unit al preu de 199 £, i als EUA i Canadà al preu de 259 $.\nMini impressora "Little Printer" creada per l'empresa Berg.


Endesa a La Morera de Montsant:telèfon i contacte\nEndesa en La Morera de Montsant: punt de servei\nTelèfon de Endesa a La Morera de Montsant\nPunt de servei Endesa a La Morera de Montsant\nContractar el subministrament de llum amb Endesa a La Morera de Montsant\nEndesa a La Morera de Montsant\nAqui identificaràs tota la informació que necessites conèixer de Endesa a La Morera de Montsant. Tot Morero que tingui dubtes amb el seu subministrament de llum podrá ubicar en esta aquest espai tota la informació que necessiti.\nEndesa s'ocupa de distribuir la llum a gran percentatge dels ciutadàns de Tarragona. Per això, compta amb gran part recursos per atendre als clients amb qualitat. Depenent dels tràmits que el Morero vol completar, pot preferir de anar a alguns dels punts de servei sense la necesitat de cita previa a la vora de La Morera de Montsant. No obstant, sempre pot trucar amb antelació als telèfons que aperèixen seguidament:\nTelèfons de Endesa a La Morera de Montsant\nEndesa brinda una atencio personalitzada on qualsevol client pot anar de manera presencial i ser atès immediatament. Els punts de servei de Endesa que un Morero té mes properes es mostran a continuacio:\nLa Morera de Montsant es un municipi que fa part de la comunitat autònoma de Cataluña que compta amb un total de 553625 punts de sumbministrament amb un consum anual de 1937146013 MWh. Endesa es la companyia encarregada de subministrar la llum en la zona.\nEndesa es la companyia responsable de distribuir el gas natural al municipi de La Morera de Montsant. Per això, si el ciutadà Morero vol anar a la oficine que sigui de Endesa sense necessitar cita prèvia, té a disposició punts de servei properes a la seva casa.\nOficines de Endesa a La Morera de Montsant


Text de l'Evangeli (Lc 2,21-24): Quan van complir-se els vuit dies i hagueren de circumcidar-lo, li posaren el nom de jesús, nom que havia dit l’àngel abans que fos concebut (...). Quan va complir-se els vuit dies i hagueren de circumcidar-lo, li posaren el nom de Jesús, nom que havia dit l’àngel abans que fos concebut en el si matern.\nQuan van complir-se els dies que manava la Llei de Moisès referent a la purificació, portaren Jesús a Jerusalem per a presentar-lo al Senyor. Així ho prescriu la Llei del Senyor: Tot primogènit mascle serà consagrat al Senyor. Havien d'oferir en sacrifici, tal com diu la Llei del Senyor, un parell de tórtores o dos colomins.\nAvui celebrem el mateix Nom de Jesús. No és poca cosa! Cada ésser humà és únic i irrepetible; és amat per Déu de manera singular. Per això és tan important el nom propi que representa cadascú i amb el que som anomenats. “El meu nom”, el de cada un, té un valor sagrat. Al Redemptor li posaren un nom..., com a nosaltres (en el dia del bateig).\n—En el “Parenostre” Jesús ens ensenya a dir “sigui santificat el vostre nom”. Tant de bo que sigui veritat!


“Oferim que ens Faci una proposta” ALBERTO ESTÉVEZ / EFE\nBarcelona“Prepara’t per al primer quart d’hora”, avisa una insider. La sessió que està a punt de començar té un títol que ni pintat: “Debat sobre l’orientació política general del Govern”. Certament, després de l’1-O i la temporada que portem, sembla del tot pertinent preguntar-se com està aquest govern de sentit de l’orientació, en general. La font era fiable: al primer quart d’hora, Torra pronuncia la paraula “autocrítica”, anuncia que Buch compareixerà, admet que no s’explica i que no s’avenen (“que s’acabi aquest mirar-se de reüll constant”) i deixa anar el titular del dia: ultimàtum a Sánchez. “Si no hi ha una proposta per exercir de manera pactada l’autodeterminació de Catalunya al novembre, l’independentisme no podrà garantir cap mena d’estabilitat al Congrés”. Si no hi ha negociació per al referèndum, diu Torra que no vol “sentir parlar de diàleg”.\nTorra afirma emfàticament: “El marge del president Sánchez s’ha acabat, prou!” I dels escons de la majoria surten uns aplaudiments desmaiats. Torra hi torna: “Hem estat molt pacients amb el tripartit del 155!”; i fa una construcció que explica ben bé on som: “Oferim a Sánchez que ens faci una proposta”.\nNo es registra especial moviment als escons del PSC, ni als de cap altre grup, però el president ha deixat el to vellutat amb què dilluns va dirigir-se a trabucaires, castellers, dansaires i CDR, i s’exclama amb un “Ja n’hi ha prou”, acompanyat d’uns quants “No podem permetre” i “No renunciaré”.\nEl tronc central del discurs és una llista de la compra que tothom escolta en silenci excepte quan el president afirma que vol que Catalunya sigui una “smart nation de referència internacional”, en què de la defensa de quatre del PP en surt un audible “ Me descojono! ”\nL’últim quart d’hora torna a ser potent, amb un segon avís amb ressonàncies evangèliques: “Sobre les condemnes edificarem la causa justa del nostre dret a l’autodeterminació”, que traduït vol dir que Torra convocaria unes eleccions a l’escalf de la indignació popular perquè no voldria continuar sent president amb els líders condemnats. Torra no llegeix, sinó que mira a la cambra i els pregunta si creuen que el poble o ell o el Govern que presideix acceptaran unes condemnes. Ho té molt interioritzat.\nEl Govern ha tornat de Waterloo aquest estiu havent sentit Puigdemont dir que no es pot fer caure Sánchez “capriciosament”, però que cal que faci els deures i això vol dir propostes polítiques concretes i treballar-se la voluntat de la fiscal general de l’Estat sobre les acusacions als presos polítics. L’estiu s’ha acabat i Sánchez ofereix un Estatut, mil milions endarrerits, Borrell a la BBC dient que ell no voldria presos preventius i que Catalunya és una nació, comissions bilaterals i una medalla de plata a Millo. Algun cop li han sentit dir que “la línia entre ser Vichy o ser a la Resistència és molt fina”. Aquesta és l’orientació: fer valer els vots que van investir Sánchez president. La Moncloa anuncia resposta de manual per abans del Telediario : ultimàtums, no.


Netejador Multiusos Eco - Ecotech - 750 ml\n> Llar>Productes de Neteja Ecològics>Netejador Multiusos Eco - Ecotech - 750 ml\nIndicat per a la neteja de tot tipus de superfícies rentables com ara vidres, miralls, rajoles, mobiliari modern, etc. Envàs de 750 ml.\nNetejador Multiusos Eco\nNetejador de tot tipus de superfícies\nQuè és el Netejador Multiusos Eco?\nLa fórmula ecològica del nostre netejador multiusos està especialment indicada per eliminar les empremtes i taques de vidres, miralls, mobiliari modern, rajoles i acer inoxidable, entre d'altres superfícies, facilitant un ràpid assecat i evitant la redeposició de la brutícia.\nNeta de manera tradicional amb el poder de l'vinagre, sense la necessitat d'usar amoníac ni àcids forts perjudicials per a la teva salut.\nAqua, alcohol, propylene glycol, acetic acid *, sodium citrate, sodium laureth sulfate, colorant.\nCom es fa servir el Netejador Multiusos Eco?\nSi polvoritzes molta quantitat, es crearà un vel costós d'eliminar. Per contra, aplicant la dosi adequada, facilites la neteja i augmentes la durada del producte.\nA causa del seu pH neutre, pots netejar amb Ecotech Multi qualsevol superfície rentable, des vidres i miralls fins mobiliari modern.\nVentila abans de netejar i evitaràs que la pols torni a dipositar-se en els mobles. D'aquesta manera aireas i saneas l'estada.\nSi tens nens, prova a fer servir Ecotech Multi en les superfícies tacades amb les petjades dels seus dits i comprova la seva eficàcia.


Guillem Vidiella i Sigfrid Rovira són els dos estudiants del TecnoCampus que formen part de l’equip UPF, que va quedar en segon lloc en el campionat d’Espanya universitari de vela. El torneig va tenir lloc de l’11 al 13 de maig a Palma de Mallorca i van participar un total de vuit universitats, totes del mediterrani.\nEl campionat l’organitzava la Universitat de les Illes Balears i el Real Club Náutico de Palma, que va facilitar quatre embarcacions J80 preparades per competir i fer la regata. La majoria dels membres de l’equip UPF ja es coneixien d’abans ja que han navegat durant molts anys en el mateix club. L’estudiant Guillem Vidiella explica que el més difícil de la competició va ser coordinar-se dins de l’embarcació: “Tots sabem navegar però dos persones de l’equip no havien pujat mai en un J80 i la resta no havíem navegat mai junts en una embarcació d’aquest estil”. En aquest sentit, Vidiella afirma que haver quedat segons en el campionat significa estar entre els millors i, alhora, els dóna “més empenta i credibilitat davant de les institucions per tirar endavant nous projectes que relacionin universitat i esport, en concret la vela”.\nAntoni Segura analitza (...) Siguiente


La Garriga Digital: Més enllà de punts compartits amb tots els altres partits polítics que concorren a les eleccions, com la promoció econòmica i el treball per a les persones, quin és el tret diferencial d’Acord vers les altres candidatures?\nNeus Marrodan: Jo crec que és el nostre equip. Un equip que sempre ha tingut molt clar que el que vol és treballar per la Garriga, que se sent totalment orgullós del poble que té i que vol que totes les persones que hi ha a la Garriga arribin a tenir el mateix sentiment. Per tant, penso que és la implicació personal de cadascú de nosaltres.\nUn equip que sempre ha tingut molt clar que el que vol és treballar per la Garriga, que se sent totalment orgullós del poble que té i que vol que totes les persones que hi ha a la Garriga arribin a tenir el mateix sentiment\nL.G.D.: Ja en un pla més concret, quin és el model econòmic que preveu Acord per a la Garriga? Proposen dinamitzar els polígons industrials del municipi?\nN.M.: Nosaltres som molt realistes pel que fa al desenvolupament dels polígons. Això vol dir que som plenament coneixedors que la realitat econòmica que hi ha, no només a nivell nacional i estatal, sinó a nivell mundial, és complicada. Nosaltres no trobarem la solució ideal per a dinamitzar de cop i volta els nostres municipis; el que hem de fer és establir un producte de poble, un producte de concepte que generi un reclam, una demanda. A partir d’això, nosaltres podrem oferir el nostre municipi, el nostre entorn, les nostres particularitats, les nostres possibilitats de creixement i desenvolupament. Una qualitat de vida que sigui el reclam de models d’empresa que nosaltres entenem que són els que volem que s’implantin als polígons industrials.\nNosaltres podrem oferir el nostre municipi, el nostre entorn, les nostres particularitats, les nostres possibilitats de creixement i desenvolupament. Una qualitat de vida que sigui el reclam de models d’empresa que nosaltres entenem que són els que volem que s’implantin als polígons industrials\nL.G.D.: Establir una marca “la Garriga” com a eina de dinamització dels polígons industrials.\nN.M.: Vindria a ser això. La nostra qualitat de vida, el nostre model de poble ha de ser el nostre producte en promoció.\nL.G.D.: Com es veuen des d’Acord les modificacions d’usos dels polígons fetes durant la legislatura i les que proposen alguns grups de cara als propers quatre anys? Es volen ampliar els possibles usos dels polígons?\nN.M.: En aquests moments no et podria dir exactament quins són els usos que troben a faltar. Aquesta legislatura s’ha acabat la modificació de planejament que implicava l’ampliació dels de Can Met Sidro i Ca n’Illa, aquests són els polígons que estaven més mancats d’usos, que tenien menys diversitat. Amb aquesta modificació van passar a tenir les mateixes possibilitats de desenvolupament industrial que té el gran polígon que per ara encara tenim buit: Can Terrers.\nL.G.D.: I com el pensen omplir?\nN.M.: El polígon de Can Terrers, en ser un polígon molt més modern i de les dimensions que té, contempla la majoria d’usos en una zona industrial com aquella: sector terciari, gran indústria... Contempla fins i tot la possibilitat d’instal·lació d’activitats de lleure nocturn en llarg horari. Als altres polígons, tots aquests usos hi són per igual a excepció del lleure nocturn, que hi té uns horaris més reduïts per la proximitat amb la zona urbana. Per tant, apostem per què totes les zones industrials del municipi tinguin els màxims usos possibles i continuarem lluitant, com hem fet aquesta legislatura, per què aquells usos que tenim restringits des de l’àrea de comerç de la Generalitat es flexibilitzi i ens permeti oferir el màxim ventall d’activitats als industrials.\nApostem per què totes les zones industrials del municipi tinguin els màxims usos possibles i continuarem lluitant, com hem fet aquesta legislatura, per què aquells usos que tenim restringits des de l’àrea de comerç de la Generalitat es flexibilitzi i ens permeti oferir el màxim ventall d’activitats als industrials\nL.G.D.: Com encaixa aquesta flexibilització d’usos amb la integració del poble en un entorn rural?\nN.M.: Per què no pot ser?\nL.G.D.: Això és precisament el que li pregunto, de fet.\nN.M.: Ha de poder ser així. Hem de partir de la base que la legislació per a poder implantar certs tipus d’indústries al nostre municipi és molt estricta. Aquesta fa que les indústries siguin adequades per a instal·lar-se a qualsevol lloc. No estem pensant en indústries pesants o amb alts riscos contaminants, perquè no és aquest el model que volem vendre; entenem que hem de poder aconseguir empreses més vinculades amb la tecnologia, l’economia verda... Empreses d’una economia més encarada al desenvolupament, l’estudi, la recerca. Aquesta ha de ser la indústria que, d’alguna manera, cerca aquests entorns d’una qualitat de municipi i serveis una mica singular i que entenem que tenim a la Garriga.\nEntenem que hem de poder aconseguir empreses més vinculades amb la tecnologia, l’economia verda... Empreses d’una economia més encarada al desenvolupament, l’estudi, la recerca\nL.G.D.: Hi ha prevista alguna mesura pel que fa a la dinamització del comerç local?\nN.M.: Doncs sí. Com bé saps, tenim la gran sort de poder dur a en Sergi Moya com a referent a l’eix de la promoció econòmica al nostre grup. Amb ell hem estat treballant diferents línies de desenvolupament. És una persona que, per sort, palpa les necessitats reals del municipi. La nostra voluntat és aconseguir una complicitat amb el comerç local. En aquests moments, amb l’experiència viscuda a la legislatura com a membres de l’equip de govern, hem detectat que això no és fàcil; no s’ha aconseguit la complicitat amb tot el comerç local i no tots els comerciants estan associats als mateixos grups i hi ha comerciants de moltes menes. Entenem que ens cal una bona diagnosi de quin és el comerç que tenim a la Garriga, com és aquest comerç i què demana cadascun dels comerciants. No té res a veure un comerciant d’una superfície relativament gran d’alimentari amb una botiga de les tradicionals amb un producte diferenciat i de qualitat.\nNo tots els comerciants estan associats als mateixos grups i hi ha comerciants de moltes menes. Entenem que ens cal una bona diagnosi de quin és el comerç que tenim a la Garriga, com és aquest comerç i què demana cadascun dels comerciants\nL.G.D.: Per tant?\nN.M.: El primer de tot és la complicitat amb el comerciant, escoltar les seves necessitats i, a partir d’aquí, acompanyar. Acompanyar a on? A una formació millorada, a un coneixement de totes aquestes eines que són supramunicipals i que nosaltres no ens inventarem, que existeixen a partir de tots els eixos de treball de la Generalitat i la Diputació. També donar a conèixer tots els ventalls d’evolució que pot tenir el comerç.\nL.G.D.: Una altra vessant important a l’economia del poble és el turisme.\nN.M.: Evidentment. Entenem que la Garriga té un potencial, un valor, un intangible, que no hem sabut fins ara mostrar a l’exterior. No en tota la seva magnitud. Tenim uns intangibles realment fantàstics al món cultural, al musical o al literari, a més dels que ja coneixem tots plegats: la Garriga termal, el nostre entorn natural, el nostre patrimoni arquitectònic i, fins i tot, el patrimoni de l’evolució pròpia del poble. Si heu seguit el projecte de la Garriga Rural que s’ha desenvolupat aquests quatre anys, és una primera línia de treball com les que estem pensant. Treballar en la pròpia evolució del poble, en les seves eines amb les que es viu cada dia. Potenciar-les, empoderar-les, que siguin les nostres marques, els nostres productes per a defensar el turisme.\nTenim uns intangibles realment fantàstics al món cultural, al musical o al literari, a més dels que ja coneixem tots plegats: la Garriga termal, el nostre entorn natural, el nostre patrimoni arquitectònic\nL.G.D.: A l’àmbit del turisme ressonen un parell de projectes al municipi: el berenador de Ca l’Artigassa i el balneari de Ca l’Espargaró.\nN.M.: El nostre posicionament ha estat fins ara i serà sempre molt clar de protecció de l’entorn, però també de no frenar el desenvolupament actual. Què vol dir això? Nosaltres entenem que s’ha d’implantar qualsevol activitat econòmica sempre que acompleixi uns mínims requisits. Aquests requisits no ens els inventem nosaltres, surten per llei i, a més a més, pel sentit comú de protecció de l’entorn. Nosaltres ens posicionarem quan tinguem clara la viabilitat econòmica de qualsevol activitat empresarial, no només aquestes que planteges, i quan tinguem clar que es garanteix l’impacte ambiental de la instal·lació de qualsevol activitat nova. Aquests dos eixos són vitals. Hem viscut implantacions econòmiques molt expansives, que després no han arribat a ser el que tothom esperava i, mentrestant, han provocat una transformació important del territori. No permetrem la transformació del territori si aquesta transformació no és garantida. I no oblidem que evolucionar vol dir transformar. Fa cent anys el nostre entorn no era com és ara, estava treballat per l’agricultura. Som al segle XXI i segurament la transformació del nostre entorn l’haurem de viure a partir d’altres eixos econòmics. Però siguem sostenibles, treballem-ho equilibradament.\nHem viscut implantacions econòmiques molt expansives, que després no han arribat a ser el que tothom esperava i, mentrestant, han provocat una transformació important del territori. No permetrem la transformació del territori si aquesta transformació no és garantida\nL.G.D.: Fa quatre anys proposaven l’establiment d’una “anella verda” entorn al municipi. Mantenen la proposta?\nN.M.: I tant! Es manté i molt! L’anella verda i l’eix del riu, que entenem nosaltres com a columna vertebral del municipi, i el seu lligam amb el municipi i l’entorn natural, són bases del nostre programa. Per a nosaltres l’anella verda és molt més que un dibuix en un plànol, és un element cohesionador que ha de permetre poder lligar el sector urbà amb l’entorn rural d’una manera fàcil i àgil. Aquest projecte el treballem des de diverses àrees. El treballem des d’esports, perquè entenem que ha de ser una possibilitat de trobar espais per a practicar activitat física des d’un punt de vista diferent al dels clubs; el treballem des de turisme, perquè entenem que és un potencial més per a aproximar els nostres visitants a l’entorn més immediat; el treballem des de cultura, fins i tot, perquè aquesta anella verda ha de ser l’enllaç als camins històrics que han fet evolucionar la Garriga; el treballem, evidentment, des de territori, perquè una anella verda implica canviar coses al planejament, als carrers, repensar la nostra dimensió de poble.\nL’anella verda és molt més que un dibuix en un plànol, és un element cohesionador que ha de permetre poder lligar el sector urbà amb l’entorn rural d’una manera fàcil i àgil\nL.G.D.: Al 2016 caduca el Pla General. En quin sentit el vol modificar de cara al futur, si el vol modificar, Acord?\nN.M.: Tenim claríssim que cal una modificació del Pla General des d’un punt de vista ampli. És a dir, no només des d’una visió urbanística, que és necessària, sinó des d’una visió molt més global, que ens duu a presentar un pla estratègic. En aquests moments tenim un planejament que es va pensar urbanísticament. Molt destinat al que passava aleshores...\nTenim claríssim que cal una modificació del Pla General des d’un punt de vista ampli. És a dir, no només des d’una visió urbanística, que és necessària, sinó des d’una visió molt més global\nL.G.D.: L’expansió immobiliària.\nN.M.: Expansió, ocupació de territori, creixement demogràfic... Amb uns estudis i memòries socials de l’època: del 2001 i aprovat el 2003. Per tant, si contemplem tot això, és una visió molt antiga de la Garriga. La nostra generació, si hem après alguna cosa d’aquesta crisi econòmica que hem viscut intensament i encara estem vivint, és que les coses són molt canviants. Les necessitats socials, econòmiques, de les persones i els municipis, canvien molt, el que hem de buscar és una reflexió de model de poble, de com volem créixer, de com volem que sigui la Garriga. Com volem que es desenvolupin els polígons? Que augmenti la població? Fins on i com volem que augmenti? Continuem volent créixer en zones que actualment no estan desenvolupades?\nL.G.D.: La Garriga ha de créixer i, si ho ha de fer, cap on?\nN.M.: La Garriga ha de créixer, però la Garriga entenem que ha de créixer d’una manera sostenible i equilibrada. I això passa per no créixer únicament en les zones pendents de desenvolupar. No ha de créixer a Can Violí, no ha de créixer a Can Vilanova o a la zona de sobre de Can Poi, que són sectors sense desenvolupar, molt integrats al nostre entorn rural. La Garriga ha de poder créixer treballant molt bé la densificació dels barris existents. M’explico: actualment és molt difícil que una família que tingui una casa al mig del poble pugui construir un habitatge addicional o dos pels fills, pels néts o per a qui sigui, i pensar que a casa seva mateix pot passar de tenir una casa a tenir-ne dues o tres. El planejament ara mateix posa traves legals que no ho fan tant fàcil en tots els casos o en totes la zona de municipi. Hem de pensar en aquest sentit. Si els nostres veïns saben que tenim un plantejament urbanístic que ens permet créixer sobre el que ja tenim, saben que no caldrà que els seus fills marxin a buscar un habitatge fora. Podrem créixer i densificar-nos dins de la mateixa zona on estem ara.\nL.G.D.: M’agradaria incidir sobre l’arranjament del riu, que és un dels seus eixos de programa.\nN.M.: Mira, a vegades quan ho explico poso el riu com a exemple de la nostra filosofia de programa. Transversal, cohesionador per a les persones. El riu ens travessa de nord a sud i, per tant, és prop de tots els ciutadans, però fins ara hi hem viscut d’esquenes. El riu l’hem de transformar en un espai al que puguem passejar, trobar-nos-hi, tenir-hi un espai per a viure. L’hem de transformar en el nostre eix natural, amb aquesta voluntat de ser respectuosos, ensenyar i lluir el nostre entorn. El riu també ha de ser aquest eix que pot recórrer totes les garrigues: la més rural, la més urbana, totes són la Garriga. L’eix del riu ens dóna aquesta visió, que és una metàfora del model que volem.\nEl riu ens travessa de nord a sud i, per tant, és prop de tots els ciutadans, però fins ara hi hem viscut d’esquenes. El riu l’hem de transformar en un espai al que puguem passejar, trobar-nos-hi, tenir-hi un espai per a viure. L’hem de transformar en el nostre eix natural\nL.G.D.: Això es tradueix en alguna mesura concreta?\nN.M.: Sí, molt en la línia del que s’hi ha estat fent, el que nosaltres volem per a millorar l’eix del riu és continuïtat. Què hem fet fins ara? Obrir el riu, netejar-lo, evidenciar què tenim. Ara que veiem com són les lleres del riu necessitem recuperar-les i tornar a vegetar els marges, poder crear accessos a la llera, veure que realment el que tenim és un eix natural molt potent. El riu fa vint-i-cinc anys no era així. Actualment hi ha molta vida i té una bona qualitat de l’aigua, hi ha una riquesa natural molt important. L’hem de poder palpar, hem de poder baixar i accedir-hi i fer-lo nostre.\nL.G.D.: Acord té propostes d’habitatge social?\nN.M.: Bàsicament dues. Una és la senzilla però econòmicament difícil d’assolir: continuar treballant per aconseguir un model públic-privat, que segurament serà el més factible, per a construir habitatge social nou. Entenem que aquest és un model a llarg termini, no immediat, però el que sí que hem de fer des del primer dia és començar a treballar amb el segon model que proposem: sobretot dinamitzar l’habitatge buit que ja tenim. En aquesta legislatura, des de la regidoria d’habitatge, hem encarregat un estudi per a diagnosticar quin és el volum d’habitatges buits que tenim al municipi i, a partir d’això, hem reflexionat sobre diferents línies de dinamització d’aquests habitatges. Passen per desenvolupar línies d’ajut als propietaris, als llogaters i, fins i tot, contemplar la complexitat de les agències immobiliàries. També cal pensar en el propietari, perquè la majoria de propietaris de pisos buits de la Garriga no són bancs; la majoria pertanyen a particulars i hem de poder tranquil·litzar aquests propietaris i facilitar que posin en lloguer els pisos.\nL.G.D.: Establint l’Ajuntament com a mediador.\nN.M.: L’Ajuntament com a mediador, sí. I que pugui facilitar, fins i tot econòmicament, si es pot, la disposició d’aquests habitatges. Ajudar als propietaris a cobrir les despeses de les cèdules d’habitabilitat, del certificat energètic o, fins i tot, de petites rehabilitacions. Ho tenim claríssim. I el mateix pels llogaters. Els joves, gent gran que necessita canviar perquè es troba en cases grans que els complica poder dur una vida dinàmica al estar allunyada del centre i gent que en aquests moments té dificultats econòmiques; tots han de poder tenir facilitats per a poder millorar el seu habitatge. Hi ha molts models que permeten facilitar ajuts per a accedir-hi, fent que les despeses d’entrada siguin les mínimes possibles, amb microcrèdits, amb ajuts directes... són tots models que estem treballant i que proposem al programa.\nL.G.D.: Un altre apartat important del programa és la participació. Acord proposa la creació d’una sèrie de consells municipals temàtics: esports, gent gran...\nN.M.: La finalitat d’aquests consells és, en primer lloc, implantar el Reglament de Participació que està aprovat des de fa més de quatre anys. No perquè vulguem implantar més lleis o reglaments, sinó perquè realment ens creiem que tots plegats fem la Garriga. No cal que ens inventem res, no podem ser extremadament exigents i no podem creure que només per fer molts consells i equips funcionarà la participació, no. Entenem que volem empoderar a la gent, que realment se sentin partícips de petits grups de treball en cadascuna de les àrees en què viuen. El consell escolar també és molt important, que tots els mestres i totes les AMPAs se sentin partícips i puguin tenir una taula on debatre les seves necessitats. I exactament igual pel que fa als esports, el món associatiu, cultural, els comerciants... volem crear una xarxa de comunicació amb tots. Amb tot això, volem aconseguir prendre el pols i les necessitats reals de tots els ciutadans i que ells trobin aquest espai per a plantejar opinions.\nL.G.D.: I també el Consell del Poble.\nN.M.: Entenem que el Consell del Poble ha de salvar la barrera que hi ha entre els que apostem per ser representants polítics i el ciutadà.\nEntenem que el Consell del Poble ha de salvar la barrera que hi ha entre els que apostem per ser representants polítics i el ciutadà\nL.G.D.: Tot i així, la creació de tants organismes oficials pot donar una sensació d’impediment o dificultat pel ciutadà que no està implicat a la política municipal i es vol comunicar directament amb l’Ajuntament.\nN.M.: Per això entenem que, més enllà del ciutadà que ja participa i al que li hem de facilitar l’espai de diàleg, hem de buscar un espai al que els polítics, els representants locals, puguem rendir comptes de la nostra feina. D’aquest espai en diem Consell del Poble. Volem posar-nos davant dels ciutadans cada sis mesos per a rendir comptes de la nostra feina i rebre totes les seves sensacions. També entenem que hi ha altres vies, que són clau a la participació, que també oferim. Les més adaptades a la societat actual, que són les eines tecnològiques, sigui la web o una aplicació mòbil per a conèixer pressupostos o poder traslladar incidències. Per a nosaltres això són complements que creiem imprescindibles.\nL.G.D.: Però, en tot cas, complementàries.\nN.M.: Perquè no donen cobertura a tots els ciutadans! No tots els ciutadans entraran al món tecnològic per a venir a expressar una queixa o una necessitat a l’Ajuntament. Rendirem cada sis mesos i tindrem unes eines tecnològiques preparades i una figura que escolti, una persona, que pugui ser quelcom similar a un Síndic de Greuges però a nivell municipal. Una persona que rebi totes les queixes de qui no sap on presentar-les o com transmetre-les per d’altres vies. Som realistes i sabem que aconseguir la participació de la gent és un repte espectacular, però nosaltres el volem assolir. Penso que és el gran repte de la legislatura. Nosaltres ens ho creiem, som un grup que ha optat posar-se a disposició del servei del municipi, som de tendència participativa i sabem que, o ho fem, o no ens ho faran. El nostre gran repte és traslladar a tothom el sentiment de ser escoltat; si la gent se sent escoltada, participarà.\nSom un grup que ha optat posar-se a disposició del servei del municipi, som de tendència participativa i sabem que, o ho fem, o no ens ho faran. El nostre gran repte és traslladar a tothom el sentiment de ser escoltat; si la gent se sent escoltada, participarà\nL.G.D.: Quin projecte preveu Acord per a Can Luna, l’altre gran tema de la legislatura?\nN.M.: El nostre projecte volem que sigui real. Què vol dir això? Que apostem clarament per no deixar tancat en un calaix el pla estratègic d’usos que s’ha redactat des de la Diputació. Entenem que és un projecte molt vàlid, treballat amb les entitats que l’equip redactor va considerar les més adequades per a treballar el desenvolupament de Can Luna. És un projecte que compara el nostre municipi amb tot l’entorn i tot Catalunya i ens dóna una imatge global de què s’hi pot fer. Aquesta imatge és molt vàlida i ha de ser evolutiva. Entenem que Can Luna s’ha de treballar a terminis. Albert Benzekry, el nostre actual regidor de Cultura, ha estat treballant aquestes línies amb molta intensitat i t’ho diria així mateix: entenem Can Luna com un espai per anar transformant a terminis. Allò que fem funcionarà i, a més a més, ho farem dins d’un equilibri financer que ens permeti fer-hi front.\nEntenem Can Luna com un espai per anar transformant a terminis. Allò que fem funcionarà i, a més a més, ho farem dins d’un equilibri financer que ens permeti fer-hi front\nL.G.D.: De manera concreta què es preveu, però?\nN.M.: Per a nosaltres és imprescindible la sala polivalent. De tots els escenaris de transformació que ha treballat el pla estratègic d’usos, la sala polivalent és la nostra prioritat primera. És la manca que més evidencia el poble. És l’espai que ens ha de permetre fer-hi concerts multidisciplinaris, trobades artístiques i musicals... Tot aquesta força cultural que tenim, allà s’hi ha de poder expressar. Però també moltes altres coses, també ha de ser el lloc on poder fer cerimònies civils com, per exemple, sepelis que no es vulguin fer per l’església pel motiu que sigui. Aquesta sala ha de ser oberta per a qualsevol persona a qui pugui solucionar una necessitat. Començar per la sala polivalent i, a partir del pla d’usos, treballar amb les entitats i tots els col·lectius per anar pensant en el que pertoca fer. Econòmicament tindrem unes possibilitats migrades, però la nostra visió és a nivell de pla estratègic, de pla evolutiu. Aquestes accions són exactament així.\nL.G.D.: Quin resultat electoral espera Acord?\nN.M.: El màxim! Evidentment nosaltres treballem per a aconseguir l’alcaldia! Volem aconseguir el màxim nombre de regidors, sense cap mena de dubte. Estaríem molt satisfets, també, si el màxim nombre de vots recauen en els grups que, com nosaltres, aposten per un model de país clarament independent.


'THE LATE LATE SHOW': JAMES CORDEN SUBSTITUEIX CRAIG FERGUSON - BLOC\nquan va sortir la poma de la corona\nquina és la prova del vodka d'oca grisa\nvi amb amor en el nom\ndiferència entre martini sec i humit\nvi negre o blanc amb formatge\nÉs oficial: James Corden substituirà Craig Ferguson com a presentador del programa Late Late Late Show\nThe Late Late Show ' El gran escocès està sent substituït per un britànic.\nCBS ha anunciat dilluns oficialmentel que es va rumorear fa un mes: que l'actor / comediant James Corden, de 36 anys, ha estat escollit per assumir les funcions d'allotjament del conversador de la nit el 2015.\nCorden succeeix així a Craig Ferguson, que a l’abril va anunciar la seva intenció de marxar Late Late Show després de 10 anys, tancant la sessió aquest desembre.\nRELACIONATS Craig Ferguson té ulls per al programa Syndicated 19:00 Talk Show\nJames Corden és una rara força d’entreteniment que combina un encant irresistible, la calidesa i l’originalitat amb una àmplia gamma d’instints creatius i talent de rendiment, va dir en un comunicat la presidenta de CBS Entertainment, Nina Tassler. És l’últim multi-guionet: un escriptor, creador i intèrpret estimat i respectat en tots els mitjans que toca, inclosos el teatre, la comèdia, la música, el cinema i la televisió.\nCorden ha aparegut en diversos programes de televisió britànics, inclosos Doctor Who (interpretant a Craig Owens), Gavin i Stacey (El que va co-crear, guanyant un BAFTA Television Award per la seva actuació), Els homes equivocats (pel qual va obtenir un premi de la Royal Television Society) i Amics Grans . També apareixerà a la propera pel·lícula musical de Disney Al bosc, com el forner. El 2012 va guanyar un premi Tony pel seu treball a l'obra Un home, dos guvnors .\nNo puc descriure el molt emocionat i honrat que estic prenent el relleu del genial Craig Ferguson, va dir Corden en un comunicat. No puc esperar per començar i faré tot el possible per fer un espectacle que gaudirà a Amèrica.\nFerguson va oferir públicament les seves felicitacions (i el seu suport oficial) a Corden poc després de confirmar oficialment la notícia:\nEnhorabona a l’espectacular talent de James Corden que es farà càrrec de la LLS després de mi. Gran opció. Aprovo i aprovo de tot cor.\n- Craig Ferguson (@CraigyFerg) 8 de setembre de 2014\nVÍDEO Jimmy Kimmel es burla Amics Reacció de la reunió: Jen Aniston no estava 'enutjat'\nEls elements creatius, així com els productors i la ubicació, dels allotjats a Corden Late Late Show es determinarà i s’anunciarà més endavant.\n(Encara no esteu segur de qui és Corden? Consulteu la nostra galeria a continuació per veure alguns dels seus papers més memorables.)\nJames Corden: nou Late Late Show Funcions anteriors de l'amfitrió Inicia la galeria


Cap dels tretze detinguts per l'asssalt violent a casa de l'empresari platjarenc Jordi Comas l'any 2012 serà jutjat per la seva mort. El fiscal al càrrec del cas ha presentat un informe als jutjats de Sant Feliu de Guíxols demanant el sobresseïment provisional de la causa per assessinat de 10 dels 13 detinguts en considerar que no hi ha proves que els situïn al lloc i l'hora del crim.\nL'empresari i president de la FOEG Jordi Comas va morir asfixiat el 18 de novembre de 2012 en un assalt violent a casa seva a conseqüència de ser amordaçat durant el robatori. Malgrat que inicialment no es van identificar els culpables, l'any 2016 el cas va donar un tomb quan es va detenir diversos membres d'un grup que hauria perpetrat altres robatoris per la seva presumpta vinculació amb aquest cas. Una participació que el fiscal sí que veu indicis que es produís en el cas de tres dels detinguts pel robatori, dos dels quals s'haurien encarregat de fer un forat en una finestra per entrar a robar i el tercer s'hauria quedat vigilant l'exterior.\n"Tristesa i decepció"\nSegons recull La Vanguardia, l'advocat de la viuda de Jordi Comas, Carles Monguilod, està "trist" i decebut" que no s'hagi pogut provar qui va ser l'autor de la mort del popular empresari. I és que Comas fou una figura clau per la promoció de la Costa Brava i les comarques de Girona a nivell turístic durant el darrer mig segle.\nA més dels hotels i restaurants que dirigia a Platja d'Aro, d'on va ser regidor fa més de quaranta anys, l'empresari també estava vinculat a diverses organitzacions empresarials. A més de la presidència de la FOEG també ocupava càrrecs de responsabilitat a Foment, la CEOE, l'Skal Club, les cambres de comerç o el Patronat de Turisme Costa Brava Girona.\nVideovigilància contra els assalts violents\nLa mort de Jordi Comas va ser un dels detonants per la instal·lació de càmeres de videovigilància a Castell-Plaja d'Aro, ja que d'ençà de l'assalt a casa seva el Departament d'Interior va activar l'alerta màxima per l'allau d'assalts violents a tot el país. Amb la implementació d'aquest sistema de seguretat, del qual el municipi és pioner, s'ha reduït dràsticament la delinqüència als carrers.


L’hora blava\nInici > Printer-friendly > L’hora blava\n93 894 03 64 / [email protected]\nDe la mà de Rusiñol, pintor, literat i col·leccionista, i de la seva maleta, viatjarem a la llum de París amb la companyia dels seus amics. Ens endinsarem, també, en un món de patis blaus i teatres de joguina.\nDurant la visita al Cau Ferrat, a Sitges, descobrirem trets de la personalitat, la vida i l’obra de Rusiñol i dels amics modernistes a través de les obres de la col·lecció.\nAl taller experimentarem pintant blaus per l’escenografia d’un teatrí de joguina on es representa l’obra El pati blau, escrita per Rusiñol.\nComentar i relacionar trets de la personalitat i l’obra de Rusiñol com a pintor i dramaturg a través de la col·lecció permanent del Museu Cau Ferrat, Sitges.\nEmprar recursos com ara la música i els objectes per introduir els alumnes a l’època i l’entorn de l’artista.\nAnalitzar maneres diferents de mirar una obra d’art.\nEstablir vincles entre la biografia i l’obra pictòrica i literària de Rusiñol.\nExperimentar com treballa un artista.\nValorar actituds com ara la constància i la tenacitat en el treball.\nEmfasitzar la idea de l'amistat entre Casas i Rusiñol i com això afectà les seves obres.\nObservar els llocs d'inspiració i de reunió dels artistes, com pot ser El Moulin de la Galette a París.\n04. Activitat de taller\nDesenvoluparem un treball plàstic que ens permeti abordar les dues disciplines que convergeixen a El pati blau: pintura i teatre. A partir de la idea del teatrí de joguina que apareixerà durant l’itinerari a través de la figura de la filla de Rusiñol, Maria\nEl punt de partida del taller és l’acotació per a l’escenografia que fa l’autor per al primer cate de la seva obra de teatre El pati blau\n“L’encàrreg” té com a objectiu que cada grup-classe produeixi la seva versió per a l’escenografia d’El pati blau\nL’exploració sobre el color serà una part important del taller, es vol emfatitzar la necessitat d’experimentar i descobrir les possibilitats dels materials amb els quals treballa un pintor\nEl fet que el resultat final del taller sigui un treball en l’espai, una escenografia, pot ser suggeridor a l’hora de desenvolupar temes sobre l’espai o la perspectiva\nEn l’àmbit literari, el fet de partir d’un text escrit per Rusiñol vol motivar a conèixer la seva vessant com a escriptor en general i com a autor teatral en concret\nDesenvoluparem un treball plàstic que ens permeti abordar les dues disciplines que convergeixen a El pati blau: pintura i teatre, a partir de la idea del teatrí de joguina que apareixerà durant l’itinerari a través de la figura de Maria Rusiñol, filla del pintor\nEl punt de partida del taller és l’acotació per a l’escenografia que fa l’autor per al primer acte de la seva obra de teatre El pati blau\nL’exploració sobre el color serà una part important del taller, i es posarà l'èmfasi en la necessitat d’experimentar i descobrir les possibilitats dels materials amb els quals treballa un pintor\nEn l’àmbit literari, el fet de partir d’un text escrit per Rusiñol, vol impulsar el reconeixement del seu vessant com a escriptor en general i com a autor teatral en concret\nOpcional: -Visita a l’autèntic Patí Blau de Sitges\n-Visita al Teatre Casino Prado per descobrir el funcionament d’un escenari a la Italiana\n01. Propostes per fer a l'escola\nTeniu tota aquesta informació desenvolupada al PDF del dossier educatiu \nAbans de venir al museu Cau Ferrat a Sitges, feu-vos preguntes sobre què us interessa saber respecte de les obres que vindreu a veure al museu\nComenceu a investigar sobre la biografia de Rusiñol i alguns dels seus amics\nFeu recerca sobre el context històric en què es van produir les obres\nComenceu a conèixer Rusiñol. Pot ser interessant presentar-lo a través del monograma que va utilitzar, des del 1896 i com a marca d’autor literari, en totes les seves edicions. En aquest dibuix es presenta com a pintor (amb la paleta), escriptor (amb el tinter i la ploma) i col·leccionista (amb el drac de ferro forjat). Podem intentar que els alumnes identifiquin cadascun d’aquests elements i que n’entenguin el concepte. Després els podeu proposar que pensin i dibuixin el seu monograma.\nDesprés de la vostra visita munteu el teatrí de joguina i acabeu de pintar les bambolines.\nAfegiu-hi altres elements tridimensionals que apareixen a l’acotació per a l’escenografia.\nCreeu els figurins i després feu els personatges per al teatrí.\nDisfresseu-vos dels personatges de l’obra,munteu una petita representació.\nReutilitzeu el teatrí i l’escenografia per a una història pensada per vosaltres mateixos.\nFeu ús del teatrí, il·lumineu-lo, poseu música a la vostra representació, jugueu amb els personatges, etc.\nFeu recerca sobre els jocs als quals jugaven els nens i les nenes de fa cent anys.\nUn nen que volia ser pintor\nUn artista que volia ser “modern”\nLa descoberta de Sitges\nLa llum de la Blanca Subur\nSer Modern al segle XIX\nLa descoberta de Sitges pels artistes\nLa relació, l'hospitalitat i l'amistat amb la gent de Sitges\nEl Cau Ferrat - El Temple del Modernisme\nRusiñol col·leccionista: La passió per la bellesa\nRamon Casas: amic I gran company de viatge\nEl descobriment de París\nPinatar a plein air\nParis, el Parc del Moulin de la Galette, un lloc d’esbarjo i vida social\nCasas i Rusiñol: pintors moderns\nPintar la llum de París\nEl viatge a Itàlia – Roma, Florència, Pisa\nLa febre del copista, aprendre dels grans mestres\nLa Música al Cau Ferrat\nLa casa de Rusiñol\nLa vida a Sitges, Les Festes\nEl Despatx, lloc de treball\nL'amor per la seva filla Maria Rusiñol\nLes tres passions de Rusiñol\nPintar la llum i els blaus del Mediterrani\nLa importància del teatre per Rusiñol: El pati blau


Melmelada La Fageda pruna\nFideu Bricchetti Italià\nMel Ca la Núria 250gr taronger\nMelmelada de Maduixes als 4pebres\nmelmelada natural ploraràs d’alegria si la combines amb un bon magret, inclús en una torradeta amb formatge fresc, brie... o amb un iogurt!\nMel Ca la Núria 500gr farigola\nMelmelada La Fageda pera\nPolpa de tomàquet\nEs presenta en llauna de 400 gr.\nOriginari de la regió la Xina de Yunnan, es coneix com te dels emperadors. Els tes vermells pateixen un procés de maduració després fermentar. Aquesta particularitat fa que al seu beguda fosca i de sabor terrós li atribueixin propietats medicinals. Llauna 175g.\nMelmelada La Fageda fruits vermells\nLlentia pardina de cultiu propi i ecològic aigua i sal Llentia de la varietat pardina. Tamany petit i molt gustosa, apropiada per a diversos cuits i sopes.


Complir el que s'ha pactat\nEl conflicte del taxi s’ha estès a tot Espanya amb aturades i mobilitzacions a totes les grans capitals i fins i tot a ciutats com Lleida, on no operen els vehicles de transport amb conductor (VTC), els taxistes s’han unit a la protesta amb una aturada de dos hores i una marxa lenta des de Fleming fins a la subdelegació del Govern.\nL’origen del problema és la competència que plantegen aquestes noves empreses de VTC, bàsicament Uber i Cabify, que operen amb aplicacions de mòbil i de les quals s’ha multiplicat la presència a les grans ciutats de tot el món aprofitant legislacions liberalitzadores o simplement el buit regulatori.\nEl Govern central s’ha compromès a aprovar al Consell de Ministres de divendres una declaració d’intencions que es concretarà al setembre amb un marc regulatori i el traspàs a les autonomies de les competències reguladores del transport públic i malgrat que els representants del gremi ho consideren un avenç, no acaben de fiar-se’n i han decidit prolongar un dia la vaga, tot i que com a mostra de bona voluntat han decidit implantar uns serveis mínims gratuïts per atendre els ciutadans que han d’anar a centres de salut.\nÉs un gest de bona voluntat i també obligat quan es tracta d’un servei públic, d’una concessió administrativa perquè prestin un servei necessari per a la societat. Però el problema de fons segueix sent el compliment del que s’havia pactat: que hi hagi una llicència de VTC per cada trenta llicències de taxi, una cosa que en ciutats com Madrid o Barcelona s’havia desbordat fins a l’extrem que operen un VTC per cada deu taxis.\nÉs evident que com passa arreu del món aquestes empreses han arribat per quedar-se, però no pot ser a costa d’arruïnar uns autònoms que han hagut d’endeutar-se per comprar una llicència que amb la irrupció de les VTC s’han devaluat i han de patir una competència deslleial.\nEl taxi ha de modernitzar-se, adaptar-se als nous temps, fer compatibles les seues radioemissores a les aplicacions de mòbil i oferir un servei que pugui competir amb les VTC, però també és imprescindible per garantir el servei públic que ofereix i té dret a defensar la seua supervivència. Però sense violències, ni enfrontaments, ni fent que sigui el ciutadà el que acabi pagant els plats trencats i l’incompliment del que s’havia pactat.


Les mascotes de Canyelles comencen a ser un problema – NouBarris.Net\nLes mascotes de Canyelles comencen a ser un problema\n23 d'agost de 2001 admin Canyelles, Ronda de Dalt\nLa creixent osadia dels porcs senglars de Canyelles preocupa els veïns\nMariana i els seus porcells han extès la seva fama fora de Barcelona. Una parella de Sant Boi es va apropar ahir fins al barri de Canyelles per poder veure’ls i donar-los de menjar. Els veïns estimen els porcs senglars com a mascotes del seu barri, però els animalons també comencen a ser vistos com a un problema greu.\nL’Associació de Veïns de Canyelles defensa que el seu barri no és el lloc adient per acollir a tan singular família. Els porcs senglars agafen cada cop més confiança amb la gent, que els hi dona menjar, i s’endinsen massa a la ciutat creuant la Ronda de Dalt i arribant fins la Plaça de Llucmajor.\nA més, els animals ocasionen estralls de consideració a la gespa dels parcs i jardins del barri. I no cal oblidar que els porcs senglars són animals salvatges i que, tot i haver-se mostrat fins ara molt dòcils, les seves reaccions poden ser imprevisibles. Es per això que des de l’Associació de Veïns de Canyelles es demana la captura d’aquests animals per a evitar mals majors. Però ni la Guàrdia Urbana ni la Conselleria de Medi Ambient es volen fer càrrec de la captura dels porcs senglars i descarreguen la responsabilitat al Zoo de Barcelona, l’única institució que disposa de mitjans adients (dards tranquilitzants, gàbies, ect.) per capturar els animals sense ferir-los.\n6 de maig de 2017 Canyelles reclama un replantejament del carril bus a la via Favència\n← El Col·legi d’Arquitectes anuncia una exposició sobre la renovació de 12 barris de Catalunya\nEls veïns dels blocs A de Canyelles esperen la remodelació →\n11 hores ago 🎃Has vist la galeria de fotografies de la Fira de Monstres👻? Teniu fins divendres per votar les que més us agradin🧟♀ 🧟♂ 🔗http://bit.ly/FiraMonstres Si t'has quedat amb ganes de participar-hi, encara sou a temps d'enviar-nos les vostres fotografies més terrorífiques a info @canverdaguer .com #CentreCivic #centrescivicbcn #Centrescivicsbarcelona #Barcelona · #NouBarris #CanVerdaguer #NitAnimes #Halloween #castanyada\n7 hores ago Sempre presents als grans actes de @bcn_noubarris , en aquest cas a la inauguració de l’Escola Tibidabo a Prosperitat i convidats pel regidor del Districte a l’any 1969. #noubarris #historia #prosperitat #bcn


ACN Barcelona 08-11-2017 08:31\nPla general de dues vies d'AVE de l'estació de Sants ocupades per un grup de manifestants, el 8 de novembre de 2017. ACN\nL'administrador d'infraestructures ferroviàries Adif ha demanat als usuaris de l'estació de Sants que la desallotgin per procedir al seu tancament. Per megafonia, han llançat el següent missatge: "Es produirà el tancament d'aquesta estació. Sol·licitem abandonin el recinte ordenadament per plaça Joan Peiró". També han quedat cancel·lats tots els serveis de Rodalies, AVE i Avant en aquesta infraestructura, a la qual han entrat policies antiavalots. El tancament de l'estació s'està efectuant coincidint amb que centenars de persones segueixen ocupant sis de les vies (de la 2 a la 7), fet que ha impedit la circulació de trens AVE i Avant i de les línies de Rodalies R1, R3 i R4 en direcció sud.\nUn grup d'uns 300 manifestants ha tallat vies de tren a l'estació de Sants quan faltaven pocs minuts per les cinc de la tarda. Inicialment han tallat les vies de l'AVE i posteriorment s'han dirigit a fer el mateix a algunes línies de Rodalies. Concretament, han tallat sis vies: de la 2 a la 7. Així, l'ocupació de les vies ha afectat els serveis d'AVE, Avant, R1, R3 i R4 en direcció sud, segons confirma Renfe. Cap a les vuit del vespre, la companyia ha decidit cancel•lar tots els serveis en tancar l'estació.\nAl llarg de la tarda ha anat arribant més gent a ocupar les vies i han arribat a ser més de mig miler, si bé posteriorment han marxat algunes desenes de persones.\nL'AVE que havia de sortir a les 17.25h en direcció Madrid s'ha quedat atrapat a la via 6 sense poder marxar. En canvi, el que sortia a les 17h sí que ha pogut circular.\nSuspès el trànsit ferroviari de l'AVE entre el Camp de Tarragona i Figueres Vilafant\nSegons ha informat Renfe a través d'un comunicat, ha quedat suspès el trànsit ferroviari d'alta velocitat entre Camp de Tarragona i Figueres Vilafant, atès que les vies de l'estació de l'AVE a Girona també estan tallades des del matí per un grup de manifestants.\nAquestes afectacions se sumen a les provocades des de primera hora del matí i fins al migdia a la xarxa ferroviària de Catalunya, tant per presència de manifestants com per obstacles a la via, segons informa Renfe. Això ha generat endarreriments de diversa consideració al servei. Aquests episodis s'han registrat a les estacions de Montcada-Bifurcació, Sant Vicenç de Castellet, Montcada i Reixac, Mataró, Blanes, Reus, Ulldecona, Tarragona, Borgonyà i Flaçà.\nUn 1% de la plantilla de Renfe fa vaga\nRenfe ha informat que la vaga ha estat secundada per un total de 31 treballadors de Renfe, "menys d'un 1% de la plantilla a Catalunya". "La participació a Adif també ha estat residual", assegura la companyia ferroviària en un comunicat.\nSegons Renfe, durant el dia més de 10.000 viatgers s'han vist afectats per la presència de prsones en la zona de vies tant a Barcelona Sants com a Girona, o en el servei de Rodalies.


S'incendia un garatge d'una finca a Cullera - Diari Millars, informació local en valencià.\nHui a les 3.30 h de la matinada, s’ha produït un incendi en un garatge de la planta baixa d’una finca de cinc altures al carrer Cervantes de Cullera.\nImmediatament, s’han mobilitzat quatre dotacions de bombers de Cullera i Gandia, els quals han hagut d’intervenir per tal d’extingir el foc.\nEl foc sembla haver-se originat en un vehicle, el qual es trobava estacionat en el mateix garatge.\nPost més nousLa Diputació de Castelló dissenya la carta als Reis Mags perquè els xiquets de la província demanen els seus regals per Nadal\nPost més vellsIntervenen els bombers en un incendi a Vila-real


Presentació de la Càtedra UB-Celgene d’Immunoteràpia Cel·lular - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Presentació de la Càtedra UB-Celgene d’Immunoteràpia Cel·lular\nPresentació de la Càtedra UB-Celgene d’Immunoteràpia Cel·lular\nEl rector de la UB, Joan Guàrdia, durant la presentació de la càtedra.\nJulio Delgado és el director de la Càtedra UB-Celgene d'Immunoteràpia Cel·lular.\nJosé Cabrera, director mèdic de BMS a Espanya i Portugal, ha intervingut de manera telemàtica.\nLa Universitat de Barcelona i la companyia biofarmacèutica Celgene, de Bristol Myers Squibb (BMS), han presentat avui la Càtedra UB-Celgene d’Immunoteràpia Cel·lular. Té com a objectiu promoure la formació en aquest àmbit, especialment en teràpies CAR-T, i millorar el benestar i la supervivència dels pacients oncohematològics.\nA l’acte de presentació, que ha tingut lloc al Paranimf de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la Universitat de Barcelona, el rector de la UB, Joan Guàrdia, ha destacat la importància d’aquest conveni, per l’impuls que es donarà a la immunoteràpia cel·lular gràcies a la docència i la formació: «La UB vol esdevenir un referent en el camp de la immunoteràpia cel·lular, una de les grans esperances per millorar el pronòstic de les hemopaties malignes. Amb l’ajuda de Celgene, ho aconseguirem».\nDirigirà la càtedra Julio Delgado, professor del Departament de Medicina de la UB i hematòleg de l’Hospital Clínic. Delgado ha afirmat: «L’aparició de la teràpia CAR-T i altres formes d’immunoteràpia cel·lular ha suposat una autèntica revolució en el tractament del càncer. Tot i això, l’alta complexitat del tractament i la potencial gravetat dels efectes adversos obliguen a una especialització dels professionals implicats».\nD’altra banda, José Cabrera, director mèdic de BMS a Espanya i Portugal, ha apuntat: «La teràpia cel·lular ens convida a reimaginar la medicina i el futur de la cura de la salut. A BMS treballem plenament compromesos amb potenciar la formació dels nostres professionals, i fruit d’aquest compromís neix aquesta càtedra, amb la qual esperem ajudar els equips multidisciplinaris en el maneig d’aquestes noves teràpies amb l’objectiu de continuar millorant la qualitat de vida i el pronòstic dels pacients amb malalties greus».\nLes línies estratègiques de la càtedra se centraran en la implementació de cursos pràctics de formació clínica i producció de teràpia cel·lular CAR-T a l’Hospital Clínic de Barcelona.\nLa teràpia CAR-T és un tipus de tractament cel·lular que pot ajudar pacients amb leucèmia o limfomes en fase avançada amb una esperança de vida de poques setmanes. Cada vegada és més necessari que hematòlegs, immunòlegs, neuròlegs, etc. tinguin més coneixements de biologia molecular, immunologia, prevenció i tractament de complicacions, fabricació de productes cel·lulars i aspectes reguladors. La Càtedra pretén cobrir aquestes necessitats formatives.\nA la presentació de la Càtedra hi han participat també Antoni Trilla, degà de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la UB; Josep Maria Campistol, director de l’Hospital Clínic, i Antoni Castells, director mèdic de l’Hospital Clínic.


Els premis Barcelona 2020 becaran 225 projectes culturals, científics i educatius | Educació\nEls premis Barcelona 2020 becaran 225 projectes culturals, científics i educatius\nEnguany, els premis Ciutat de Barcelona es reconverteixen, de manera excepcional, en el programa de beques Premis Barcelona 2020. S’atorgaran 225 beques per valor d’1,6 milions d’euros a projectes de creació cultural, de recerca o d’innovació en els àmbits de la cultura, la ciència i l’educació. L’objectiu és ajudar a reactivar sectors molt afectats per la crisi de la covid-19.\nLes 225 beques tindran un valor d’entre 6.000 i 10.000 euros cadascuna, segons la modalitat, i es repartiran en tres àmbits: el cultural, el de l’educació i el de la divulgació científica i de les arts i les ciències.\nLa iniciativa s’emmarca en el tercer paquet de mesures que es va presentar el mes d’octubre per donar suport al teixit cultural de la ciutat. Amb les beques es pretén mantenir el dinamisme i el lideratge cultural, científic i educatiu de Barcelona i contribuir a la reactivació d’uns sectors que han patit molt els efectes de la crisi de la covid-19.\nUn total de 225 beques repartides en tres àmbits\nLes beques destinades a l’àmbit cultural es divideixen en dues línies. D’una banda, s’ofereixen 155 beques de 6.000 euros cadascuna per donar suport a la creació artística. En aquest sentit, es valoraran projectes de les arts escèniques, visuals, musicals, audiovisuals o de la cultura popular, la creació literària o híbrids. Les iniciatives hauran de ser innovadores i de nova creació, i hauran de tenir en compte factors com la interculturalitat i la perspectiva de gènere.\nD’altra banda, s’ofereixen 14 beques de 10.000 euros per a projectes d’innovació i recerca en espais patrimonials i en acció cultural comunitària, ja sigui per dinamitzar el públic jove que visita els museus o per innovar en projectes culturals comunitaris.\nPel que fa a les beques en l’àmbit de l’educació, es tracta de 34 beques de 10.000 euros cadascuna, destinades a projectes que generin coneixement a partir de pràctiques concretes o que millorin les possibilitats educatives i culturals.\nFinalment, hi haurà 22 beques dotades amb 10.000 euros per a projectes de divulgació científica i de les arts i les ciències, amb l’objectiu de fomentar la creació de propostes de divulgació científica innovadores, la creació de continguts educatius digitals o audiovisuals i la creació de projectes artístics audiovisuals que posin en relació els territoris de l’art i de la ciència.\nEl termini de presentació de sol·licituds serà del 30 de desembre al 17 de febrer i els projectes es podran presentar de manera telemàtica a través del web de suport a la cultura o a l’Oficina Ciutadana de la Cultura.\nEn trobareu més informació al web www.barcelona.cat/barcelonacultura/ca/beques.


Cau de Llunes: 8 de març de 2011: QUEDA MOLT PER FER, SEGUIM TRANSFORMANT LA SOCIETAT!!!\n8 de març de 2011: QUEDA MOLT PER FER, SEGUIM TRANSFORMANT LA SOCIETAT!!!\nUn any més, el 8 de març commemorem el DIA DE LES DONES TREBALLADORES, procurant fer-ho des d’una perspectiva radical. L’any passat denunciàvem que la crisi ens feia més precàries, i enguany ho hem constatat i ho seguim denunciant.\nDes del passat 8 de març hem assistit a un bombardeig de mesures en benefici dels interessos capitalistes, a base de perjudicar la majoria de la societat, minvant la nostra qualitat de vida. Primer van ser les retallades socials, després la reforma laboral, i el toc de gràcia ha vingut amb la reforma de les pensions. I tinguem en compte la complicitat dels sindicats majoritaris.\nTot plegat, amb el pretext del deute públic, la creació de llocs de treball, el foment de la contractació i la recuperació de la confiança dels mercats. I és precisament aquesta última raó, l’autèntica: l’objectiu de posar en safata de plata els beneficis privats a costa del nostre sacrifici laboral, econòmic, ecològic i personal.\nEl deute públic és un engany derivat de les ajudes de milers de milions d’euros regalats a la banca; i la creació de nous llocs de treball és una fal·làcia que no s’aguanta per enlloc, en les societats occidentals de l’abundància i la sobreproducció.\nEl govern, recentment constituït, de la Generalitat de Catalunya, ja ha posat fil a l’agulla per seguir amb la recepta neoliberal; i a la resta del país van pel mateix camí. Avui, els grans beneficis empresarials passen per la privatització d’allò que ens quedava: l’educació, la sanitat i les pensions. Amb la crisi tot s’hi val, i ens menteixen deliberadament sobre la suposada manca d’alternatives.\nDavant d’aquesta situació, les dones sortim més malparades. Qui assumirà el volum de tasques de cura que s’estan privatitzant? Quin percentatge de la població podrà assumir despeses privades en llars d’infants, residències per gent gran, mútues o escoles privades?\nLa combinació dels efectes de les mesures aprovades és un còctel mortal per la nostra emancipació. El panorama que es divisa és desolador. Les dones seguim sent educades en el rol de l’abnegació familiar, la docilitat i la submissió; el pes de la privatització i la precarització dels serveis públics caurà com una llosa sobre nosaltres.\nLes mitges jornades per poder tenir cura d’infants o grans són assumides majoritàriament per nosaltres; aquesta dinàmica, evidentment, s’aguditzarà. Alhora, ens obliguen a cotitzar durant més temps, i s’atreveixen a presentar-nos, com si fos un guany històric, l’almoina de nou mesos de cotització extra per cada criatura.\nLes xifres de l’atur femení, a més, ja superen les de l’atur masculí. I això que les estadístiques oficials no tenen en compte el treball submergit. Cada cop hi ha més famílies amb tots els membres a l’atur; òbviament un gran gruix correspon a famílies monoparentals, i el 90% d’aquestes estan encapçalades per dones...\nDins les llars, s’incrementen els casos de violència familiar de gènere. A la vegada que les possibilitats econòmiques personals disminueixen i, per tant, es redueixen les possibilitats d’emancipació, tal i com evidencia el declivi de divorcis.\nDavant d’aquesta situació dantesca, és indispensable que juntes realitzem una crítica radical i veraç, i que desenvolupem un paper actiu en la lluita pels drets bàsics de les persones: sanitat, educació, habitatge i alimentació.\nEn conclusió: és aberrant que en ple S.XXI, les dones seguim assumint la major part de tasques de cura. Però el pitjor és que les mesures aprovades aguditzen aquesta situació, doncs tota la retallada en despesa social, relacionada directament amb la cura de les persones, serà assumida per nosaltres.\n- Cal que exigim el repartiment igualitari de les tasques dins les nostres llars. Trenquem amb els rols de gènere!\n- Cal que exigim que l'estat no només no retalli en despesa social, sinó que l'incrementi, a partir de:\n1. El retorn dels diners públics que es van entregar a la banca, sense prèvia consulta amb la ciutadania\nUna reforma fiscal contundent que forci a les grans empreses a repartir els seus beneficis\nEl control del frau fiscal efectuat amb els diners públics.\nLa regulació dels salaris (i despeses vàries) dels grans càrrecs públics.\nNo volem que els beneficis del nostre esforç es quedin en mans de l'elit empresarial.\nVolem que retornin en forma de sanitat i educació pública i de qualitat.\nCAP DOBLE JORNADA,\nREPARTIM TOTS ELS TREBALLS, I LA RIQUESA!!!!\nTarragona, 7 de març de 2011.\nPublicat per Cau de Llunes a 12:38


Toni de l’Hostal en la programació de l’Ateneu Cultural de Bétera | VALL DE FLORS (BÉTERA)\n« El ayto de Bétera se desdice de pagos deudores a Vall de Flors II\nVECINOS DE VALL DE FLORS II Y AYUNTAMIENTO DE BÉTERA ESCENIFICAN UN NUEVO MARCO DE RESOLUCIÓN DE LOS PROBLEMAS DEL BARRIO »\nToni de l’Hostal en la programació de l’Ateneu Cultural de Bétera\nEl blog Vall de Flors-Bétera recomana aquestes cites culturals:\nVos recordem una activitat ben especial que tindrà lloc a l’Ateneu el divendres 7 d’octubre:\nA les 21.30, sopar popular. Hi haurà servei d’entrepans. El preu, 5 €, amb dret a entrepà, picadeta i beguda. Com és habitual les reserves es poden fer aateneubetera@gmail.com.\n> Així mateix vos fem un apunt de l’agenda del mes d’octubre. Anirem anunciant les activitats cada setmana per correu, com és habitual, i tots els actes confirmats són al nostre calendari:\nDissabte 14, a les 17.30, taller de reeducació del sol pelvià. Les places ja s’han cobert, si hi teniu interès ens ho podeu comunicar de cara a l’organització d’una nova edició.\nDissabte 15 d’octubre, a les 19.00, Josep Piera a l’Ateneu. Ens visitarà l’escriptor saforenc Josep Piera, que farà la conferència “La Caseta Blanca, Bétera, la Porta del Cel, i la Renaixença valenciana”. En acabant, sopar de pa-i-porta.\nDel 21 al 23 d’octubre, eixida a Vallibona (Parc Natural de la Tinença de Benifassà). La primera eixida de cap de setmana complet de l’Ateneu; partirem divendres i tornarem diumenge. Tots els detalls al calendari, i al cartell que adjuntem.\nDissabte 29 d’octubre, a les 19.30. Col·loqui sobre les retallades i la crisi, organitzat per l’Assemblea de Joves.\nI fins el dia 17 mantenim l’exposició d’imatges de Marràqueix, d’Imma Caballer.\nThis entry was posted on 3 Octubre 2011 at 17:12 and is filed under ACTUALITAT EN VALL DE FLORS.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Patrícia Gabancho - Olímpics jocs | NacióDigital\n«Ja mai més es va parlar de modernitat espanyola com a mirall i només els ressentits van continuar dient que en Pujol ens havia robat la brillantor»\nper Patrícia Gabancho , 3 d'agost de 2017 a les 22:00 |\nBarcelona deu ser una de les poques ciutats, si no l’única, que celebra els aniversaris dels Jocs Olímpics, com si no tingués res més per dur-se a la boca. Cal dir que la celebració va estar lluny de ser brillant i lluny de ser unànime. Si el 92 tots vam vibrar fins a l’èxtasi col.lectiu, 25 anys després el tema és un altre i els discursos oficials de “better together” sonen falsos i extemporanis. Havia de ser un home honest com Romà Cuyàs qui digués que a Madrid, al començament, tot eren pegues i que ningú, excepte el rei, va aplaudir la idea.\nVa ser insòlit que, el mateix any, es programés l’Expo de Sevilla i la capitalitat cultural de Madrid, aquesta ben bé invisible, per assegurar-se que Barcelona no brillés en solitari. Coses així no passen enlloc del món. Però no cal estudiar gaire l’estratègia de Felipe per veure que, en la seva intenció, volia que Sevilla fos la Barcelona del sud. I Pasqual Maragall parlant de bicapitalitat….!\nDe fet, va passar una cosa sensacional. La idea socialista era que, un cop endegat el procés de modernització d’Espanya del 1982, el projecte seria tan potent –comparat amb el provincianisme d’en Pujol—que els catalans hi caurien de quatre grapes. Als anys 80 es va fer una campanya per fer-nos entendre que amb el nacionalisme no anàvem enlloc. Ens venien la Movida madrilenya com si fos qui sap què, quan de fet era fer tard a la revolució conceptual dels setanta, que Barcelona sí que havia viscut quan tocava. I per això Mariscal o Nazario van venir a Barcelona en comptes d’anar a Madrid.\nBé, allò que deia: la campanya era modernitat contra nacionalisme, la bamba contra la xiruca, no sé si recordeu aquella campanya patètica del PSC. Pepe Zaragoza no devia ser lluny d’aquests cartells. I a sobre, va el Félix de Azúa i escriu l’article del Titanic. Semblava que només es podia fer allò que els socialistes volien fer, que era abraçar el projecte espanyol. I aleshores arriben els Jocs i resulta que el talent és aquí, que la imaginació és aquí, que l’urbanisme és aquí, que el futur i la modernitat són aquí. En aquest sentit, els Jocs van ser un miracle. És cert que el govern espanyol hi va posar pasta, però el talent va ser local. I l’orgull. I l’autoestima. I ja mai més es va parlar de modernitat espanyola com a mirall i només els ressentits van continuar dient que en Pujol ens havia robat la brillantor, entre ells l’abans esmentat Nazario.\nAixò van ser els Jocs: reticències pujolianes inicials, reticències felipistes inicials, devessall de talent barceloní i català, i una organització milionària en la qual ningú va trobar que hi faltés un cèntim. Avui, dos dels protagonistes estan encausats i l’altre, el Samaranch, ha acabat sent una nosa que ningú no sap on posar o com tractar. I Ada Colau reivindica en solitari el llegat d’en Maragall, que és patrimoni de tots, patrimoni de la ciutat, patrimoni nacional.\nPer Ferran López el 4 d'agost de 2017 a les 19:25\nBonvolguda Patrícia, No "tots" vam vibrar amb els Jocs Olímpics. Jo, per exemple, encara vibro d'indignació pensant-hi. M'alegro de com de desangelada ha estat la celebració recent, i m'inquieta que es vulgui treure a passejar el cadàver de l'espanyolisme barcelonista representat pel PSC (PSC-PSOE) en una dictadura interminable i, especialment, pel més espanyolista de tots: Pasqual Maragall. Els jocs van tenir conseqüències positives per a la internacionalització del país, certament; però la intenció d'impulsors i organitzadors NO era pas aquesta.\nPer Anònim el 4 d'agost de 2017 a les 03:34