Més de 550 activitats a tot Catalunya durant la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nMés de 550 activitats a tot Catalunya...\nMés de 550 activitats a tot Catalunya durant la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat organitza per tercer any consecutiu el concurs fotogràfic Apunta’t al Clic Mob a Instagram que enguany inclou trobades d’usuaris d’aquesta xarxa social.\nS’assoleix un rècord d’adhesions, amb un total de 348. Els ajuntaments gironins creixen de 53 a 80 adherits.\nSota el lema ‘Fem el carrer més nostre', se celebra la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura a tot Catalunya amb més de 550 activitats, del 22 al 29 de setembre. Durant aquests 8 dies, ajuntaments, consells comarcals, operadors i entitats proposen activitats de tota mena per cercar noves formes de mobilitat, allunyar-nos del domini absolut del cotxe particular, cap a un transport més sostenible, segur i saludable.\nAmb un total de 348 organismes, enguany s’ha assolit un nou rècord d’adhesions (259 ajuntaments, 26 consells comarcals, 35 entitats i 28 operadors), xifres que constaten que Catalunya és un dels territoris europeus amb una participació més elevada. En total, durant la Setmana es practicaran 551 activitats promogudes per la Comissió Institucional de la Setmana: 263 caminades i 288 pedalades o activitats relacionades amb la bicicleta. Per part dels ajuntaments també s’organitzen activitats relacionades amb la mobilitat sostenible.\n1.500 mesures permanents\nLes mesures permanents, que sumen una trentena més respecte l’any passat, són aquelles accions que mantenen els organismes adherits més enllà de la Setmana. Les més habituals són les relacionades amb l’accessibilitat (creació de rampes per a cadires de rodes, rebaixada de voreres, ampliació de voreres, etc.), la conversió en zones de vianants (creació o ampliació dels itineraris i zones de vianants, millores de les seves infraestructures, ampliació o creació de noves vies verdes, etc.) i la gestió de la mobilitat (promoció de l’adopció de plans de mobilitat sostenible per a col·legis, llançament de campanyes de sensibilització, elaboració de materials educatius, accés restringit al centre de la ciutat de manera permanent, etc.). També es fan mesures relacionades amb la distribució de mercaderies, noves formes d’ús racional del cotxe, moderació del trànsit i sistemes de control d’accés, transport públic, noves instal·lacions per a bicicletes o millora de les existents.\nLa Setmana a les Xarxes Socials\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat (TES) ha organitzat per tercera vegada el concurs fotogràfic a través de la xarxa social Instagram, “Apunta’t al Clic Mob!”. El concurs està obert del 16 al 30 de setembre. Els participants hauran de publicar imatges sobre el transport i la mobilitat sostenible amb l’etiqueta #mobilitat2014. Totes les fotografies presentades al concurs podran optar a un dels tres premis generals:\n1r premi general: Una estada d’una nit per a dues persones a l’hotel Port Ainé en règim de dormir més esmorzar. Inclou el forfet d’un dia per a dues persones i una entrada al parc lúdic de Port Ainé.\n2n premi general: Un dia a la Molina per a dues persones. Inclou un forfet de dia i una baixada en tubbing per a dues persones.\n3r premi general: 2 entrades per a Portaventura (inclou el transport en tren dins l’àmbit de Catalunya).\nA més, les fotografies que incloguin les etiquetes georeferenciades: #mobilitat2014_ATMbarcelona, #mobilitat2014_ATMtarragona, #mobilitat2014_ ATMlleida i #mobilitat2014_ATMgirona participaran al premi que s'ofereix per a cadascun dels àmbits territorials esmentats i que consisteix en un abonament personal de transport públic integrat per tot l’any 2015. Les imatges amb aquestes últimes etiquetes també podran optar als premis generals.\nCom a novetat, aquest any s’han organitzat trobades d’usuaris d’Instagram que amb les seves imatges promocionaran el Concurs i de retruc la Setmana de la Mobilitat i els seus objectius. Així, els usuaris d’aquesta xarxa, anomenats igers, poden apuntar-se a una visita guiada a l’estany de Sils, amb la Fundació EMYS, dimecres 17 de setembre; el dia següent, dijous, la trobada serà a la Colònia Güell, gràcies a FGC i Cripta Güell; i el cap de setmana, els igers de ponent poden viatjar amb el Tren dels Llacs, i els de Tarragona, passaran el diumenge a Portaventura. Totes les imatges d’aquestes trobades també entraran a concurs.\nA nivell comunicatiu, la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura compta enguany amb un nou canal d’informació a Facebook. En aquesta pàgina: http://www.facebook.com/setmanadelamobilitat es podran seguir totes les activitats de la Setmana amb la voluntat de fer que creixi la participació ciutadana a les activitats i, a més, que aquests participants puguin compartir-hi les seves experiències.\nActivitats a tot el territori\nLes activitats que es realitzen durant la setmana estan repartides per tot el territori. A Barcelona es faran més de 230 activitats; a Girona més de 120; a Lleida superen les 150; a Tarragona mig centenar, i a les Terres de l’Ebre, una vintena.\nA Barcelona hi ha 108 adhesions (92 ajuntaments, 15 empreses / operadors i un consell comarcal); s’han organitzat 787 activitats permanents; 90 caminades en 64 municipis; 149 pedalades o activitats relacionades amb la bicicleta; i 2 curses de transport, una urbana i una altra d’interurbana.\nA Girona hi ha 103 adhesions (80 ajuntaments, 8 consells comarcals, 8 entitats i 7 operadors); 318 mesures permanents (76 més que l’any passat); 68 caminades en 46 municipis; 56 pedalades o activitats relacionades amb la bicicleta; i 1 cursa de transport interurbana.\nA Lleida hi ha 91 adhesions (57 ajuntaments, 10 consells comarcals i 24 entitats); 188 mesures permanents, 63 caminades en 42 municipis; 55pedalades o activitats relacionades amb la bicicleta; i 1 cursa de transport interurbana i 1 escolar.\nI a Tarragona i Terres de l’Ebre hi ha 47 adhesions (30 ajuntaments, 7 consells comarcals i 10 empreses / operadors); 204 mesures permanents (35 més que l’any passat); 42 caminades en 25 municipis; 28 pedalades o activitats relacionades amb la bicicleta; i 1 cursa de transport interurbana.\nEls objectius principals de la setmana són:\nEstimular un comportament ciutadà, en relació amb l’ús del vehicle, compatible amb el desenvolupament urbà sostenible, en particular amb la protecció de la qualitat de l’aire, la prevenció d'accidents de trànsit, la reducció d’emissió de gasos que provoquen l’efecte d’hivernacle i el consum racional dels recursos energètics.\nTota la informació relacionada amb la Setmana de la Mobilitat de 2014 es pot consultar al web www.mobilitat.gencat.cat.\nPDF - 0,146 MB\nTerritori i Sostenibilitat Comunicació del Govern Delegació a Girona


Impecable i molt a prop de la platja de Sant Antoni de Calonge\nPis situat a la plaça de l'esglesia de Sant Antoni de Calonge, a dos passos del mar.\nEstà ubicat a la tercera planta d'un edifici sense ascensor.\nEs distribueix en sala d'estar - menjador amb aire acondicionat i sortida a un balcó amb vistes a la plaça, cuina independent totalment equipada (també amb aire acondicionat), una habitació amb llit de matrimoni i una altra amb dos llits-niu (capacitat 4 persones) i un bany amb dutxa.\nTambé disposa d'una terrassa comunitària a la planta superior amb el safareig.\n*No disposa d'ascensor\n*Disposa d'aire acondicionat\nJuny: 1.100€ / setmana\nJuliol: 1.300€ / setmana\n2.200€ / quinzena\nAgost: 1.500€ / setmana\nSetembre: 1.100€ / setmana


Veïns de Son Gotleu es manifestaran contra 'la immigració descontrolada'\n04 març 2021 11:18\nEl recorregut serà dia 24 entre Indalecio Prieto i el Consolat de la Mar\nM.A. | 12 febrer 2005\nL'Associació de Veïns Orson Wells ha convocat per al dia 24 una manifestació pels «incompliments greus de l'Ajuntament de Palma, a més de la discriminació a la qual ens sotmeten l'Executiu autonòmic, el Consell de Mallorca i la Delegació del Govern des del moment que no adopten cap mesura contra la invasió immigratòria descontrolada que predomina en la població de Son Gotleu, cosa que en provoca un èxode sense precedents».\nAixí consta en el document presentat a la Delegació del Govern el passat dia 7, en el qual es detalla un itinerari de protesta que començarà al carrer d'Indalecio Prieto, continuarà per la plaça del Tinent Coronel Franco i per Arquebisbe Aspargo i finalitzarà al Consolat de la Mar. La marxa s'iniciarà a les 10.00 hores i en durarà més o manco dues.\n«La immigració està enfonsant la barriada i gairebé la meitat de la població antiga ha decidit anar a viure a una altra banda. Entre 3.000 i 3.500 immigrants viuen per aquí. Alguns ens han arribat a dir que el barri és seu i que tard o d'hora n'haurem de partir. A més, existeix un gran malestar entre les comunitats de propietaris perquè s'acaramullen als habitatges, s'hi barallen, fan un renouer i, tot i la gravetat dels fets, la Policia no compareix. De vegades envien dos agents de barriada, però quan menys t'ho esperes desapareixen», afirmà ahir Ginés Quiñonero, president de l'AV d'Orson Wells.\nEl representant apostà per la prevenció com a possible solució. «Ja ho comentàrem el 14 d'octubre al delegat del Govern: els conflictes s'han de tallar en el moment en què es produeixin -això està bé-, però és necessari prevenir-los. Tenim un descontrol total a la barriada i demanam que hi posin ordre; la immigració està superprotegida i fan el que volen. Demanam que el delegat del Govern exerceixi el seu deure de garantir la seguretat dels veïns». La manifestació s'acordà en la junta directiva de l'entitat del dia 2. «L'èxode de la població amb més poder adquisitiu ha empobrit aquesta àrea i ha obligat molts de comerciants a tancar els seus establiments i a anar-se'n», afirmà Quiñonero.


Projectes de gamificació - GrOC\nLa gamificació és l’aplicació de mecàniques i dinàmiques pròpies dels jocs en àmbits no lúdics amb la finalitat d’incidir en positiu en la conducta dels usuaris del sistema gamificat. En el nostre cas fem servir aquests elements amb la finalitat de gamificar projectes o activitats educatives perquè l’alumnat se senti més implicat, per donar un context amb sentit a la programació dels continguts i per plantejar nous sistemes d’avaluació.\nL’ús de la gamificació s’ha estès ràpidament i amb èxit en àmbits com la publicitat, la gestió d’empreses o la fidelització de clients, malgrat el fet que molts dels usuaris dels sistemes que formen part d’aquests àmbits no pertanyen a l’anomenada “generació X”, generació que ha crescut i ha desenvolupat les seves estructures de pensament en l’auge dels jocs i videojocs i que entén, demana i s’adapta molt millor a les estructures gamificades. Precisament és per aquest últim factor que la introducció de la gamificació en sistemes destinats a adolescents sol generar uns resultats molt positius tant en acceptació per part dels usuaris com en motivació (intrínseca i extrínseca), sensació de pertinència, implicació i treball.\nUna de les majors complexitats de l’aplicació de la gamificació a una activitat o projecte educatiu consisteix a saber quins elements lúdics es poden fer servir i quines són les conseqüències tant en treball per part del professorat com en termes d’incidència en l’alumnat. En aquesta secció exposarem les experiències dutes a terme en aquest àmbit, especialment projectes de mitjana i llarga duració.


Raons que rimen: ... I la font de santa Anna\nAquests dies de pluja han demorat la recerca de la font de santa Anna més dies dels previstos després d'aconseguir arribar a la font de Sant Joaquim.\nUn agost plujós, tardoral i imprevist, quan a primers d'estiu la previsió era que fos un estiu molt calorós, després d'un hivern càlid i sec. El temut canvi climàtic. Au, vés! La natura és sàvia i es regula... mentre encara pot. I ja se sap, aigua d'agost, mel i most. No ens queixarem pas que plogui!\nPer la situació a la ruta del Google Maps del Toni Ibàñez, sobre la primera caminada per les fonts de Vallromanes, no podia ser gaire lluny de la font de sant Joaquim.\nI les circumstàncies d'aquesta sortida eren una mica diferents de la primera: hi anem a la tarda, que no fa tanta xafogor; hi anem després d'uns quants dies de pluja, amb la falsa esperança de poder veure la font rajar; sabem ja el camí per endinsar-nos-hi, sense por de perdre'ns, per tant.\nEls dies s'escurcen, com diu el refranyer: per la Mare de Déu d'Agost, a les set ja és fosc. I amb les dues hores que portem avançades, vol dir que disposem de poc més de dues hores de llum per trobar la font cercada.\nReprenem el camí que s'endinsa pel torrent de Can Layret, just dessota del mas i ens sorprèn veure-hi un cartell que no vam veure el primer dia. Sí, és clar, és propietat privada. Com gairebé tota la forest que ens envolta. Com gairebé tots els boscos del territori nacional. "Propietat privada. No passeu".\nCadenats, avisos, amenaces. No es poden posar portes al camp. No ens poden encerclar en els 100 metres quadrats de ca nostra i els carrers que són del comú.\nNo fem cap mal. Som curosos de no deixar rastre de la nostra estada, que res destorbi la tranquil·litat dels paratges que visitem. Un pare amb dos infants àvids de conèixer i de veure. Sense cotxes, sense fums, sense brossa ni brutícia.\nVam fer cas omís a l'avís, entenent que no fèiem mal a ningú i que la nostra visita seria curosa, respectuosa i ràpida.\nAixí, arribats a la pèrgola, vam seguir torrent amunt, en lloc d'agafar la drecera esquerra que du al pont i la font de sant Joaquim.\nEl camí, molt humit per les darreres pluges, amb un sotabosc abundós, salvatge i erràtic, mostra de trobar-nos en un indret poc passejat. Vam esquivar esbarzers i troncs d'arbres caiguts. Només ens acompanyava algun cant d'ocell llunyà i la seguretat de fer el camí per la fondalada del torrent, que et permet petites dreceres, però no perdre el bon camí.\nPoc més de deu minuts i uns canvis en la vegetació a la banda dreta em van fer preveure que la font es podia trobar a mitja alçada del torrent, aprofitant un racó a ben cobert. Un ràpid ascens de pocs metres i se'm va presentar davant dels ulls la font, la placa de ceràmica i la taula per asseure'ns a recuperar les forces.\nLa font recorda molt la de Sant Joaquim. La distribució de la taula i el muret que l'encercla també. Mateix estil dins la diversitat.\nPerò és clar, en aquesta font, que tampoc rajava, hi destaquen els dos grans arbres que semblen voler-la amagar de les mirades dels curiosos. La foscor del seu tronc et fan adonar, de seguida, que no són els plataners que abunden a Vallromanes, ni els coneguts roures, pins o alzines, també prou abundosos.\nSequoies dieu? Un punt d'exotisme deliciós per a un racó indescriptible. I cuidat, com demostren la jardinera al peu de la font i el test de damunt la taula, amb unes falgueres prou cuidades. De la bossa prenc una ampolla d'aigua fresca. Cal ser previsor, sobretot quan dus quitxalla. I arran de trobar la font de sant Joaquim ben seca, malgrat l'entorn humit i la pluja dels dies anteriors, ens feia preveure que tampoc trobaríem aigua a la de santa Anna.\nUna porta metàl·lica a l'esquerra acompanyava la figura de la mare de la mare de Déu. No vam gosar d'obrir-la, ja que avui ja no hi cercàvem un botó que activés la font (quina ingenuïtat, criatures, no la perdeu mai!). I uns tubs negres que arribaven a la font ens fan pensar que potser hi arribi l'aigua per sistemes no naturals o que en algun moment es pogués fer servir el seu cabal per fer-la arribar a algun altre lloc.\nSeguint amunt pel vertent de muntanya, cap a Can Layret, hi ha un caminet que deu portar a la casa: l'accés directe del mas a la font. Però ja no ens hi vam acostar.\nQueia la tarda, volíem veure la posta de sol tot tornant per la riera i ens esperaven a casa.\nEncara queden racons per explorar, però se'ns acaba l'estiu. Això de no tenir horaris és meravellós. I compartir aquestes troballes amb l'avidesa i pregona curiositat de la quitxalla... No té preu!, i ho tenim tan a prop de casa. Tan de bo sempre ho sapiguem valorar i aprofitar.\nEtiquetes: cròniques, excursions, font de Santa Anna, torrent de Can Layret, vallromanes


Engeguem la campanya #Desconcertades per continuar construint l’escola del futur – aFFaC\nJa ha arribat el dia. Davant la possible renovació dels concerts educatius per part del Departament d’Educació, des de les Associacions Federades de Famílies d’Alumnes de Catalunya (aFFaC) hem llançat la campanya inèdita #Desconcertades per exigir la no renovació dels concerts educatius ociosos. És a dir, aquells concerts destinats a finançar places que queden buides perquè no hi ha demanda. L’objectiu és presentar un pla per a la deconstrucció de la doble xarxa d’escolarització i concentrar tots els recursos públics a l’escola pública.\nDes de l’entitat creiem que és el moment de fer una aposta social, econòmica i política en favor d’una xarxa educativa totalment pública. Tenim els recursos per fer-ho, però cal un compromís polític i social ferm per acabar amb els concerts educatius i situar l’educació catalana en el lloc que es mereix: al costat dels països europeus més avançats en matèria educativa, aquells que pràcticament no tenen centres privats concertats i que destinen tot el pressupost d’educació a una única xarxa educativa competent, puntera, eficient i pública.\nAquesta campanya compta amb diverses càpsules audiovisuals que es publicaran setmanalment i que tindran la participació de professionals amb una trajectòria acadèmica i mediàtica rellevant. A més, també hem fet públic un manifest d’adhesions on expliquem de forma detallada tots els motius d’aquesta campanya.\nSumeu-vos a la campanya #Desconcertades i adheriu-vos al manifest. Trobareu tota la informació a desconcertades.cat.\nCristina Llaó Subirats2022-01-18T15:00:39+01:0018 gener 2022||


Una autònoma - Diari de Girona\nalbert soler · albertsoler1@hotmail.com 09.08.2016 | 08:59\nUn amic va conèixer fa uns dies a la platja una dona espatarrant. Si haig de fer cas de les seves paraules, tenia els pits grossos però naturals -«tinc ull clínic per aquestes coses», va ser la seva resposta quan vaig insinuar la possibilitat de la mà d'un cirurgià-, un cul rodó emmarcat per un minúscul tanga, i una elegància que ja hauria volgut Audrey Hepburn. Per si tot això no fos suficient, va encetar conversa amb el meu amic al menor intent d'aquest. Van intercanviar telèfons en marxar de la platja. Al cap de 30 minuts el meu amic ja rebia un missatge esperançador. Al cap de 32 ja s'havien intercanviat comentaris divertits. Al cap de 33 els comentaris eren picantons. Al cap de 35 va rebre aquest:\n- Sóc una professional del sexe.\nAl cap de 36 el meu amic demanava un pressupost. Però la qüestió no és aquesta. La qüestió és que la senyoreta de la qual parlem exerceix la prostitució lliurement i de manera autònoma. Això sol ja seria motiu suficient perquè ens oblidéssim de prohibir aquesta professió, excepte que algú de moral cristiana cregui que treballar amb l'entrecuix és més denigrant que fer-ho amb les mans. Però sobretot: com es pot prohibir? Com es pot impedir que algú demani diners a un altre per fer-lo disfrutar del sexe? Si algú creu que és tan simple com incloure el delicte al Codi Penal és que no ha entès res, ni de la història ni del sexe. Posar portes a les baixes passions és més inútil que posar-les al camp. Acabaríem veient anuncis similars als de la revenda d'entrades, també prohibida: «Venc un llapis per 100 euros i a més regalo una sessió de sexe. Visa sí».\nLa prohibició no eradicaria la prostitució, això és impossible. L'únic que aconseguiria seria que es practiqués d'amagat i que per tant l'oferta disminuís. No cal ser expert en economia per saber que una menor oferta equival a un augment de preus. Això és tot. Amb la prohibició, la prostitució estaria només a l'abast de les classes benestants. Potser sigui aquesta la intenció. Els pobres, que se la pelin.


L’ESCOLA DE GIMNÀSTICA D’ONDARA VA ACONSEGUIR 22 PODIS EN LA IV FASE DE LA LLIGA COMARCAL CEMA CELEBRADA A PEGO – LA VEU D'ONDARA\nL’ESCOLA DE GIMNÀSTICA D’ONDARA VA ACONSEGUIR 22 PODIS EN LA IV FASE DE LA LLIGA COMARCAL CEMA CELEBRADA A PEGO\nOndara, 24.05.16. Les alumnes de l’Escola Municipal de Gimnàstica Rítmica d’Ondara van participar el dissabte a Pego en la IV Fase de la Lliga comarcal de les Escoles Esportives municipals de Gimnàstica Rítmica temporada 2015-2016 (en la que participen les escoles d’Ondara, Gata, Dénia, Pego, Calp, Benissa i Benitatxell). L’Escola Municipal de Gimnàstica Rítmica d’Ondara, entrenada per Alicia Ivars i Cristina Sala (amb Blanca Vanaclocha, Mar Riera i Alba Fornés com a segones entrenadores), va obtenir uns magnífics resultats, aconseguint un total de 22 podis (9 individuals, 6 de conjunts, 4 de duos i 3 de trios) i sumant unes excel·lents puntuacions per a la seua classificació comarcal.\nEn el cas de les actuacions individuals de les alumnes d’Ondara, van aconseguir diversos podis en la prova. Inés Soler va ser 2a en prebenjamí; en benjamí, Isabel Cano 1a, Nicole Bisbal 2a, i Maria Vallalta 3a. Paula González va ser 2a en aleví. En categoria infantil, Blanca Tomás va ser 2a i Paula Mengual, 3a. I en cadet, 2a Irene Estévez i 3a Sandra Gamero. Quant a conjunts, les alumnes d’Ondara van ser les primeres classificades de la prova en la categoria benjamí (conjunt B); les segones en benjamí (conjunt A), aleví (conjunt A), infantil i en cadet, i les terceres en aleví (conjunt B).\nRespecte a la competició de duos, van ascendir al podi en tercera posició de categoria benjamí Roser Alemany i Júlia Sendra; en segona posició de categoria aleví, Vera Monedero i Irene Martí; en primera posició en categoria infantil, Cristina Saiz i Angèlica Carrió; i en segona posició de la mateixa categoria, Mireia Payà i María Sánchez. Respecte als trios, en categoria benjamí van ser segones Yurena Badía, Noa Quinto i Ruth Barber; i terceres, Ainara Gómez, Carolina Brígido i Noa Petrignani. I en categoria infantil, el trio d’Ondara va ser el primer classificat, integrat per Adriana Noguera, Giuletta Rolfs i Júlia Mut.\nEls equips de conjunts d’Ondara estan integrats per les gimnastes següents:\nEL PLA DE MODERNITZACIÓ DE… →


Agència Tributària:Notificacions G5 de moviment de mercaderies entre Magatzems de Depòsit Temporal\nEl trasllat de mercaderies en règim de depòsit temporal se'n recull a l'article 148.5 del CAU (Codi Duaner de la Unió) plasmat al Reglament (UE) 952/20131 i desenvolupat a l'article 118 del Reglament Delegat (UE) 2015/24462 i a l'article 193 del Reglament d'Execució (UE) 2015/24473.\nLes autoritats duaneres podran autoritzar els titulars de l'autorització d'ADT que complisquen els requisits legalment establits, a traslladar mercaderies en dipòsit temporal, a condició que els esmentats trasllats no augmenten el risc de frau.\nEsta autorització ha de constar expressament en la pertinent autorització d'ADT (casella IX/1.Circulació de les mercaderies).La manera d'efectuar l'esmentada sol·licitud és per mitjà de les gestions d'esta Seu Electrònica de l'Agència Estatal de l'Administració: Autoritzacions (revocacions i suspensions) i Censos\nLa notificació del moviment de mercaderies en dipòsit temporal, d'ara endavant G5, contindrà tots els elements de dades establits a l'Annex B (columna G5) del RDCAU, sent necessari tant notificar l'eixida del primer ADT com l'arribada al segon.\nLa notificació del G5 d'expedició i recepció de mercaderies s'enviaran a l'Agència Estatal d'Administració Tributària, com a autoritat duanera espanyola, mitjançant els interfícies electrònics descrits a la present guia.\nS'exceptuarà de l'obligació de notificació de G5 els moviments de mercaderies amb origen i destinació magatzems de depòsit temporal dins d'un mateix subrecinte duaner, que continuaran sent efectuats, com fins ara, mitjançant un enviament d'un missatge de canvi d'ubicació (CUSCAR-EDIFACT).També els moviments de mercaderies de la Unió a les Illes Canàries estan exonerats (i, per tant, podran continuar utilitzant el canvi d'ubicació).\nGuia de presentació de notificacions G5 v1.6(773 KB - pdf)


Font-Romeu Pirineus 2000 | Turisme Pirineus Orientals\nInici / Font-Romeu Pirineus 2000Font-Romeu Pirineus 2000\nFont-Romeu Pirineus 2000,\ncanvieu l’altitud i preneu altura\nUn ambient ben meridional\nInsígnia de l’excel-lència i pionera dels esports d’hivern, Font-Romeu, que s’ha unit a Pirineus 2000, gaudeix d’un lloc privilegiat sota el sol i t’ofereix una gran energia, amb l’espectacular vista panoràmica de les cadenes muntanyoses, les valls i els altiplans.\nSentiu-vos com veritables campions en els grans espais de les zones d’esquí, ve- niu a practicar-hi nombroses modalitats d’esquí i endinseu-vos pel bosc de pins negres que us dóna accés a excursions i activitats nòrdiques, raquetes de neu o esquí amb gossos o cavalls (ski-joëring).\nLa llisca per a tots els estils\nSi us hi atreviu, podeu anar a l’snow- park, on podreu gaudir de nombroses i noves activitats llisqueu a la nit al so de la neu que cruix amb les sensacions i les emocions que l’esquí nocturn ofereix, tots els caps de setmana.\nEquipaments de gran calitat\nSi voleu continuar explorant la varietat d’activitats es- portives, dirigiu-vos a l’estadi de biatló seguint els passos del campió Martin Fourcade o proveu el vertigen del submarinisme sota el gel o de la cascada de gel.\nEls vostres fills, esportistes en po- tència, tenen un espai i equipaments a la seva mida gràcies a la marca kids de què disposa l’estació des de fa alguns anys.\nA Bolquère i Font-Romeu totes les gene- racions poden gaudir de les animacions i els esdeveniments que s’hi programen al llarg de tota la temporada per desco- brir un patrimoni ric com el Grand Hô- tel, les esglésies romàniques, els banys romans i el Tren Groc, amb una identitat cultural catalana forta i autèntica com a teló de fons.\nINSÒLIT Una nova pista Discovery sota el te- lecadira de Les Airelles, on les màquines trepitjaneu no hi han passat, perquè els esquiadors s’hi expressin lliurement. Dit d’una altra manera, les seves travessies formen una sèrie de relleus i corbes que als adolescents i als seus pares els encantarà recórrer a la recerca de noves aventures.\nSABIEU QUE...? Voleu fotos de record ? Gràcies als 3 punts fotogràfics instal-lats als punts més bonics de l’estació d’esquí, obtindreu unes fotos meravelloses amb el paisatge pirinenc de fons. Un autèntic recor- regut de selfies us espera a l’estació amb fotos immillorables.\n> L’snowtubing arriba a Font Romeu Pi- rineus 2000! El trineu és divertit, però un flotador gegant, és encara millor.\nI quan baixes per les pistes a més de 40 km/h i el flotador es transforma en una baldufa, les rialles estan garantides, difícil no mare- jar-se! Una activitat accessible des dels 3 anys que podreu provar aquest hivern.


L’Orquestra Simfònica Caixa Ontinyent ofereix l’últim concert de la temporada | Obra Social Caixa Ontinyent\nNOTÍCIES / L’Orquestra Simfònica Caixa Ontinyent ofereix l’últim concert de la temporada\nL’Orquestra Simfònica Caixa Ontinyent ofereix l’últim concert de la temporada\nTanca la temporada com a resident del Teatre Echegaray\nL’Orquestra Simfònica Caixa Ontinyent oferirà este cap de setmana el quart i últim concert de la temporada, en esta ocasió baix la direcció del violoncel·lista i director francés, Xavier Gagnepain. Serà en dues sessions: una divendres 15 a les 22:30 hores i altra dissabte a les 19:30 hores.\nGagnepain, a més d’actuar com a solista dirigirà un programa d’un marcat estil clàssic, amb obres com ara el Divertimento de Mozart, el Concert per a violoncel i orquestra en ReM de Haydn i la Simfonia nº 7 de Beethoven.\nL’obra principal de la primera part del programa, composada al 1783 per Haydn, és considerada una obra mestra universalment coneguda i apreciada. A la segona part s’escoltarà la Simfonia Nº 7 en La M escrita per Beethoven al 1811 i estrenada a Viena dos anys després amb gran acollida. Una de les simfonies d’obligat repertori orquestral.\nEl director i violoncel·lista francès, Xavier Gagnepain, és convidat a tocar com a solista per orquestres de gran prestigi de l’escena europea com ara la London Symphony Orchestra, Sofia Radio Orchestra i Solistes de Moscou, entre altres. Com a camerista el seu treball concertístic el porta per Estats Units, Europa i Asia. En aquest sentit, Gagnepain és considerat unànimement com un dels músics més complets de la seua generació. A més, com a docent és un consolidat pedagog del violoncel a França, on imparteix cursos de perfeccionament i masterclass, i a Espanya, on és professor de Grau i Postgrau de Violoncel al Conservatori Superior de Música d’Aragó.\nLes entrades es poden comprar a la nostra web (caixaontinyent.es) a un preu de 13 euros (7€ en el cas dels estudiants).


03 gener 2015\nCOMENÇA EL DAKAR - ¿PERQUÈ SOM AQUÍ?\nJa hem passat les verificacions i estem de ple al DAKAR. Demà fem el podi de sortida i el diumenge comencem l'aventura.\nHem parlat abastament de QUÈ anem a fer (Primera vegada a la història que algú participa a la prova de motor més dura del món amb un cotxe sense utilitzar combustible), i de COM ho farem (Cotxe 100% elèctric, amb una autonomia de 300Km, canviant de bateries cada 250Km d'etapa). Però com tot a la vida, l'important hauria de ser el PERQUÈ fem el què fem.\nAixí doncs, dedico el meu primer POST d'aquesta aventura a enumerar els principals "PERQUÈS" que m'han motivat a fer aquest projecte, més enllà de la part esportiva, d'aventura o de superació personal, que ja de per si sempre és un dels factors principals pels que em dedico a fer el boig pel món des de fa molts anys:\n- Perquè crec que l'esport ha d'explotar la seva capacitat com a transmissor de valors, més enllà de la seva funció d'espectacle i diversió.\n- Perquè a través del meu projecte dels "7 Cims" (Escalar la muntanya més alta de cada continent), vaig prendre consciència plena de que, igual que la gran majoria de la humanitat, només estava utilitzant i gaudint de la natura, però no estava fent res per cuidar-la de veritat. Llavors, a la meva travessa de l'Antàrtida fins el Pol Sud, a on vaig estar 48 dies totalment sol, em vaig comprometre amb que les meves futures aventures sempre tindrien una vinculació directe i útil cap a la sostenibilitat mediambiental.\n- Perquè en la lluita pel Canvi Climàtic, un dels factors més importants és l'electrificació de la societat. I la mobilitat elèctrica és una de les parts principals d'aquest repte.\n- Perquè com Aventurer, vull anar més enllà dels límits coneguts, assumint riscos que obrin el camí a grans oportunitats. Per això volem ser innovadors i apostem per una innovació que estigui al servei real de la societat i del planeta. M'interessa molt més la innovació i l'aventura que no pas la pura competició.\n- Perquè admeto que el Dakar no és un esdeveniment sostenible (com moltes altres activitats habituals que fem a la nostra societat), i que el nostre equip tampoc és pur i 100% sostenible; però estic convençut de que ens situem a l'avantguarda del compromís amb un futur més sostenible dins de l'automobilisme en general i del Dakar en concret. Estem aquí per demostrar que es poden les coses (i les curses de motor) d'una altre forma més eficient i menys impactant amb el medi ambient, tot provocat un debat sobre el tema.\n- Perquè estem disposats a que ens critiquin, a que ens diguin bojos o incoherents, o a que ens vegin com uns illusos; doncs si un està convençut de que ha de fer una cosa i que aquesta aporta valor, encara que tingui poques probabilitats d'èxit ha de lluitar per fer-ho.\n- Perquè ens volem situar com uns "Agents de Canvi", que actuen de pont entre els que fan les coses prioritzant els seus objectius per sobre de qualsevol impacte social o ecològic, i els que pensen com haurien de ser les coses en un futur més sostenible. El futur serà millor només si els primers es van acostant cap als segons.\n- Perquè més enllà de pensar com volem que sigui la nostra vida (responsabilitat fonamental de cadascú), hem de dedicar temps i compromís a pensar com volem que sigui el nostre món ara i en el futur Tot el què fem avui tindrà un efecte importantíssim en les següents generacions.\n- Perquè m'agradaria que apart dels amants del Dakar o de les aventures, seguissin el nostre projecte altres públics interessats en temes com el lideratge responsable, la innovació, la sostenibilitat medi ambiental o el futur del benestar del planeta i dels humans.\nEl repte que estem a punt d'iniciar és majúscul. Serà molt difícil que aconseguim acabar la cursa. Però como a mínim tenim uns "PERQUÈS" molt potents. I saber perquè fas una cosa és el que li dona sentit i t'aporta un motiu molt valuós. I si tens un gran ‘motiu' i el portes a la acció, obtens com a resultat la "Motivació".\nEl Dakar ja comença, serà extremadament dur, però estem al 200% de motivació, i sabem que només havent posat el primer vehicle 100% elèctric i sense emissions a la sortida, ja suposa un primer gran èxit. Nosaltres ja hem guanyat; i a partir d'aquí intentarem fer historia.\nGràcies per seguir-nos i aportar-nos tota la teva energia essencial perquè puguem anar endavant en aquesta aventura.\nEs él futuro\nEt desitjo molta sort en aquesta nova aventura sostenible que em sembla molt interessant!\nEncara que com crec que ja et coneixo una mica, pocas cosas deus haver deixat a la fortuna. Explicans com va.\nTinc interés per exemple com t'ho farás a la etapa marató?\nAunque creo más en la motivación, Suerte en cada uno de vuestros " porque... "\nI applaud you and your efforts in combining who you are (Adventurer) with what you believe in (fighting climate change). I wish you all the best.


La Festa del Most de Moja ofereix un atractiu programa amb teatre musical, concert d’ arrels mediterrànies i contes per adults — Ajuntament d'Olèrdola\n20:54 del 27 de maig de 2022\nLa Festa del Most de Moja ofereix un atractiu programa amb teatre musical, concert d’ arrels mediterrànies i contes per adults\nLa Festa del Most de Moja ofereix un atractiu programa amb teatre musical, concert d’ arrels mediterrànies i contes per adults La programació d’aquest cap de setmana també inclou cinema infantil i tallers de manualitats http://www.olerdola.cat/news/la-festa-del-most-de-moja-ofereix-un-atractiu-programa-amb-teatre-musical-concert-d2019-arrels-mediterranies-i-contes-per-adults http://www.olerdola.cat/news/la-festa-del-most-de-moja-ofereix-un-atractiu-programa-amb-teatre-musical-concert-d2019-arrels-mediterranies-i-contes-per-adults/@@download/image/MOstEntrada.jpg\nLa programació d’aquest cap de setmana també inclou cinema infantil i tallers de manualitats\nLa Comissió de Festes de Moja, amb el suport de l’Ajuntament d’Olèrdola, ha elaborat un atractiu programa d’activitats per celebrar aquest cap de setmana la Festa del Most. S’aposta per espectacles avalats per una aclamada trajectòria. Però , com és habitual en els actes lúdics oferts a Moja, tampoc es descuiden les propostes adreçades al públic infantil.\nLa primera de les activitats serà el musical “Les històries de l’avi Josep”, de Mateu Peramiquel i Mar Puig. Es podrà veure a partir de les 19.30h al Local Nou de Moja i està recomanat per a públic a partir dels 12 anys. El donatiu d’entrada és de 8 euros.\nLa primera activitat de dissabte s’iniciarà a les 18.00h, amb cinema infantil. I a les 22.30h, al Local Nou, hi haurà un concert d’arrels mediterrànies amb Ingrid Morral i Terra Blava, presentant el seu nou espectacle en concert “Aires de terra i mar”.\nI per acabar, diumenge els infants podran participar en tallers, a partir de les 10.30h. Amb un donatiu d’entrada de 3 euros. A les 18.00h, la programació es tancarà amb els contes per adults “Fes-li el salt amb Roald Dahl”, a càrrec de la narradora Mònica Torra. És un espectacle adreçat a públic major de 18 anys.\nTots els actes es fan al Local Nou. Cal inscripció prèvia al correu comissio@festesdemoja.cat i caldrà ser-hi 10 minuts abans.


Coves de Santa Creu d'olorda - Coves de Catalunya - EspeleoWorld\nConjunt de conegudes cavitats al vessant occidental de la Serra de Collserola.\nAmb el nom de Coves de Santa Creu d'Olorda són conegudes cinc cavitats, a poca distància entre elles i clarament interrelacionades , de ponent a llevant, són:\nCova de l'Or: A la part baixa d'un petit cingle amb boca de forma allargada i que dóna pas a un petit vestíbul de secció arrodonida i sostre baix; a l'extrem oposat i a nivell del sòl, es troba una esquerda de 1,90 metres de profunditat que és l'inici d'una galeria de 19 metres de longitud, de forma meandriforme i amb la planta coberta per terra i pols, finalitzant en una estretor.\nCova de la Molsa: A 12 metres de l'anterior, de boca estreta, s'obre al costat d'una gran llosa, mig oculta per l'abundant vegetació dóna pas a una única galeria de dimensions modestes i en sentit descendent al llarg dels seus 11 metres de recorregut.Coves dels Encantats 1 i Cova Petita: La Cova dels Encants 1 s'obre a través d'un curt corredor que desemboca directament en l'anomenada galeria principal, de 25 metres de recorregut i una secció de 2 x 5 metres. En la seva zona més àmplia surten vàries derivacions.\nLa primera es troba tan sols entrar a la dreta, tractant-se de la continuació de la galeria principal, s'accedeix per una gatera vertical i tot seguit ens situa en una petita sala d'on surten tres continuacions: La primera surt a l'exterior per l'anomenada Cova Petita, encara que el seu accés és impenetrable; la segona dóna pas a una estreta galeria de 4 metres i després de superar una altra gatera i remuntar un curt ressalt, ens deixa a la Cova dels Encantats 2, a pocs metres de la seva entrada.\nDescendint per la galeria principal, trobarem en el costat dret un ressalt, que dóna accés a una galeria de 4 metres, finalitzant en un ressalt ascendent que no és més que la seva continuació a un nivell superior. A escassos metres desemboca en una sala de considerables dimensions, la més gran de la cavitat, d'on surten tres noves continuacions, dues d'elles de curt recorregut i que acaben en petites sortides ocasionades per acumulació de grans blocs. La tercera continuació és la més evident, després de remuntar una galeria àmplia a l'inici i estreta al final i comunica també amb la Cova dels Encantats 2.\nDe nou a la galeria principal i deixant enrere el primer ressalt esmentat abans, trobarem un altre de ressalt (R-3) que talla bruscament la galeria. Aquest petit pou, fàcilment desgrimpable per la dreta, dóna accés a dues continuacions, comunicades entre elles per una galeria superior, per la que s'accedeix por un R-3 per un costat i un P-5 per l'altre, la base d'aquest últim pou està formada per una sala de secció molt irregular i amb la planta totalment coberta per blocs.\nEn el tram final de la galeria principal es troba la darrera derivació, en el costat dret s'obre una curta i descendent galeria, unida a una altra de característiques similars, però amb la planta horitzontal, enllaçada amb una sala de forma triangular; pel seu extrem esquerre i a nivell del sostre, es troba una gatera que enllaça de nou amb la part final de la galeria principal. De nou a la sala triangular, a la dreta, s'obre una petita saleta dividida en dos per acumulacions de blocs i d'aquesta, dues galeries en angle recte d'uns 5 metres de recorregut cadascuna.\nCova dels Encantats 2: Es troba uns 4 metres per damunt dels Encantats 1, darrera d'un petit arbre i amb una boca en forma de gatera donant accés a un laminador tallat als pocs metres per un ressalt que enllaça amb la cavitat inferior. A uns 3 metres d'aquest obstacle el laminador s'eixampla i forma una petita saleta de sostre baix, unida per un extrem amb una galeria de curt recorregut, dividida en dos per un curiós pont de roca, aquesta galeria en sentit descendent comunica de nou amb la cova inferior mitjançant un petit ressalt.Espeleometria: La suma del recorregut de totes les cavitats és de 206 metres. Cal assenyalar que els autors de la topografia especifiquen que es tracta del recorregut projectat, per tant el recorregut real seria un xic superior.\nEl desnivell màxim assolit és de 14 metres (- 11; +3) a la cova Encantats 1.\nUnitat: Collserola - Pla de Barcelona\nRecorregut: 206 metres\nÚltima revisió: 2014-04-03 15:42:41\nEn el vessant occidental del turó de la Creu d'Olorda, en un banc calcari en forma de grada i dins les antigues instal·lacions de la pedrera d'ASLAND. L'accés es pot fer des de Sant Feliu de Llobregat o des de la carretera de Vallvidrera a Molins de Rei. (Veure croquis de l'itinerari a peu a l'apartat de Topografia).\nConeguda des de temps immemorial per la gent de la contrada i amb multitud de llegendes sobre tresors i bandolers. Joan Amades recull l'any 1921 de Timoteu Colomines la història que a Santa Creu d'Olorda existeix una cova anomenada de la Moneda, on hi ha un tresor encantat sota la forma de pedres petites i rodones i que tot aquell qui tingui prou gosadia per anar-hi al punt de les dotze de la nit de Nadal i prendre una quantitat de pedres, després se li tornaran or. Es diu que diferents hisendats de Sarrià van fer la seva fortuna d'aquesta manera. De ben segur que aquesta cova de la Moneda és la que també es coneix com a coves de l'Or i coves dels Encantats, noms que no es deuen referir a cap cavitat en concret sinó al conjunt d'elles, encara que recentment s'ha posat nom a cadascuna de les cinc boques.\nMalgrat aquests antecedents, no van ser esmentades a cap dels catàlegs espeleològics antics, i no és fins l'any 1951 que membres del GES – CMB inicien els treballs d'exploració i topografia. A partir d'aquí, resulten unes cavitats, que per la seva proximitat a Barcelona en temps de penúries econòmiques, es fan molt populars i visitades pels espeleòlegs dels anys 1950 i fins començats els anys 60, quan l'avanç de la pedrera fa témer la seva desaparició.\nNo és fins el 1985 que A. Asensio i P. Benet les relocalitzen, topografien i les publiquen, tot assignant un nom a cadascuna de les cinc boques.\nActualment (2014),la boca està tancada amb una reixa amb cadenat.\nAndrés, O. (1952).- “Exploración de las cuevas de Sant Creu d'Olorde” Speleon.T.III (1-2): 71-76. Universidad de Oviedo.\nAsensio, A.; Benet, P. (1991).- “ Les Coves de Santa Creu d'Olorda (Baix Llobregat)”. Cavernes (23): 31-34. GE Badalona.\nGES – CMB (1961).- Catálogo espeleológico de la provincia de Barcelona. Tomo 1; 95 pp. Club Montañés Barcelones – 1963\nFotografies, coordenades i altres dades extretes del blog: Espeleobloc (post del 24 maig de 2007)\nFotografia reixa boca i dades facilitades per Agustí Pérez (SIE-CEA)


GVA.ES: TECE - Sol·licitud d'ajudes de rehabilitació d'habitatges en edificis de tipologia residencial col·lectiva. Programa de foment de la conservació, millora de la seguretat d'utilització i accessibilitat en habitatges. Pla estatal d'habitatge 2018-2021. Convocatòria 2018.\nTECE - Sol·licitud d'ajudes de rehabilitació d'habitatges en edificis de tipologia residencial col·lectiva. Programa de foment de la conservació, millora de la seguretat d'utilització i accessibilitat en habitatges. Pla estatal d'habitatge 2018-2021. Convocatòria 2018.\nConcedir ajudes, en règim de concurrència competitiva, per a les actuacions de conservació i de millora de l'accessibilitat o de la seguretat d'utilització que afecten habitatges situats a edificis de tipologia residencial col·lectiva de conformitat amb el que es disposa en el Reial decret 106/2018, de 9 de març, pel qual es regula el Pla estatal d'habitatge 2018-2021, així com les ajudes addicionals de la Generalitat.\nEls persones propietàries o arrendatàries d'habitatges en edificis de tipologia residencial col·lectiva, així com les administracions públiques i altres entitats de dret públic que siguen propietàries d'habitatges que cal rehabilitar, podran ser-ne beneficiàries i, per tant sol·licitants de les ajudes. Sol·licitud telemàtica mitjançant personal tècnic col·laborador.\nNo podran obtindre la condició de beneficiàries les persones físiques en qui concórrega alguna de les circumstàncies que s'estableixen en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\nEls habitatges que es pretenguen acollir a les subvencions hauran de complir els requisits següents:\na) Estar finalitzades abans de 1996. Excepcionalment aquesta condició no serà necessari complir-la en el cas d'actuacions d'accessibilitat en habitatges on residisca alguna persona amb un grau de discapacitat superior al 33 %.\nb) Que l'habitatge constituïsca el domicili habitual i permanent de les persones propietàries o arrendatàries, en el moment en què sol·liciten les ajudes.\nTERMINI D'EXECUCIÓ DE LES OBRES\nEl termini per a executar les obres de rehabilitació no podrà excedir de 24 mesos, comptadors des de la data de publicació de la resolució de concessió de l'ajuda en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nSi per causes alienes a la persona beneficiària o promotora de l'actuació, la concessió de la llicència municipal, o autorització administrativa en qüestió, es demora i no és concedida en el termini de sis mesos des de la sol·licitud d'aquesta, el termini anterior es podrà incrementar en sis mesos.\nEn el cas que l'obra no estiga acabada en els terminis límits anteriors, es podrà procedir a la denegació de les ajudes.\nLes obres no es podran iniciar abans de la sol·licitud de les ajudes, ni hauran d'estar finalitzades en el moment de la sol·licitud. S'entendrà per data de terminació d'obres la que conste en el Certificat Final d'Obra o la data d'expedició de l'última factura de les obres en el cas que no siga necessari aportar-hi projecte.\nLes obres s'hauran d'haver iniciat amb posterioritat a l'1 de gener de 2018.\nAJUDA DEL MINISTERI DE FOMENT\n1. Ajuda general\nLa quantia d'aquesta ajuda serà del 40 % del cost subvencionable de l'actuació corresponent. En cas de contindre actuacions de conservació i accessibilitat, el pressupost s'haurà de desglossar segons amb cadascuna d'aquestes, de manera que s'aporte un pressupost detallat de les obres.\nEl percentatge del 40 % s'aplicarà amb els màxims següents:\n- 3.000 euros per a les actuacions de conservació.\n- 8.000 euros per a les actuacions d'accessibilitat o actuacions conjuntes d'accessibilitat i conservació .\n- 14.000 euros en el cas que residisca a l'habitatge una persona amb discapacitat per a les actuacions d'accessibilitat o actuacions conjuntes d'accessibilitat i conservació.\n- 17.000 euros en el cas que residisca en l'habitatge una persona amb paràlisi cerebral, malaltia mental, discapacitat intel·lectual igual o superior al 33 % o discapacitat física igual o superior al 65 %, per a les actuacions d'accessibilitat o actuacions conjuntes d'accessibilitat i conservació.\nA l'ajuda unitària bàsica es podran sumar 1.000 euros d'ajuda unitària complementària en el cas que l'habitatge estiga situat en un edifici declarat bé d'interés cultural o catalogat que compte amb protecció integral en l'instrument d'ordenació urbanística corresponent.\n2. Ajuda complementària\nEn els habitatges en què la unitat de convivència que hi residisca tinga uns ingressos inferiors a tres vegades l'IPREM (Índex de Preus de Referència d'Efectes Múltiples), la part beneficiària podrà obtindre una subvenció personal complementària de l'anterior per una quantia del 35 % del pressupost subvencionable de l'actuació.\nEn el cas d'actuacions de millora de l'accessibilitat en l'habitatge, també podran sol·licitar aquesta ajuda complementària els habitatges en què residisquen persones amb discapacitat o majors de 65 anys.\nAJUDA DE LA GENERALITAT VALENCIANA\nLa Generalitat, de maneta addicional a les ajudes concedides a càrrec al Ministeri de Foment, concedirà una ajuda del 5 % del cost subvencionable de l'actuació, amb un topall màxim de 1.000 euros.\nPer a l'abonament de la subvenció, la part beneficiària, ho haurà de sol·licitar telemàticament mitjançant el formulari normalitzat "Sol·licitud de qualificació definitiva i abonament de les ajudes", en el termini màxim d'un mes comptador des de la finalització de les obres o des de la publicació de la resolució de concessió de les ajudes en el cas que les obres s'acaben abans de publicar aquesta resolució, i hi haurà d'adjuntar la documentació que a continuació es relaciona:\na) En el cas que amb la sol·licitud d'ajudes no s'haja aportat el projecte corresponent, s'aportarà en aquest moment de la tramitació. En el cas que les actuacions no exigisquen projecte, s'aportarà memòria descriptiva de l'actuació, incloent-hi un pressupost desglossat de les obres.\nb) Llicències o autoritzacions municipals que siguen necessàries per a la realització de les obres de rehabilitació.\nc) Certificats d'inici i finalització de les obres de rehabilitació.\nd) Factures acreditatives de la despesa o inversió efectuada que han d'acompanyar el document bancari que acredite que l'abonament de la factura s'ha efectuat pe rmitjà d'una entitat financera i no mitjançant pagament en metàl·lic. En cas de pagament fraccionat, s'haurà d'aportar acreditació de la domiciliació bancària dels pagaments i acord de finançament subscrit per les parts.\ne) Testimoniatge fotogràfic de l'actuació efectuada.\nEn el cas que el cost de l'actuació siga inferior al cost inicial previst inclòs en la sol·licitud d'ajudes, es minorarà l'ajuda d'acord amb el cost real de l'obra justificat. L'import de l'ajuda no s'incrementarà encara que el cost de l'actuació supere el que s'havia previst inicialment.\nEl termini per a la presentació de la sol·licitud d'ajuda s'iniciarà el dia 11 de juliol de 2018 i finalitzarà el dia 6 d'agost de 2018, ambdós inclosos.\nSOL·LICITUD TELEMÀTICA DE LES AJUDES.\nEl personal tècnic col·laborador tramitarà telemàticament la sol·licitud d'ajudes.\nLa part sol·licitant haurà de facilitar al personal tècnic col·laborador, perquè la presente telemàticament i l'incorpore a l'expedient, la documentació següent:\na) Sol·licitud de les ajudes signada degudament per la part sol·licitant, segons el formulari normalitzat, i indicant si és la persona propietària o l'arrendatària. En aquesta sol·licitud s'inclourà el següent:\n- Declaració responsable de la part sol·licitant sobre si ha rebut altres ajudes en relació amb l'actuació subvencionada, en què se n'indicarà l'import si les ha rebudes.\n- Autorització de la persona propietari a la persona inquilina de l'habitatge, per a efectuar les obres, en el cas que no siga la persona propietària la que sol·licita les ajudes.\n- Autorització de la persona sol·licitant perquè el personal tècnic col·laborador efectue la presentació telemàtica de la sol·licitud d'ajudes segons el formulari normalitzat.\nb) Fotografies de l'estat de les parts de l'habitatge que s'han de reformar i que són l'objecte d'ajuda abans de l'actuació.\nc) Document que acredite la titularitat de l'habitatge, com ara una nota simple del Registre de la Propietat, una escriptura pública de compravenda, una escriptura de partició d'herència o altres.\nd) Projecte de l'actuació que es vol dur a terme. Si no es disposa en aquell moment del projecte de l'actuació, s'aportarà una memòria redactada pel personal tècnic competent que justifique les actuacions que s'han d'efectuar i que aporte un pressupost detallat de les obres desglossat per cada tipus d'actuació, i per unitats d'obra, amb mesuraments i aplicació de preus, així com un pànol esquemàtic de l'estat abans de les obres i altre de quan s'haja acabat la reforma.\ne) Informe tècnic que acredite la necessitat de l'actuació amb data anterior a l'inici de les obres.\nf) Model normalitzat de domiciliació bancària emplenat degudament, en què s'indique el compte bancari de la persona sol·licitant en el qual s'efectuarà l'ingrés de les ajudes.\nJUSTIFICACIÓ DEL FET QUE L'HABITATGE COMPLEIX ALGUN DELS REQUISITS PER A REBRE L'AJUDA COMPLEMENTÀRIA.\nSi l'habitatge compleix algun dels requisits que possibiliten que aquest habitatge reba una subvenció del 75 % en lloc del 40 %, el personal tècnic col·laborador en el tràmit telemàtic de la sol·licitud d'ajudes haurà d'omplir les dades de l'apartat corresponent de persones amb diversitat funcional o majors de 65 anys o les dades dels membres de la unitat de convivència per a justificar uns ingressos inferiors a tres vegades l'IPREM.\nPer a efectuar aquesta justificació s'incorporaran els documents següents:\ng) Si escau, i només en actuacions d'accessibilitat, IMPRÉS NORMALITZAT DE JUSTIFICACIÓ DEL FET QUE EN L'HABITATGE RESIDEIXEN PERSONES AMB DIVERSITAT FUNCIONAL (s'hi indicarà el tipus i el grau de discapacitat) O MAJORS DE 65 ANYS. Declaració responsable.\nEn actuacions d'accessibilitat, si en l'habitatge resideixen persones amb discapacitat o majors de 65 anys, podran disposar de l'ajuda complementària aportant la declaració responsable, segons el formulari normalitzat anterior, en el qual s'identificaran les persones que compleixen aquest condicionant i formen part de la seua unitat de convivència.\nh) Si escau, IMPRÉS NORMALITZAT DE JUSTIFICACIÓ DEL FET QUE LA UNITAT DE CONVIVÈNCIA QUE RESIDEIX EN L'HABITATGE TÉ UNS INGRESSOS INFERIORS A TRES VEGADES L'IPREM. Declaració responsable.\nQuan l'habitatge tinga dret a obtindre l'ajuda complementària pel fet de tindre la unitat de convivència uns ingressos inferiors a tres vegades l'IPREM, la part sol·licitant entregarà al personal tècnic col·laborador, perquè l'incorpore a la sol·licitud d'ajudes, la declaració responsable d'ingressos, segons model normalitzat, en el qual identificarà les persones que formen part de la seua unitat de convivència, i que signaran degudament cadascuna de les persones integrants de la unitat de convivència majors de 16 anys.\n[RHV 90101] [RHV 90101] SOL·LICITUD D'AJUDES DE REHABILITACIÓ D'HABITATGES DEL PROGRAMA DE CONSERVACIÓ I ACCESSIBILITAT. PLA 2018-2021. CONVOCATÒRIA 2018\n[RHV 90019] [RHV 90019] JUSTIFICACIÓ DE QUÈ A L'HABITATGE RESIDIXEN PERSONES AMB DIVERSITAT FUNCIONAL O MAJORS DE 65 ANYS. PLA 2018-2021\n[RHV 90018] [RHV 90018] JUSTIFICACIÓ DE QUÈ LA UNITAT DE CONVIVÈNCIA QUE RESIDIX A L'HABITATGE TÉ UNS INGRESSOS INFERIORS A 3 VEGADES L'IPREM (PLA 2018-2021)\nLa sol·licitud es formalitzarà telemàticament.\nLa presentació de sol·licituds s'efectuarà dins del període que s'indique en la convocatòria corresponent i el procediment de tramitació serà telemàtic, per la qual cosa requerirà la presentació de sol·licituds per mitjà de la seu electrònica de la Generalitat, i hauran d'estar signades electrònicament mitjançant una signatura electrònica avançada basada en un certificat reconegut, segons el que es disposa en el Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Administració electrònica de la Comunitat Valenciana, i expedit per la Generalitat o per qualsevol altre prestador de serveis de certificació amb el qual la Generalitat haja signat el conveni oportú.\nUna vegada omplit el formulari de sol·licitud per la part beneficiària, i alhora sol·licitant de les ajudes, i havent recopilat la documentació necessària, la sol·licitud serà presentada telemàticament per personal tècnic col·laborador, adherit a la corresponent convocatòria per a la tramitació de les ajudes de millora de l'habitabilitat dels habitatges.\nL'alta com a tècnic col·laborador s'efectuarà així mateix telemàticament, d'acord amb el contingut del model normalitzat d'inscripció de personal tècnic col·laborador per a la tramitació de les ajudes.\nPodran sol·licitar la inscripció com a personal tècnic col·laborador en la tramitació d'aquestes ajudes, els professionals habilitats en matèria d'edificació residencial, de conformiyat amb el que es disposa en la Llei 38/1999, de 5 de novembre, d'ordenació de l'edificació. Aquest personal tècnic haurà d'estar col·legiat en el col·legi professional corresponent.\nLa tramitació dels expedients correspondrà als serveis territorials competents en matèria d'habitatge i rehabilitació, en el seu àmbit d'actuació.\nEn el termini de dos mesos des de l'endemà de la data en què finalitze el termini de presentació de sol·licituds, es publicarà en la web de la conselleria competent en matèria d'habitatge i rehabilitació la llista completa de les sol·licituds, i s'hi indicarà les que estan completes i les incompletes, assenyalant, en aquest últim cas, la documentació que falta aportar o que cal esmenar, així com les que no han sigut admeses a tràmit. Aquestes publicacions tenen el caràcter de notificació a l'efecte de computar el termini per a esmenar o completar la sol·licitud presentada.\nEn el cas que per motius justificats no es puga publicar la llista esmentada en el termini assenyalat, es comunicarà en la web mencionada la data nova de publicació d'aquesta llista.\nQuan es complete la documentació, les sol·licituds presentades que complisquen els requisits exigits, s'ordenaran de més a menys puntuació, atenent als criteris de baremació inclosos en aquestes bases, i s'elaborarà la llista de sol·licituds que resultaran adjudicatàries de les ajudes del Ministeri de Foment i de la Generalitat en funció de l'abast de les aportacions econòmiques corresponents, estatal i autonòmica, que establisca la convocatòria d'ajudes.\nEn cas d'igualtat de puntuació, prevaldrà la sol·licitud amb el número més baix de registre telemàtic d'entrada.\nLa resolució de la convocatòria de la concessió d'ajudes es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i en el portal de www.gva.es. A les persones sol·licitants que hagen facilitat un número de telèfon mòbil se les podrà avisar de la publicació de la llista definitiva mitjançant un missatge de text SMS.\nLa publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana substituirà la notificació individual de la resolució, de conformitat amb el que es preveu en la legislació del procediment administratiu comú.\nEls establits per la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (BOE núm. 236, de 02/10/2015).\n1) Accedir-hi des de la icona "Tramitar amb certificat".\n2) Omplir la sol·licitud i aportar la documentació corresponent.\n3) Registrar-ho i enviar-ho.\nLa sol·licitud es presentarà telemàticament per personal tècnic col·laborador adherit a la convocatòria corresponent per a la tramitació de les ajudes de conservació i millora de l'accessibilitat d'habitatges.\nPer a efectuar aquest tràmit és requisit indispensable disposar de signatura electrònica avançada o DNI electrònic.\nTambé es pot tramitar utilitzant el sistema de CL@VE-PERMANENT de l'Estat. Amb aquest sistema d'autenticació i signatura no necessita disposar de certificat en el seu equip ni usar Java o AUTOFIRMA. (Vegeu l'apartat "Enllaços" d'aquest tràmit.)\n1. Actuacions de conservació\nEs consideraran actuacions subvencionables per a la conservació les obres i treballs que s'escometen per a esmenar les deficiències següents:\na) Les relatives a l'adequació interior de l'habitatge a les condicions mínimes de funcionalitat, habitabilitat, seguretat i higiene que s'exigeixen legalment.\n2. Actuacions per a la millora de la seguretat d'utilització i de l'accessibilitat.\nEs consideraran subvencionables les actuacions per a la millora de la seguretat d'utilització i de l'accessibilitat dels habitatges, i en particular les següents:\na) La instal·lació d'elements d'informació o d'avís com ara senyals lluminosos o sonors que permeten l'orientació en l'ús a l'interior dels habitatges.\nb) Qualsevol intervenció que facilite l'accessibilitat universal a l'interior dels habitatges. S'inclouen obres dirigides a l'ampliació d'espais de circulació dins de l'habitatge que complisquen amb les condicions del Codi tècnic de l'edificació en el que es refereix a l'habitatge accessible, així com per a millorar les condicions d'accessibilitat a banys i cuines.\nc) Qualsevol intervenció que millore el compliment dels paràmetres establits en el Document bàsic del Codi tècnic de l'edificació DB-SUA, "Seguretat d'utilització i accessibilitat".\n3. Qüestions generals per a totes les actuacions\nTotes les actuacions subvencionables anteriors podran incloure, a l'efecte de la determinació del cost subvencionable, el cost de les obres, els honoraris dels professionals intervinents, el cost de la redacció dels projectes, els informes tècnics i els certificats necessaris, sempre que tots aquests estiguen justificats degudament. No s'hi inclouran impostos, taxes o tributs.\nNo s'inclouran en el cost de l'obra els electrodomèstics, ni tampoc la placa de cocció, el forn o l'extractor de fums.\nEl cost total subvencionable no podrà superar els costos mitjans de mercat de la Comunitat Valenciana. S'entendran per costos mitjans de mercat de la Comunitat Valenciana els que figuren en l'edició vigent de la Base de Dades de Preus de la Construcció de l'Institut Valencià de l'Edificació.\n*INCOMPATIBILITAT DE LES AJUDES:\nNo podran obtindre aquestes ajudes les parts beneficiàries que ja ho siguen per a la mateixa actuació de les ajudes del Programa de foment de la regeneració i renovació urbana i rural, del Programa del foment del parc d'habitatge en lloguer ni del Programa d'habitatges per a persones majors que es regulen en el Pla estatal d'habitatge 2018-2021, ni tampoc si són beneficiàries de les ajudes del Pla de reforma interior d'habitatge, "Pla RENHATA" de la Generalitat.\nTampoc podran obtindre ajudes les parts beneficiàries que ja hagen obtingut, per a la mateixa actuació, resolució de concessió d'ajudes en convocatòries anteriors amb càrrec als programes d'ajudes del Pla estatal d'ajudes 2013-2016.\nMés informació en: ajudesrehabilitacio@gva.es\nL'atenció presencial en la Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori -VALÈNCIA- serà per mitjà de cita prèvia, la qual es pot sol·licitar a través del telèfon d'informació de la Generalitat 012 (o 963866000) o a través de la pàgina d'Internet:\nPer a determinar la prioritat de les sol·licituds per a concedir la subvenció, aquestes es valoraran d'acord amb els criteris que s'estableixen a continuació:\na) En funció de la qualitat constructiva segons la categoria cadastral de l'habitatge:\nEn habitatges amb categoria constructiva cadastral 7, 8, o 9: 7 punts\nEn habitatges amb categoria constructiva cadastral 6: 5 punts\nEn habitatges amb categoria constructiva cadastral 5: 3 punts\nEn habitatges amb categoria constructiva cadastral 4: 2 punts\nEn habitatges amb categoria constructiva cadastral 1, 2, o 3: 1 punt\nb) En funció del grau de discapacitat de la persona ocupant de l'habitatge:\nGrau de diversitat funcional igual o inferior al 33 per 100: 1 punt\nGrau de diversitat funcional superior al 33 i inferior al 65 per 100: 3 punts\nGrau de diversitat funcional igual o superior al 65 per 100: 7 punts\nc) Actuacions de millora de l'accessibilitat: 2 punts\nd) En habitatges en què almenys residisca una persona major de 65 anys: 1 punt\ne) Si s'ha justificat que la unitat de convivència que resideix en l'habitatge té uns ingressos inferiors a tres vegades l'IPREM (Índex de Preus de Referència d'Efectes Múltiples): 3 punts\n1. Les parts beneficiàries queden obligades a:\na) Facilitar qualsevol document, informació o inspecció que la direcció general competent en matèria d'habitatge i rehabilitació considere necessari per al control del compliment de les finalitats previstes.\nb) Sotmetre's a qualsevol actuació de control financer que corresponga a la Intervenció de la Generalitat, en relació amb les ajudes i subvencions concedides.\nc) Comunicar l'obtenció d'altres subvencions o ajudes per a la mateixa finalitat, procedents de qualsevol administració o ens públic o privat, nacional o internacional.\nd) En el cas d'habitatges arrendats, el propietari no podrà incrementar la renda d'arrendament per les millores efectuades amb la subvenció atorgada.\n2. Les parts beneficiàries de la subvenció hauran d'estar al corrent amb les seues obligacions fiscals, tributàries i amb la Seguretat Social, o qualsevol altra de la resta d'obligacions assenyalades en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\n3. No podran obtindre la condició de persones beneficiàries d'aquestes ajudes les persones que hagen sigut subjectes d'una revocació d'alguna de les ajudes contemplades en aquest pla estatal d'habitatge o en l'anterior per incompliment o causa imputable a la persona sol·licitant.\nPàgina web de la Direcció General d'Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana sobre les ajudes.\n- Reial decret 106/2018, de 9 de març, pel qual es regula el Pla estatal d'habitatge 2018-2021 (BOE 61, de 10.03.2018).\n- Ordre 6/2018, de 25 de juny, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual s'aproven les bases reguladores de les ajudes de rehabilitació d'habitatges ubicats a edificis de tipologia residencial col·lectiva, dins del programa de foment de la conservació, de la millora de la seguretat d'utilització i de l'accessibilitat en habitatges del Pla estatal d'habitatge 2018-2021.\n- Resolució de 5 de juliol de 2018, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual es convoquen per a l'exercici 2018, les ajudes de rehabilitació d'habitatges situats en edificis de tipologia residencial col·lectiva, dins del Programa de foment de la conservació, de la millora de la seguretat d'utilització i de l'accessibilitat en habitatges del Pla estatal d'habitatge 2018-2021 (DOGV 8335, de 10/07/2018).\nVegeu Reial decret 106/2018, de 9 de març.\nVegeu l'Ordre 6/2018 de 25 de juny.\nVegeu la Resolució de 5 de juliol de 2018\nRESOLUCIÓ de 14 de gener de 2019, de la Direcció General d'Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana, de la convocatòria per a la concessió de les ajudes regulades mitjançant l'Ordre 6/2018.


Tractament per salvar una palmera afectada per l'escarabat morrut\nL'empresa va començar els treballs de recuperació ahir al matí\nL'exemplar es troba als jardins del Museu Víctor Balaguer\nUna de les palmeres que hi ha als jardins del Museu Víctor Balaguer s'ha vist afectada severament per la presència de l'escarabat morrut.\nAquest dimecres, un cop confirmat el diagnòstic, la mateixa empresa especialitzada que ja va aconseguir salvar aquest hivern un exemplar dels jardins de Can Pahissa, ha iniciat el corresponent tractament.\nEl primer pas del procés ha estat treure totes les fulles de la palmera, deixant la valona nua i amb l'ull al descobert. Seguidament s'inocula un insecticida específic que s'haurà d'anar aplicant cada tres mesos, a mode d'eradicació i també de prevenció. No serà, però, fins a la primavera quan es podrà saber si el tractament ha funcionat i la palmera s'ha pogut salvar.\nL'empresa Tegar jardiners realitza, des de fa més de tres anys, tasques de control per tal de salvaguardar les prop de 300 palmeres de Canàries, que hi ha a tota la comarca. Un treball que realitzen conjuntament amb els serveis tècnics municipals dels diferents ajuntaments, per tal d'actuar amb celeritat en cas que es produeixin afectacions per morrut. Tegar jardiners és també qui s'encarrega de la contractació de l'empresa especialitzada en el tractament d'aquest insecte, quan es confirma que un exemplar ha estat afectat.


Conselleria convoca els premis de promoció del valencià | Distrito Fallas\nInicio » Literatura fallera » Conselleria convoca els premis de promoció del valencià\nConselleria convoca els premis de promoció del valencià\nJa estan ací els premis a la promoció del valencià en els llibrets de falla que convoca la Generalitat Valenciana anualment. En total són 54 premis amb dotació económica, podent-se convertir qui n’aconseguisca el primer en altre acreedor més de l’administració autònòmica per import de 2.000 euros (que esperem que cobre algun dia). La convocatòria s’ha publicat en el DOCV de hui com a ORDE 1/2012, de 17 de gener, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Si no te la vols llegir sencera perquè té molt de rotllo legal, ací tens un extracte del més important.\nLes ajudes van dirigides a premiar i subvencionar l’edició en valencià dels llibrets de falles, tenint els premis la dotació econòmica següent:\n2n premi 1.500 €\n3r premi 1.000 €\n4t premi 900 €\n5t premi 800 €\n6t premi 700 €\ndel 7m al 15é premi 600 €\ndel 16é al 20é premi 550 €\ndel 21é al 25é premi 500 €\ndel 26é al 30é premi 450 €\ndel 31é al 35é premi 400 €\ndel 36é al 40é premi 350 €\ndel 41é al 54é premi 300 €\nEl termini de presentació de sol·licituds serà de 15 dies comptadors a partir de l’endemà de la publicació en el DOCV de la present orde (o siga, des del 26 de gener). Les sol·licituds aniran dirigides a la Direcció General de Patrimoni Cultural. Posteriorment, per a optar definitivament als premis, en el termini que acabarà el 20 de febrer de 2012, les entitats sol·licitants hauran de presentar, en la Subdirecció General de Política Lingüística, deu exemplars del llibret de la falla editat.\nEn els crèdits del llibret s’haurà de fer constar en la coberta interior o en la primera pàgina: «El present llibre ha participat en la convocatòria dels premis de la Generalitat per a la promoció de l’ús del valencià». La llegenda ha d’estar impresa en la mateixa edició i característiques de l’obra. No serà vàlida la impressió a través d’encunys, adhesius o altres elements que no estiguen en l’edició original.\nEl model de sol·licitud i dels documents que s’han d’adjuntarestaran disponibles en l’adreça www.edu.gva.es/subval, i la documentació que s’ha d’adjuntar és la que figura en l’article 8 de les bases de l’Orde 3/2011, de 8 de novembre (DOCV núm. 6655, 21.11.2011), per la qual s’aproven les bases reguladores i el procediment per a la concessió d’ajudes econòmiques destinades a la promoció de l’ús del valencià en l’àmbit festiu.\nEs constituirà una comissió tècnica específica per a valorar els llibrets de les festes que estarà formada pels membres següents:\nPresidència: Subdirector/a General de Política Lingüística.\nSecretaria: un/a funcionari/ària del Servici d’Acreditació i Promoció del Valencià.\nVocals: cap del Servici d’Acreditació i Promoció del Valencià.\nDirector/a territorial de Turisme, Cultura i Esport de València.\nUna persona en representació de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua.\nTres persones nomenades per la directora general de Patrimoni Cultural.\nLa Comissió Tècnica, en l’avaluació i l’elaboració de l’informe dels llibrets presentats, tindrà com a criteris els següents:\nQualitat lingüística del text: màxim 45 punts.\nExtensió de text escrit en valencià: màxim 40 punts.\nQualitats literàries: màxim 40 punts.\nPublicitat en valencià: màxim 15 punts.\nQuantitat d’exemplars: màxim 15 punts.\nEl text íntegre de les bases i els models de sol·licitud es poden trobar en http://www.docv.gva.es/datos/2012/01/25/pdf/2012_674.pdf\nVeinte tacos tiene ya el Open Memorial Víctor Monzón organizado por la Falla Plaza del Pilar, donde los informadores falleros se baten […]\nEntrada anterior Mira les exposicions de Sant Isidre\nEntrada siguiente Programa oficial de festejos Falles de València 2012


Presentació del pla Infocat als ajuntaments de les comarques de Barcelona\nL'atenció als mitjans de comunicació es farà a les 10.45 hores, a la seu dels Serveis Territorials d'Interior a Barcelona\n· En la reunió s’explicarà el funcionament del pla i les mesures de prevenció vinculades a un foc forestal\nLa Direcció General de Protecció Civil de Catalunya, en col·laboració amb els serveis territorials del departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació (DIRIP) a Barcelona, presentarà demà dimecres 17 de juny, a les 11.00 hores, el Pla Especial d’Emergències per Incendis Forestals a Catalunya (Infocat), a tots els ajuntaments i consells comarcals de les comarques d’aquesta zona.\nLa sessió es farà a la seu dels Serveis Territorials del Departament d’Interior a Barcelona, al carrer dels Almogàvers número 107-119. L’acte el presidirà el director dels Serveis Territorials a Barcelona, Àngel Merino. L’atenció als mitjans de comunicació es farà a les 10.45 hores.\nEn la presentació prendran part tècnics dels organismes que participen en l’elaboració i l’execució del pla, com el cap de servei dels Serveis Territorials de Protecció Civil a Barcelona, Josep Maria Feliu; el cap de la Regió d’Emergències Metropolitana Sud dels Bombers de la Generalitat, Pasqual Gámez, que explicarà el dispositiu del Cos de cara a la Campanya contra Incendis de l’estiu; el coordinador de les regions policials metropolitanes del cos de Mossos d’Esquadra, David Piqué; i el sotsinspector del Cos d’Agents Rurals a Barcelona, Jaume Torralba.\n10:45|.Serveis Territorials d'Interior a Barcelona (c. dels Almogàvers, 107-119)|Barcelona (El Barcelonès)\nEl director dels Serveis Territorials d'Interior a Barcelona, Àngel Merino, presidirà la presentació del pla Infocat als ajuntaments de les comarques de Barcelona.


Guillermo Canovas, ens analitza la salut digital dels nostres centres i de la societat en general – Unió de Cooperatives de Treball Associat de les Illes Balears\nAvui horabaixa a l’edifici Son Lledó ( UIB ), Guillermo Cánovas ens ha impartit la interessant conferència sobre la salut digital dels nostres centres . Ha passat revista a una quinzena de blocs que ell i el seu equip està treballant,on l’aspecte digital és fonamental.\nAspectes tan variats i actuals com : la relació física amb el nostres dispositius. Com formam part de les xarxes i com defensam i protegim la nostra privacitat. Les tècniques de recerca i verificació de continguts. Les aplicacions mòbils que ens descarregam i com ens afecten a la nostra vida personal. Les nostres relacions emocionals i personals a través de les comunicacions digitals. El possible acosament sexual, el ciberbulling i, la dieta digital que ens hauriem de posatr tots nins, joves i adults per tal de fer un bon ús del món digital\nDesprés d’aquest repàs ha incidit de forma especial en la problemàtica física d’un mal ús corporal dels dispositius: mòbils, ordinadors, tauletes, etc. A banda ha fet una destacada incidència en la falsa multitarea que realitzen els joves i els perjudicis d’aquesta , així com el control que hem de tenir sobre els joves. També ha incidit de forma molt clara i contundent com a les relacions digitals es perd el fonamental cara a cara. Respecte a les tècniques de verificació de continguts ens ha facilitat algunes estratègies afinar el nombre de recerques ls cercadors , tan senzilles com :\n“posar entre cometes la paraula cercada ”\nindica que cercam pàgines educatives amb un simple site:edu\nInfdicar que volem documents específics educatiu posant després de l tema cercat, filetype:pdf site:edu\nFinalment ens ha fet veure la delicada importància de tenir activat sempre la geolocalització dins el nostre dispositiu mòbil i les delicades situacions que podem viure dins un grup de pares i mares de l’escola que ni tan sosl ens han demanat permís per ser-hi\nDesprés d’una pausa ha començat una interessant taula rodona on han participat\nModerador: Joan Carles Llabrés, director de la cooperativa CIDE\nParticipant: Francisca Lliteras, Professora d’informàtica de la cooperativa Aula Balear. Membre d’Infocoop\nParticipant: Guillermo Cánovas, Director del Observatorio para la promoción de l uso Saludable de la Tecnologia. Educalike\nTots ells han oferit una visió del tema des del seus punts de vista; com a docents , com a famílies, coma especialistes en informàtica , com advocats, etc\nVos facilitam algunes imatges de la formació d’avui


Foxes Inn Of Sutter Creek Bed And Breakfast Sutter Creek (CA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nFoxes Inn Of Sutter Creek Bed And Breakfast77 Main Street, Sutter Creek, Sutter Creek (CA), Estats Units, 95685 - Veure al mapaFoxes Inn Of Sutter Creek Bed And BreakfastVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Sutter Creek (CA), Foxes Inn Of Sutter Creek Bed And Breakfast és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Foxes Inn Of Sutter Creek Bed And Breakfast també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Sutter Creek (CA). Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Els clients poden triar d'entre 7 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Foxes Inn Of Sutter Creek Bed And Breakfast.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilL'allotjamentNombre d'habitacions: 7


Com a competidor directe de la síndria a l’estiu, el fruit ovalat té com a principal origen La Manxa, tot i que Lleida i Ontinyent ofereixen un producte autòcton i amb segell de qualitat\nper Aida Corón Barcelona. 10 de juliol de 2019 05:30\nEl consum de meló ha caigut en els últims anys | Pixabay\nSi hi ha una fruita que pot fer l’ombra a la síndria durant l’estiu, aquesta és el meló. Són les dues reines de la temporada estival, i també van representar el 2017, juntament amb la maduixa, el 40% de la producció de fruita dolça a l’Estat espanyol, segons l’estudi Alimentación en España 2018 elaborat per Mercasa. Però no és un descobriment modern, el seu origen es remunta a l’Àsia meridional, diuen alguns experts, o a l’Àfrica, segons altres opinions, on sí que s’han trobat pintures amb representacions de melons en tombes egípcies. Sigui quin sigui el seu lloc de naixement real, és una fruita que al món modern ens ajuda a refrescar-nos i a combatre les onades de calor del juliol.\nTot i que el consum de síndria i meló a Catalunya és força similar, la primera guanya lleugerament. I, a més a més, en els últims anys ha incrementat la seva producció de manera progressiva, mentre que la del segon ha anat a la baixa. Això s’ha notat també en el consum: el 2017 els consumidors van emportar-se a casa uns 58.523 milers de kg d’aquesta fruita groguenca, un 7% menys que l’any anterior, tal com apunten les dades del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.\nEl consum de meló ha caigut un 7% respecte del 2016\nLa tendència s’ha reproduït a tot l’Estat. El 2014 els pagesos espanyols van produir 751 milers de tones de meló, mentre que tres anys més tard la xifra va caure fins als 611,4 milers de tones. Comparant la situació amb la síndria, aquesta va passar dels 923 a les 1.115 milers de tones.\nMelons amb segell de qualitat\nPer territoris, Castella-La Manxa és la principal zona de conreu d’aquest fruit. En l’últim informe de Mercasa la producció s’eleva fins als 202 milers de tones, seguits dels 179,5 milers de tones de Múrcia o els 147,3 milers de tones d’Andalusia. Pel que fa a Catalunya, el 2017 va produir 5,5 milers de tones, una quantitat una mica superior a la del 2015, quan van ser 4,8 milers de tones.\nSegons el DARP, Tarragona és la demarcació més productiva per al meló. Al llarg del 2018 s’hi va conrear aproximadament la meitat de la producció catalana en les seves 117 hectàrees, també un 50% de la superfície total del Principat. Lleida n’és la segona zona de cultiu, amb una quarta part de les tones i poc més del 25% dels camps.\nMalgrat que és al sud on més fàcilment es pot trobar meló de km 0, un dels més cotitzats de Catalunya es troba a Lleida, a Artesa de Segre. Després d’una crisi productiva a principis dels anys 90, els pagesos de la comarca de la Noguera l’han pogut recuperar i dignificar-lo. És un Pell de Gripau, inclòs dins la classe dels melons Verds, i que es cull entre juliol i agost, amb una carn tirant a blanc i dolça.\nEntre els melons Verds també hi ha el Tendral, molt menys típic, mentre que de la classe Groga (anomenat així pel color de la pela) es distribueixen les varietats Canari i Ors. Precisament aquest segon és autòcton del País Valencià, més concretament d’Ontinyent (València), i la seva tradició es remunta a més de set segles. Com va passar amb el meló d'Artesa de Segre, una iniciativa local va ajudar a la seva recuperació i el 2012 es va crear el segell de qualitat Meló d’or d’Ontinyent.\nEls melons d'Artesa de Segre i Ontinyent són les varietats de proximitat que podem trobar a les fruiteries i cooperatives\nUna mica més lluny, trobem el Meló de La Manxa. De la veritat Pell de Gripau, té el distintiu d’Indicació Geogràfica Protegida (IGP) i es conrea en 13 municipis de la comarca que porta el mateix nom. Els seus més de 1.500 productors, abasteixen el mercat amb prop de 3,5 milions de kg de la fruita amb IGP i amb més de 120 milions de kg de meló, però sense el segell.\nAltres varietats molt comercialitzades a l’Estat espanyol són el Cantalup, de forma rodona i amb polpa de color més ataronjat, i el Gàl·lia, també arrodonit, però amb carn més groguenca.\nAmb origen La Manxa\nEn relació a la butxaca, el preu del meló es troba al voltant de l’1,10 euros/kg, amb un consum que el 2018 va ser de 8,33 kg/càpita i una despesa per persona de 9,21 euros. Als supermercats, en plena temporada, es pot trobar la fruita per menys de 0,75 euros/kg, mentre que fora dels mesos principals de collita, però de temperatures suaus, pot superar els 1,50 euros/kg. Si es busca un meló de certa qualitat i amb un segell específic, el preu pot ascendir tranquil·lament fins als 2 euros/kg en funció del moment de l’any.\nLes grans superfícies comercialitzen meló de La Manxa, principal zona productiva de l'Estat espanyol\nÉs habitual és trobar-ne a més baix cost a les cadenes de supermercats. Donada la gran capacitat productiva de Castella-La Manxa, Bon Preu, Mercadona, Lidl, Carrefour o Alcampo, en comercialitzen d’aquí. Per trobar-ne de Lleida o d’Ontinyent cal filar més prim i adreçar-se a fruiteries que en distribueixin o bé buscar productors o cooperatives de consum d’aquestes zones.


Els 2900 del Pirineu | El muntanyenc\nEls 2900 del Pirineu\nText i fotografies: Josep Giralt\nAl Pirineu, sortir de les rutes clàssiques per fer un cim aïllat i desconegut té un component iniciàtic, sembla com una petita descoberta, evidencia espais nous, perspectives noves, però sobretot t’omple de solitud. Aquesta és la sensació que vaig tenir quan vaig fer un dia de juliol de 2006 el pic d’Aret a la vall francesa de l’Aure. Cal passar el túnel de Bielsa, baixar fins al poblet de Tramezaigües i accedir a la vall de Rioumajou i quan la vall s’orienta francament al sud, agafar a mà dreta una pista que planeja per entre boscos exuberants de faig en direcció oest, fins que s’acaba tallada per un rierol. La solitud és immensa, el silenci només es trenca amb el lliscar de l’aigua. Pocs metres abans d’aquest punt s’insinua un caminet costerut que s’endinsa en el bosc i permet l’accés a la vall de Lassas, orientada N-S i estem a la cota 1.300 m.\nCal recórrer tota la vall fins al petit llac de Sarroues; a l’est i a 400 m per sobre es troba el pic d’Aret, a 2.939 m d’alçada. És el cim dominant de la regió , aïllat i separat dels grans massissos que l’envolten gairebé els 360o . Em vaig resistir a marxar i ho vaig demorar tot el temps que va ser possible davant d’aquell espectacle. Al N l’Arbizon i el Mieidia de Bigòrra, al NO el massís del Neuvielle, més al O el circ de Barroude i la Munia i en segon terme el massís del Perdut, al fons el Vinhamala. Al SE en primer terme la barrera Batoua-Lostou, en segon terme Eriste-Posets-Bachimala, més lluny Perdiguero i Maladeta. Tot un festival de cims gràcies a la situació privilegiada d’aquest mirador de primer ordre. Ningú en tot el dia, solitud i grandiositat.\nLa Munia, Perdut i Vinhamala des del pic d’Aret\nEl Pirineu, amb els seus prop de 430 km de llargada és una immensa serralada que s’orienta d’est a oest des del cap de Creus fins al golf de Biscaia. Té una amplada que no supera els 100 km i una superfície d’aproximadament 20.000 km². Li podríem dibuixar un imaginari eix axial format, en el Pirineu Oriental i Central, per roques granítiques i metamòrfiques paleozoïques, exceptuant el massís del Mont Perdut i a l’Occidental, per calcàries mesozoiques. L’eix esmentat és on es situen gairebé totes les principals alçades i els principals massissos. Paral•lels a aquest eix s’hi localitzen, en els dos vessants, massissos més baixos formant el Prepirineu, que de manera discontínua flanquegen l’eix central. Al mateix temps, les valls pirinenques ocupades pel riu corresponent, acostumen a tenir una orientació nord-sud donant una certa irregularitat a la serralada, tot originant un escampall de massissos repartits aleatòriament al llarg dels seus 430 km.\nVista cap a llevant des del pic de la Maladeta Oc.\nAlguns massissos són destacables per les seves altures pel damunt dels tres mil metres, cosa que dóna un gran atractiu la seva ascensió. Es calcula que el Pirineu té uns 215 cims de més de tres mil metres, comptant tant el cim principal com els secundaris així com determinades agulles distribuïdes per tota la carena. La seva ascensió i la “col•lecció” de tres mils és i ha estat una fita per tots els pirineistes i ha contribuït a conèixer, de manera exhaustiva molts dels racons d’aquesta formidable serralada.\nVista cap a ponent des del Bessiberri N\nPic del Feixant des de l’estany de Bessiberri\nEl pic de Peguera i regió d’estany Gento des del Monsent de Pallars\nUna altra d’aquestes regions és Andorra, amb dos mil nou-cents molts esquiables amb descensos memorables (Pala Serrera, pic del Siguer). La regió de l’Ardiden al nord del massís del Vinhamala, entre les valls de Lutour, Ossue i Gavarnia és un massís atapeït de dos mil nou-cents que obre noves visions del Pirineu. També la regió compresa entre Respomuso i Marcadau, en el triangle comprès entre el massís del Vathleitós, el Vinhamala i Panticosa hi ha una extensió de dos mil nou-cents molt interessants (punta Zarre, Llena Cantal, Chabarrou).\nD’esquerra a dreta Piedrafita, Punta Zarre, Gran Facha i el Balatous a segon terme des del Gran Pic de l’Aratille\nParlant ara només de dos mil nou-cents, resulten interessants aquells cims que són el dominant de la seva regió com el Peguera o el Subenuix que dominen tot el Pallar;, l’Ardiden que domina la seva regió, o el Coma Pedrosa dominant Andorra. També són molt interessants aquells que tenen una perspectiva privilegiada sobre tot un massís com el pic de Pallas que té vista sobre el Vathleitós , el pic de la Sède i el Chabarrou S sobre el Vinhamala , el pic des Salettes sobre el circ de Gavarnia, el Gran Pic des Halharises sobre el massís del Neuvielle, el Guins de l’Ase sobre la Pica d’Estats i Sotllo o el Gerbats sobre el circ de Troumouse i La Munia.\nEl Vinhamala des del Chabarrou S\nAra bé però, potser els més espectaculars són aquells dos mil nou-cents que estan deslligats dels massissos importants, desplaçats de la línia axial de la carena pirinenca i es troben aïllats i solitaris i que presenten una visual sobre diverses regions, donant una visió més àmplia del conjunt i que poden ser considerats punts estratègics d’observació del Pirineu, oferint una alternativa paisatgística nova i millorant així el nostre coneixement de les diferents regions del Pirineu. En aquest grup de miradors de primer ordre podem destacar la punta Suelza situada al centre de l’arc comprès entre el massís del Perdut i del Posets passant per La Munia.\nMassís del Perdut des de la Punta Suelza (Fotografia: Manel Broch)\nTambé resulta interessant el Llena Cantal, a Respomuso, equidistant del Vathleitós, Vinhamala i Infiernos. També és espectacular l’Hourgade, situat sobre Espingo, dominant les cares nord des del Quayrat fins al Lustou, o el Pic d’Aret, ja esmentat anteriorment, que, malgrat que no és un dels dos mil nou-cents més alts, permet la visió circular de tot el Pirineu central i occidental. Un altre punt estratègic és el Cotiella: és un bon exemple de cim deslligat de la carena axial que permet una visió molt extensa de conjunt que va des del Pallars i Maladeta fins al massís del Perdut i Panticosa. En una versió més modesta però no mancat d’excel•lent perspectiva es troba el Monteixo, que, també una mica apartat de l’eix principal, abasta des d’Andorra fins al Pallars.\nSotllo, Pica d’Estats i Canalbona des del Monteixo (Foto Manel Broch)\nI per què no, el Puigmal, el dos mil nou-cents més oriental del Pirineu, que permet visualitzar des de les muntanyes més orientals d’Andorra fins a la plana de Vic i la serralada Litoral Catalana.\nCom podem comprovar, els dos mil nou-cents ofereixen múltiples oportunitats d’admirar la serralada pirinenca des de miradors privilegiats i amb diferents perspectives.\nRegió de Marcadau des del pic de Labas\nÉs evident que hi ha molts altres miradors de primer ordre que sense ser dos mil nou-cents ofereixen una molt atractiva vista vers l’horitzó, el Mieidia d’Ossau, el Collarada, el Mieidia de Bigòrra, el Tendeñera, el Pimené, utilitzat per Franz Schrader per fer els seus croquis i cartografiar per primera vegada el massís del Mont Perdut i la vall de Gavarnia. També el Salvaguardia, el Montseny de Pallars, el pic de Salòria, la Pica del Canigó, des d’on es visualitza el golf de Lleó, i, per què no, el pic d’Orhi o el Taga, però això ara ja són figues d’un altre paner.\nPallars, Bessiberris i Maladeta des del Mont Roig\nGeorge Mallory al ser preguntat del perquè pujava a les muntanyes va respondre que “perquè estan allà”. Aquí però hi hem d’afegir altres arguments, ja que el Pirineu està tot descobert i conegut. Allò que pot estimular a pujar a aquests cims pot ser el defugir les rutes clàssiques, explorar altres variants, fer la descoberta d’altres valls, altres llacs i, en definitiva, fer ascensions que donen noves perspectives i que permeten visualitzar el Pirineu d’una altra manera: tot és l’excusa i un motiu poderós per conèixer més.\nSense voler ser exhaustiu i comptant només amb els cims principals i descartant les múltiples agulles que flanquegen els cims , aquesta podria ser una llista prou afinada dels dos mil nou-cents de Pirineu.\nNOM ALTURA (m) REGIÓ/MASSÍS\nPic de Salenques 2.995 Maladeta\nGran Pic des Halharises 2.993 Neuvielle\nPic de Cregüeña 2.991 Maladeta\nPic d’Avellaners 2.990 Besiberri\nArdiden 2.988 Ardiden\nMall Barrat 2.986 Remuñe\nPeguera 2.983 Pallars\nPala Alta de Serrader 2.982 Pallars\nPic de la Sède 2.977 Vinhamala\nPic des Salettes 2.976 Neuvielle\nGuerreys 2.975 Batoua\nPallas 2.974 Balaitous\nPunta Suelza 2.973 Ordiceto\nBacillac 2.972 Bretxa de Roland\nSoum d’Aspe 2.970 Estom/Ardiden\nCambales 2.968 Respomuso\nMale Rouge 2.965 Ardiden\nHourgade 2.964 Espingo\nBarbe de Buc 2.964 Ardiden\nBalinet 2.963 Batoua\nGuins de l’Ase 2.960 Pica d’Estats\nCanalbona 2.959 Pica d’Estats\nLlena Cantal 2.959 Respomuso\nTuca Arnau 2.958 Vallhibierna\nContraig 2.958 Pallars\nPetit Pic Blanc 2.957 Troumouse\nPiedrafita 2.957 Respomuso\nFeixant 2.955 Mulleres\nPic dels Estanys 2.953 Pica d’Estats\nPunta Senyalada 2.951 Besiberri\nPic Estatas 2.951 Maladeta\nPic de Serradé 2.951 Pallars\nForca de Remuñe 2.950 Remuñe\nAiguille des Glaciers 2.950 Vignemale\nSubenuix 2.949 Pallars\nChanchou 2.948 Ardiden\nCestrède 2.947 Ardiden\nPequeña Facha 2.947 Respomuso\nPunta Zarre 2.947 Panticosa\nComa Pedrosa 2.946 Andorra\nPico Bagüeña 2.946 Eriste\nSpont 2.944 Espingo\nEl Dedo de la Bretxa 2.944 Bretxa de Roland\nPic Mechant 2.944 Neuvielle\nMall Planet 2.942 Remuñe\nLabas 2.941 Vignemale\nPunta del Montcalm 2.940 Pica d’Estats\nPunta Lequeutre 2.940 Besiberri\nAret 2.939 Batoua\nBaborte 2.938 Pica d’Estats\nTuca de la Llantia 2.937 Forcau\nGran Tuc de Colomers 2.936 Pallars\nParraouis 2.934 Lustou\nPic de Sein 2.933 Eriste\nBastampe 2.931 Ardiden\nPic des Toudes 2.930 Neuvielle\nChabarrou S 2.929 Marcadau\nRoca Entrevessada 2.927 Andorra\nChabarrou N 2.925 Marcadau\nIsclots 2.924 Espingo\nPico Blanco 2.923 Bretxa de Roland\nPic Central des Halharises 2.923 Neuvielle\nCarlit 2.921 Cerdanya\nGaurier 2.918 Panticosa\nPeña Aragón 2.918 Respomuso\nPondiellos 2.917 Panticosa\nTebarray 2.916 Respomuso\nMillares 2.914 Eriste\nPala Serrera 2.914 Andorra\nPuigmal 2.913 Núria\nPic de l’Estanyó 2.912 Andorra\nCotiella 2.912 Cotiella\nSaburó 2.912 Pallars\nSoulano 2.911 Vathleitós\nPuig Pedrós 2.911 Cerdanya\nLlauset 2.910 Vallibierna\nMedacorba 2.907 Andorra\nMainera 2.906 Pallars\nTuca Alta 2.905 Posets\nPeña Blanca de Troumouse 2.905 La Munia\nMonteixo 2.905 Vall Ferrera\nGerbats 2.904 Troumouse\nEscorbets 2.904 Perramó\nDent de Batanes 2.903 Panticosa\nPic del Siguer 2.903 Andorra\nPic Morto 2.903 Pallars\nGran Pic d’Aratille 2.902 Marcadau\nPica Roja 2.902 Pica d’Estats\nPic dels Vidals 2.902 Pallars\nCulfreda 2.901 Batoua\nBassiero O 2.900 Pallars\nCreu de Colomers 2.900 Pallars\nenric faura02/07/2015 at 18:41\nInteressant proposta. Ho comparteixo. Ara que sembla que la febrada pels 3000 ha passat potser estaria bé posar de moda aquest llistat.\nvictor08/08/2017 at 00:13\nhola muy buena esta lista hace tiempo que la buscaba por que poner a buscarlos todos en los mapas es unn currazo . muchas gracias por el trabajo. te quería preguntar si están todos los que son o son solo parte de ellos?\ncmsc02/09/2017 at 14:17Author\nTal com dic a l’article, la llista és completa, però està feta seguint les normes establertes per Juan Buysé el 1993, quan va llistar els tres mil del Pirineu. Essencialment, va intentar donar relleu als cims que tenen entitat pròpia pel seu conjunt de característiques. És clar i entenedor: si agafem una cresta granítica, on hi haurà molts cims —potser desenes— amb cota suficient per ser a una llista però que no destaquen gens entre els principals, la llista seria molt llarga i els noms no es podriem posar en el mapa o el track.


Cerdà: “el Pressupost de la Generalitat per a l’any vinent s’oblida d’obres fonamentals per a la nostra ciutat i el seu futur” - Portal de Xàtiva\nEl portaveu dels socialistes a l’Ajuntament de Xàtiva, Roger Cerdà, ha valorat de forma negativa per a la ciutat el avantprojecte de Pressupostos que el Govern de la Generalitat Valenciana ha presentat a les Corts. Segons el socialista, “el Pressupost de la GVA per a l’any vinent s’oblida d’obres fonamentals per a la nostra ciutat i el seu futur”. Com a conseqüència d’aquesta lamentable situació, el Grup Municipal Socialista ha presentat, a través del seu Grup Parlamentari, un conjunt d’esmenes per a que se incorporen obres tan importants com el Sobreeixidor del Col·lector Central o el Centre de Dia per a discapacitats, entre d’altres.\nEl líder socialista ha explicat que aquestes esmenes han de ser debatudes en les comissions i, posteriorment, hauran de votar-se en el Ple de les Corts Valencianes del que forma part l’Alcalde de Xàtiva. A la vista d’aquest fet, Cerdà demana a Rus que “pose per davant els interessos de la ciutat de la que és alcalde als del seu partit polític i vote afirmativament a les esmenes que hem presentat, ja que totes aquestes actuacions son fonamentals per al futur i la millora dels serveis de Xàtiva”.\nEntre les esmenes presentades pels socialistes, “hi han actuacions que porten més de deu anys esperant-se i que, com a conseqüència de no portar-se a terme, estan causant seriosos problemes”. És el cas del Sobreeixidor del Col·lector Central o del desviament de la Sequia Murta al seu pas pel nucli urbà, “que son obres que solucionarien els problemes d’inundacions que hem patit com a conseqüència de les plujes torrencials d’estos dies”. Una cosa semblant passa amb la construcció del Centre de Dia per a discapacitats o la reforma integral del Centre d’Educació Especial “Pla de la Mesquita”, “que porten molts anys reclamant-se pels usuaris i que el propi Govern Valencià ha anunciat la seua imminent construcció en reiterades ocasions”.\nA més a més, el PSPV a Xàtiva ha presentat altres esmenes en matèria d’equipaments educatius, industria, comerç, sanitat, benestar social i infraestructures. Ja que, segons Cerdà, “el govern valencià, en un moment de crisi com el actual, no pot mirar cap un altre lloc, ha d’invertir en la nostra ciutat i donar una solució rapida i efectiva a les carències que tenim. De no fer-ho així, tan Fabra com Rus, demostraran que no els preocupa el més mínim la ciutat i el seu futur”, va sentenciar.\nAnterior Entrada anterior: El Club Bàdminton Xàtiva,València Terra i Mar jugarà a casa la 5ª Jornada de la Lliga Nacional de la Divisió d’Honor\nSiguiente Entrada siguiente: Barxeta celebra la I Fira de la Tardor