Orpheu Apartments With Soul Lisboa Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRua De São Marçal 104, Barrio Alto, Lisboa, Portugal, 1200-422 - Veure al mapa\nBarri Barrio Alto Baixa Barrio Alto Alvalade Baixa Baixa Barrio Alto Baixa Barrio Alto Barrio Alto\nConvenientment situat a Lisboa, Orpheu Apartments With Soul és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Orpheu Apartments With Soul és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar.\nL'ambient de Orpheu Apartments With Soul es reflexa en cada habitació. banyera hidromassatge, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Lisboa, el Orpheu Apartments With Soul és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal que informeu el Orpheu Apartments With Soul de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 250 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nTots els tipus de viatgers (76) Parelles (1) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (21) Famílies amb infants grans (12) Grups (40)


In de Warande és un grup d’ideologia econòmica liberal constituït per empresaris, economistes, polítics i representants de la societat civil flamenca...\nIn de Warande és un grup d’ideologia econòmica liberal constituït per empresaris, economistes, polítics i representants de la societat civil flamenca. Un saló de Brussel·les, seu de les reunions del grup, dóna nom a aquest col·lectiu, que compta amb figures destacades del món dels negocis flamenc com ara Remy Vermeiren –exconseller delegat del banc KBC-, Herman de Bode –Exconseller delegat de McKinsey Bèlgica-, el professor Erik Suy –antic adjunt al Secretari General de l’ONU-, el baró Hugo Vandamme –expresident de Barco-, Marc Platel –periodista— i Jan Jambon –secretari polític del Moviment Popular Flamenc i portaveu del grup parlamentari de la Nova Aliança Flamenca a la cambra federal.\nEl 2006 In de Warande va publicar un manifest en què analitzava des del pragmatisme els reptes socioeconòmics de Flandes. La conclusió era clara i contundent: és d’interès de Flandes i de la mateixa Valònia posar fi a la unitat de Bèlgica. El projecte aspirava, malgrat tot, a una entesa cordial amb els veïns del sud i de col·laboració en tots aquells àmbits en què això fos possible. In de Warande entenia que els paràmetres d’entesa podien ser molts. Segons el grup, Flandes, des de la seva independència, podria gestionar millor les seves relacions econòmiques amb la resta de països europeus, en especial els Països Baixos, Alemanya, França i el Regne Unit i fins i tot Valònia.\nD’alguna manera, In de Warande estava enviant un clar missatge a la seva gent; el que no fem nosaltres no ho veurem mai. L’objectiu era conscienciar l’opinió pública flamenca que, tot i els avenços en l’autogovern, Flandes encara es trobava excessivament vinculada a Bèlgica, i per tant calia fer un pas endavant abans no fos massa tard. Per In de Warande, els pedaços institucionals ja no tenien sentit, calia avançar i agafar vies noves. És un discurs institucionalista audaç, ja que trenca amb les dinàmiques dels sectors empresarials flamencs, alguns d’ells encara molt vinculats a la Bèlgica tradicional. La seva demanda reclamava en un to allunyat del victimisme que ja n’hi havia prou de queixar-se i per tant, calia passar a l’acció. Afirmaven que la unió política ja no donava més de si, i que el tracte econòmic era sagnant per a la seva economia i podia fer perillar el futur de Flandes.\nLes transferències financeres cap a la resta del país, calculades a l’entorn d’uns 12.000 milions d’euros anuals (comptant la part a què fa front Flandes del deute való) representa per molts flamencs l’exemple fefaent i més visible de la insostenibilitat del model socioeconòmic belga. Tradicionalment Flandes no ha estat contraria a aquestes transferències, però l’opinió pública flamenca entén que els nivells actuals de despesa pública d’un cantó cap a l’altre de la frontera lingüística posen en perill el benestar de la seva gent. La situació és similar a la de Catalunya on cada cop són més els que argumenten a favor d’un diferent tracte fiscal per part de l’Estat central. Valònia representa el 60% del total del deute públic, calculat en uns 343.000 milions d’euros que representa un 102% del PIB (2010). Es calcula que cada ciutadà de Valònia rep de mitjana uns 1.780 euros de la resta del país segons fonts del Banc Nacional de Bèlgica de l’any 2008. D’aquesta quantitat, uns 1.000 euros provenen de la butxaca dels ciutadans flamencs.\nIn de Warande considera que escindir-se de Bèlgica afavoriria els interessos valons, atès que les seves elits han creat un Estat econòmicament viciat que els nega els incentius necessaris per sortir de l’atzucac on es troben. Entenen que la política de les subvencions per a Valònia ha estat un autèntic regal enverinat que els ha dut a la situació actual.\nFuente: La mort de Bèlgica. Marc Gafarot i Monjó. Dèria Editors. Barcelona. 2011.


Mata (PSPV): "El PP no està còmode en el diàleg perquè mai troba aliats" | Valencia Extra\nEl sotssecretari general del PSPV-PSOE, Manolo Mata, ha criticat hui que el PP “no està còmode en el diàleg perquè mai troba aliats, la soledat del PP és la soledat de les signatures”. Al seu judici, el que estan fent els populars valencians “és madrilenyitzar i catalanitzar la vida política valenciana, l’única cosa que han fet és sotmetre’s al dictat de Casado perquè saben com les gasta”. “La política és diàleg i convivència, és buscar solucions, però ells sempre estan en el terreny de la confrontació”, ha lamentat.\nEn aquest sentit, Mata ha advertit que “sempre que el PP recull signatures ens trobem amb una cosa pitjor” i ha recordat que “ja ho van fer contra l’IVA i al cap de poc temps Rajoy va aplicar la major pujada que ha patit la ciutadania en aquest país, també van recollir signatures contra l’Estatut de Catalunya i ens trobem amb la major ofensiva contra la unitat d’Espanya”. El dirigent socialista ha explicat que “la Constitució és la que preveu les mesures de gràcia, sobretot, per a la resolució dels conflictes” i ha afegit que “la política ha de ser diàleg, entendre a l’altre i buscar quins camins ens queden per explorar amb l’objectiu de trobar la pau, la tranquil·litat i l’assossec en l’Estat”.


"FEMINITZAR" Els temples i el catolicisme - Diari de Girona\n"FEMINITZAR" Els temples i el catolicisme\njavier morán 23.02.2015 | 07:03\nEn el pontificat de Francesc existeix clarament un anvers -el mateix Papa Bergoglio-, i un "revers", el cardenal Raymond Burke, principal fustigador de les tesis aperturistes papals, o, almenys, el més aplaudit pels sectors molt conservadors del Església .\nMassa dones. Pocs dies abans que el Vaticà iniciés una reflexió sobre el paper de les dones a l'Església -una de les línies impulsades per Francesc-, el cardenal Burke manifestava en una entrevista el que segueix: "Els temples s'han omplert de dones", i particularment com a "escolanes", és a dir, en el servei a l'altar durant les misses. Burke afegia que, però, "es requereix una certa disciplina masculina per servir com a escolà al costat d'un sacerdot, i la majoria dels sacerdots tenen les seves primeres experiències profundes de la litúrgia com escolans". I gairebé com amb un estrambot, rematava: "Creuen que Maria, la Mare de Déu, voldria servir a la missa o ser sacerdot? Fins i tot si hagués estat així, per què Jesús no la va incloure en l'Últim Sopar?".\nRetirada dels homes. En definitiva, Burke -profund defensor de la missa tradicional, o tridentina, que no admet "escolanes" sota cap circumstància-, afirma que la presència massiva de dones en els temples ha estat motiu que els homes es retirin de la vida eclesial i que es donin menys vocacions sacerdotals.\nEls gais li donen volta a l'argument. A la pàgina d'internet "Cristians gais" han pres una frase del cardenal -"els nois joves no volen fer coses amb les noies. És simplement natural"-, i han afegit: "Els defensors LGBT (lesbianes, gais, bisexuals i transsexuals) catòlics han estat dient exactament això durant molt de temps. Almenys, pel deu per cent dels nois".\nFranctirador o avançada? "Burke té una fermesa en la fe, juntament amb un candor, que fan olor de santedat", afirmava un opinant tradicionalista dies enrere, que alhora postulava com la "feminització" del catolicisme -i les conseqüències que explicita Burke- és un fet admès per una part de la jerarquia que no s'atreveix a manifestar-ho en públic. Però, de quanta part estem parlant? És Burke una avançada d'un moviment ampli o un franctirador? D'altra banda, a primera vista i segons criteris contemporanis, l'anàlisi del cardenal nord-americà sembla inadmissible, però cal, no obstant, que aquestes reflexions tinguin una base comprovable? Cal no oblidar que, en un altre pla, institucions religioses o civils han triat la separació de sexes en l'ensenyament. El secretari d'Educació dels EUA, Arne Duncan-de l'Administració del progressista Obama-, porta diversos anys impulsant-la.\nQue deixi el càrrec. Però tornem a Burke i al fet que diverses instàncies catòliques han sol·licitat que, en vista de la seva oposició frontal al Papa, renunciï al cardenalat. Només hi ha un cas en els últims cent anys d'un purpurat que renunciés al seu estament i ?insígnies. Va ser el jesuïta francès Louis Billot (1846-1931), creat cardenal el 1911 per Pius X, i que va presentar la seva renúncia a Pius XI el 1927. Teòleg escolàstic pur, professor de Teologia Dogmàtica a la Universitat Gregoriana de Roma, consultor del Sant Ofici (avui anomenat Congregació per a la Doctrina de la Fe), Billot va donar suport a l'Action Française, un moviment molt conservador que encoratjava l'activitat dels monàrquics catòlics. Pius XI va discrepar fortament amb aquestes postures i va mantenir una tortuosa entrevista amb Billot al setembre de 1927. El jesuïta va presentar llavors la seva renúncia al cardenalat i el Pontífex li va acceptar als vuit dies. Billot va morir com un simple sacerdot jesuïta. El dolent és que, en aquest cas, el jesuïta és el Papa.


Veïns de la Floresta es tanquen al consultori per exigir la seva reobertura - Diari de Terrassa\nEfe 23.10.2020 | 12:57\nUn grup de veïns del districte de la Floresta protagonitzen un tancament al consultori de la zona per exigir al Servei Català de la Salut la seva reobertura, després d'estar més de set mesos tancat a conseqüència de les mesures contra la pandèmia. Es tracta d'una acció que protagonitzen des de la matinada d'ahir diverses desenes de veïns, que tenen previst mantenir-la fins dilluns a la tarda, quan s'ha organitzat un consell de districte amb caràcter extraordinari per abordar el tema.\nSegons fonts veïnals, el consultori va tancar portes el passat mes de març amb l'inici de les mesures vinculades a l'estat d'alarma i al confinament, amb el compromís que es reobrís a l'octubre. "Aquí teníem tres infermeres i dos metges, i per ara no ha reobert; vam enviar un burofax i el que s'ha fet és reobrir un matí i una tarda amb una persona d'administració i una infermera", va lamentar ahir Carme Gallardo, portaveu del col·lectiu.\nL'Ajuntament s'hi suma\nL'Ajuntament de Sant Cugat s'ha sumat a la petició dels veïns perquè la Generalitat reobri l'ambulatori. L'alcaldessa, Mireia Ingla, va mantenir ahir al matí una trobada amb el veïnat que ha ocupat el centre, i va donar suport a les seves reivindicacions, de la mateixa manera que els va convidar a una reunió dimarts que ve per tractar la situació amb el CatSalut i Mútua Terrassa.


i la Torre de Fontaubella | enciclopèdia.cat\nEl poble de la Torre de Fontaubella\nEs troba a l’extrem sud-oriental de la comarca, limitant amb Pradell de la Teixeta (N), Argentera (E) i Colldejou (S), aquests dos últims termes pertanyents a la comarca del Baix Camp, a la qual es vincula històricament (formà part de la baronia d’Escornalbou). El territori és molt trencat per tal com forma part dels vessants septentrionals de la mola de Colldejou (al voltant dels 700 m dins el terme) i els de ponent de la serra de l’Argentera, i les aigües que en davallen van a parar a la capçalera de la riera de Marçà (barranc de la Rasa de la Teula i barranc de la Torre).\nEl poble de la Torre de Fontaubella és l’únic nucli de població del municipi. Pel N hi arriba una carretera procedent de la N-420 de Tarragona a Falset i Gandesa que passa per Pradell de la Teixeta i que un cop al poble es bifurca vers l’W cap a Marçà i vers el SE cap a Colldejou i Mont-roig del Camp (Baix Camp).\nDurant el segle XIV, els focs del terme (12) es comtabilitzaren amb els del comptat de Prades, però de senyoria del bisbe de Tortosa. . El 1497 tenia 4 focs, 6 el 1515, 8 el 1553 i 6 el 1564. Els reculls de població (torredans) pertanyents al segle XVIII, indiquen 263 h el 1718, que descendiren fins a 212 h el 1787. Durant la primera meitat del segle XIX la població es mantingué entorn els 220 h, que n'esdevingueren 294 h el 1857, 394 h vint anys després i 484 h el 1887. Amb l’arribada de la fil·loxera la població inicià una caiguda irreparable; al final del segle hi havia 277 h, que minvaren fins a 203 h el 1910, 156 h durant la dècada de la guerra civil, 135 h el 1950 i 114 h el 1970. El 1975 la població fou per primera vegada inferior a 100 h, concretament 96 h. La davallada demogràfica continuà durant la dècada posterior, amb 82 h l’any 1981 i 77 en el padró del 1986. A partir d’aquesta data, la població començà a recuperar-se lentament, amb 79 h el 1991 i 83 h el 1996, per experimentar un creixement espectacular el 1999 amb 123 h, 133 h el 2001 i 135 h el 2005.\nA mitjan segle XIX, a part l’explotació agrària, produïa cera i comercialitzava llenya, i completava la seva economia amb ramats de llana, cabres i vaques. Tenia, així mateix, sis fàbriques d’aiguardent, tres molins d’oli i una gran tradició en la recollida i comercialització de bolets, com els rovellons. S'explotaven també pedreres de calç i guix.\nMés de la meitat del terme resta erm i les terres llaurades es dediquen principalment al conreu d’avellanes i en només un petit percentatge a l’olivera, l’ametller i la vinya. L’antiga cooperativa, que es va fundar l’any 1936 com a Sindicat Agrícola, va tancar les portes. Part del terme està ocupat pel parc eòlic de Trucafort, inaugurat el 1999 i amb una producció anual de 80 000 MWh. Es fan esforços per potenciar l’oferta turística, que es concentra els mesos d’estiu i que s’ha definit com a alternativa al desenvolupament del municipi.\nEl poble de la Torre de Fontaubella (369 m d’altitud) és situat al N del terme, a l’esquerra de la riera de Marçà. Hi ha algunes cases amb dovelles, però l’edifici més notable és l’església parroquial de Santa Maria, del segle XVIII, neoclàssica, d’una nau, amb capelles laterals aprofitant els contraforts, cor i campanar incorporat, amb alguns petits elements de regust barroc. Es conserven dins el poble algunes restes de l’antiga església de la mateixa advocació. Enmig del nucli urbà es pot contemplar encara bona part de l’antiga Torre del Rafolí, atribuïda als moros, l’alçada de la qual era de 10 metres, amb planta quadrangular d’uns 5 metres de costat. La tradició diu que les restes del poblat dit Fontaubella, vora la font de l’Ovella, eren l’inici del poble, que hauria traslladat la seva ubicació.\nSeparat del nucli per tres ponts que travessen la riera de Marçà hi ha el Raval de la Torre o barri de Pradell, pertanyent, fins la seva annexió el 1996, al municipi veí de Pradell de la Teixeta. Els litigis per la pertanença d’aquest barri es remunten al segle XIX. Esmentat per primera vegada el 1515, quan tenia una sola casa, al començament del segle XX en tenia 35. Durant la Segona República i més tard, l’any 1989 ja hi hagueren intents, frustrats, d’integrar-lo al terme.\nLa festa major se celebra per la Nativitat de la Mare de Déu, el primer cap de setmana d’agost, també es fan celebracions el 8 de setembre i per sant Silvestre, el 31 de desembre.\nLa primera referència al lloc es troba en la carta de població d’Escornalbou, del 1170, on s’esmenta serram de Fonte Albella.\nEl poble de Fontaubella formà part des del primer moment de la baronia d’Escornalbou vinculada primer als canonges agustins del monestir, del qual ben aviat l’arquebisbe de Tarragona esdevingué prior nat, i després depengué de manera directa de la mitra tarragonina. Quan l’arquebisbe anul·là el capítol d’agustins d’Escornalbou i la mitra absorbí les rendes de tota la baronia, les de la Torre foren aplicades des del segle XVI al Seminari Conciliar de Tarragona. Com a lloc lligat a l’arquebisbe, participà de manera activa, almenys des del segle XVII, en les activitats de la Comuna del Camp, i com a membre d’aquesta comuna, el 1710, en una de les darreres reunions, es refermà en la fidelitat al rei arxiduc Carles III.


afirmen - GLOBElife ☎ - affinage salon professional permanent del pèl\nAFIRMEN - AFFINAGE SALON PROFESSIONAL - Permanent del pèl\nAFFINAGE SALON PROFESSIONAL - Permanent del pèl\nUna loció que combina àcids i àlcalis per arrissar el cabell i crear un efecte de ris natural permanent i sense danyar la fibra capil · lar.\nDisponible en 3 formulacions :\n1. Per al cabell normal i\nresistent2. Per al cabell tenyit i tractat químicament\n3. Per cabell trencadís\namoníac Inodor fixa i protegeix en tan sols 10-15 minuts causa de la seva complexa formulació d'aminoàcids i proteïnes.\nquadre : 100 ml ampolla durant uns 3 aplicacions\naprenentatge loció per a tot tipus de cabell Una formulació creada específicament per encerar rínxols sana i duradora. quadre : conté 2 ampolles de 1000 ml cadascuna de l...\naprenentatge loció per a tot tipus de cabell Una formulació creada específicament per encerar rínxols sana i duradora. quadre : conté 2 ampolles de 1000 ml cadascuna de les Loció Permanent i neutralitzador ...\naprenentatge loció per a tot tipus de cabell Una loció permanent per a tots els tipus de cabell. Per a uns resultats perfectes en molt poc temps i llest per rínxols definits....\naprenentatge loció per a tot tipus de cabell Una loció permanent per a tots els tipus de cabell. Per a uns resultats perfectes en molt poc temps i llest per rínxols definits. quadre : conté 2 ampolles : loció permanent i neutralitzant ...


Scandic Klarälven Karlstad Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"Scandic is always a solid choice. Nice clean rooms and no fr..."\nSandbäcksgatan 6, Klara, Karlstad, Suècia, 653 40 - Veure al mapa\nMés informació sobre Scandic Klarälven\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Karlstad, Scandic Klarälven és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nScandic Hotels és ben reconeguda per la seva qualitat de serveis i el seu personal amable, i Scandic Klarälven compleix amb aquesta expectativa. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, restaurant, neteja en sec per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara escriptori, telèfon, TV satèl•lit/cable, assecador de cabell, servei de planxa per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Scandic Klarälven la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Karlstad.


Hofmann: HOFMANN PRESENT AL SCIENCE & COOKING WORLD CONGRESS BARCELONA 2019\nLa gastronomía ha viscut una veritable revolució creativa en els darrers anys. Partint de la innovació i del desenvolupament del coneixement culinari, s´aconseguit consolidar la projecció internacional de Catalunya. Figures destacades a la alta gastronomía han apostat per la tecnología i la ciència com a motor de la innovació dins de l’àmbit gastronòmic. Gràcies a aquesta interrelació, aquest sector s´ha convertit també en un motor econòmic i de desenvolupament per a l’economia del nostre país.\nEn aquest contexte, es celebra a l’ Aula Magna de l’edicifi històric de la Universitat de Barcelona, del 4 al 6 d’aquest mes, el Science & Cooking World Congress Barcelona 2019, dins del III Congrés Català de la Cuina. Aquest congrés compta amb la presencia de figures tan rellevants com Ferran Adrià, Herve This, Joan Roca, Nandu Jubany, Dave Weitz o Harold McGee.\nAlgunes de les tesis que es van defensar al Congrés van ser:\nAplicar el coneixement científic a la pràctica culinària\nUtilitzar la ciència com a mitjà d’innovació culinària\nUtilitzar la cuina com a mitjà d’innovació científica\nUtilitzar la pràctica culinària com a eina didáctica per explicar la ciència\nHofmann va participar en el congrés dins l’apartat denominat Brunch Science & Cooking, oferint una degustació d´uns petits cakes de xocolata amb nous pecán, el.laborats especialment per a la ocasió per el su cap de pastisseria, Miquel Guarro.


Vols barats de Santander a Buffalo a Iberia\nVols barats EUA Santander-Buffalo\nVols barats de Santander a Buffalo (BUF) de Santander a Buffalo Santander-Buffalo, EUA\nVols barats Santander-Toronto\nConsulta l’oferta de vols de Santander a Buffalo i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Santander a Buffalo.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Santander a Buffalo fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Sant Andreu posarà la primera pedra del nou pavelló de gimnàstica artística – La Bústia\nSant Andreu posarà la primera pedra del nou pavelló de gimnàstica artística\nPer Esports 20 de desembre de 2019 a les 17:00 0 699 Visites\nL’acte tindrà lloc el proper 29 de desembre al Complex de l’11 de Setembre\nEl proper 29 de desembre (12 hores) Sant Andreu posarà la primera pedra del nou pavelló de gimnàstica artística. L’Ajuntament donarà el tret de sortida per a la construcció d’un espai que ocuparà l’AE Sant Andreu, qui fa més de 20 anys que competeix en aquest esport.\nEl nou gimnàs es construirà de manera contigua a la pista semicoberta i descoberta del Complex Poliesportiu 11 de Setembre. Comptarà amb una superíficie de 600 m2 i tindrà un cost de 400.000 euros aproximadament.\nL’alcalde Enric Llorca ha reconegut que aquest nou pavelló de gimnàstica artística “satisfarà les demandes dels practicants, un reclam que s’acumulaven al consistori”. L’AE Sant Andreu celebra la construcció d’aquest espai que ha donar un nou impuls d’aquest esport a la ciutat.\nFotografia: Una imatge virtual del futur gimnàs a Sant Andreu [Ajuntament]\nEtiquetes: gimnàstica artística\nCategoria: Esports, Sant Andreu de la Barca\nEl castellvinenc Ricard Pujol debuta amb el primer equip del RCD Espanyol\nEl Nadal al Baix Llobregat, el joc interactiu del tortell de Reis


En el marc del Dia Mundial de la Salut Mental, sota el lema “Sóc com tu, encara que encara no ho sàpigues”, la Diputació de València i el municipi de Bétera inauguren aquest dilluns, 17 d'octubre, a les 19.00 hores, una exposició amb els treballs de fotografia i pintura dels pacients de l'Hospital, dependent de la Diputació de València, que serà presentada al públic a l'Ajuntament antic de la localitat.\n“En aquestes jornades anem a mostrar el que serà l'Hospital de Bétera i el futur de la salut mental en la província, un dels principals objectius de la nova Diputació per a trencar l'estigma que envolta al món de la Psiquiatria”, ha destacat la diputada de Benestar Social, Mercedes Berenguer.\nUn dels primers anuncis que va realitzar l'Àrea responsable de la gestió de l'Hospital va ser la seua intenció d'integrar el centre en la Xarxa Sanitària Pública. D'altra banda, en col·laboració amb l'Ajuntament de Bétera, la Corporació està treballant en un Nou Model d'Atenció a la Salut Mental per a crear la Unitat de Mitja Estada, que permetrà als usuaris rebre tractaments de rehabilitació sense necessitat de l'internament definitiu.\nAquests canvis seran exposats i explicats en la jornada científica del divendres 21 d'octubre, dirigida a les associacions i al personal que treballa en l'àrea de la Psiquiatria. Així mateix, s'impartirà una conferència sobre el futur de la Rehabilitació Psicosocial, a càrrec del psicoterapeuta i médicopsiquiatra Mariano Hernández, seguit d'un debat multidisciplinari sobre el present i el futur de la salut mental.\nPremis “Per la defensa de la Salut Mental”\nTambé el divendres, la diputada Mercedes Berenguer lliurarà els premis “Per la defensa de la Salut Mental”, en reconeixement als treballs i la trajectòria de les associacions i les persones que dediquen la seua vida a aquest àmbit.\nD’altra banda, el dissabte 22 d'octubre l'Hospital de Bétera obrirà les seues portes per a rebre als usuaris dels Serveis de Salut Mental, familiars, associacions, veïns i tota persona interessada a conèixer els serveis del centre i el món de la Psiquiatria de forma lúdica i sense prejudicis. Per a açò, s'han organitzat tallers de jazz i pintura, una master class de zumba, la Ruta Verda de l'Hospital per a coneixer els seus arbres i les seues plantes, una mostra de curts i documentals realitzats per associacions, una exhibició del Consorci Provincial de bombers, una demostració de You Can, música, dansa i el cantacançons de Dani Miquel, a més de posar a la disposició dels visitants diversos stands informatius i mostres dels treballs de les associacions.


Encara falta molta Morella – Ilercavònia\n26/04/2015 by Vicent Sanz\nEncara falta molta Morella\nMentrestant el calendari avança inexorablement cap a la convocatòria electoral municipal i valenciana, aquest mateix diumenge té lloc la jornada central de la trobada d’escoles en valencià i la Festa per la Llengua a Morella. Des del moment que aquesta convocatòria d’Escola Valenciana Federació d’Associacions per la Llengua va estendre’s al nord del País Valencià, és la primera vegada que la convocatòria té lloc als Ports, ja que en les edicions anteriors va portar-se a terme en localitats del Maestrat. La trobada reuneix escoles i entitats educatives i de defensa i promoció del valencià en una jornada lúdica i festiva que té per objectiu posar en contacte aquests col·lectius i les comunitats educatives de la comarca. A més, és una bona ocasió per posar sobre la taula el model d’escola rural que hi ha als Ports i de quina manera pot evolucionar en el futur.\nEn qualsevol cas, és oportunitat per fer un cop d’ull al context sociolingüístic comarcal i relacionar la convocatòria amb les perspectives de la llengua i l’educació al nord valencià, com de segur deu haver estat motiu de reflexió de la taula redona “La llengua als Ports, al Matarranya i a les Terres de l’Ebre”, que va fer-se divendres i que va comptar amb la participació dels experts Dolors Vidal, Natxo Sorolla i Ernest Querol. D’entrada, convé remarcar que la comarca dels Ports té uns 5000 habitants, més de la meitat dels quals viuen a Morella. El pes específic de la demografia és molt poc en el conjunt valencià. Això i la llunyania dels centres de decisió podrien fer pensar, com de fet s’esdevé en més d’un àmbit de la vida social, que es tracta d’una societat marginal. Lluny d’aquesta percepció, el dinamisme de Morella compensa unes condicions de vida en què els mitjans productius, les distàncies i les infraestructures de comunicació posen les coses no precisament fàcils. Això no obstant, des del punt de vista lingüístic i comunicatiu, no s’ha de perdre de vista la normalitat que s’hi viu. Des de finals de 2012 torna a veure-s’hi TV3, també Aragón TV, una vegada la justícia va declarar-ne il·legal el tancament forçat per la Generalitat de Francisco Camps. Desconec els índex d’audiència que deuen tenir-hi aquests canals, però la possibilitat de l’oferta ja estableix una distinció respecte de la resta de l’espectre televisiu valencià, amb la sola similitud de les poblacions que poden captar les emissions de més enllà del Sénia. Morella i la seua comarca compten amb uns mitjans de comunicació radiofònica i digital específics, que giren al voltant de comarquesnord.cat, una marca de prestigi que es projecta més enllà dels límits estrictes de la comarca, com no podia ser d’una altra manera. I no podia ser d’una altra manera perquè, contra el que es pot pensar d’entrada, els Ports valencians són terra de cruïlla i d’intercanvi, de veïnatge amb el Matarranya catalanoparlant, amb l’Aragó i amb el Maestrat. I per això Morella i el seu terme municipal, històricament organitzat en les denes, sempre va ser del rei. “Est llogar no fa a null hom del món sinó a rei” diu Jaume I en el moment de demanar la ciutat a Balasc d’Alagó, que l’havia conquerida per a les barres catalanoaragoneses. Efectivament, Morella va ser un lloc estratègic del Regne de València. Ho va ser des del començament i fins a dia d’avui. Ara no cal esmentar les guerres d’Espanya que s’han acabat decidint en aquest territori del nord valencià en què Morella resulta ser de capital importància militar. Té un lloc reservat en aquesta història. Contra els qui voldrien uns Ports al cul del sac del provincianisme, Morella i el seu interland comarcal són el país xicotet que podria ser el País Valencià gran. Que pot ser. Un país amb una societat en valencià, amb un medi natural que no estigui desnaturalitzat. Un país obert a la cultura i la seua projecció, en què els seus habitants se sentiren reconeguts no com a part d’una representació festiva sinó com a part d’una cultura alhora tradicional i moderna. Tampoc no és debades que la figura mítica del foralisme valencià, Francesc de Vinatea, fos morellà. Fins la manipulació interessada del seu llegat polític a mans del blaverisme dóna compte de la rellevància de la comarca en la història valenciana.\nEn aquest rerefons històric, curosament amagat sota la catifa de l’amnèsia col·lectiva, té lloc la trobada d’escoles i la Festa per la Llengua, una iniciativa del valencianisme transversal, vull dir de la societat nord-valenciana que encara creu que una societat basada en l’educació i en la cultura és no tan sols possible sinó també convenient. Una necessitat urgent. Perquè en els darrers temps, també en aquest àmbit nord-valencià, la burreria dels politicastres instal·lats en el paper d’agents de la dissolució ha deixat l’educació i la cultura pràcticament a la cuneta. Només cal fixar-se en com són les biblioteques en aquest territori per traure’n una conclusió meridiana. L’aposta per la formació, per la culturització, també en la llengua pròpia, té el seu àmbit en aquest tipus d’esdeveniments que comentem.\nNo sé què pot passar en el futur. M’agradaria que el model de construcció social i territorial dels Ports tingués més difusió. No sé si Ximo Puig, morellà, candidat del PSPV a la presidència de la Generalitat, està en condicions de portar-ho a terme, si he de fer cas del meu raciocini. Les prediccions són incertes i la capacitat de convenciment no es virtut que m’adorne, sobretot veient les prospeccions que es desprenen de les enquestes preelectorals. Hi ha molt camí per fer, començant per la redacció de les actes de les sessions de cada municipi, que encara són en llengua imposada de segles. Encara falta molta escola valenciana.\nAquesta entrada s'ha publicat en Educació, Llengua, Societat i etiquetada amb Morella, Ports. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n← Tics heretats