L'Ajuntament de Manresa dirà avui si les noves normes afectaran o no la festa major - Regió7\nL'Ajuntament de Manresa dirà avui si les noves normes afectaran o no la festa major\nEl consistori va explicar que està estudiant com caldria traslladar les noves mesures anticovid anunciades pel president Torra al programa\nCastell de focs de l'any passat arxiu/oscar bayona\nL'anunci fet ahir al migdia pel Govern català de noves mesures restrictives per evitar la propagació de la covid-19 va deixar una mica descol·locats els ajuntaments que estan celebrant la festa major o estan a punt de celebrar-la. És el cas del de Manresa, que celebrarà el programa festiu a partir de demà. Demanades per aquest diari, fonts del consistori van anunciar que avui es concretaran els efectes -si en tenen- de les noves restriccions.\nEl consistori va explicar que està estudiant com caldria traslladar les noves mesures anticovid anunciades pel president Torra al programa de la festa major 2020, que, recalcava, ja es va configurar seguint tots els protocols de seguretat relacionats amb el virus. Al llarg del dia l'Ajuntament va mantenir el contacte amb la delegació del Govern a la Catalunya Central i «s'estan revisant tots els actes per garantir la seguretat de la festa, una tasca que s'acabarà de definir demà, dimarts [avui per al lector], quan s'espera que surtin publicades les mesures concretes que ha anunciat el president, així com les seves possibles afectacions». Les mateixes fonts van informar que ahir es va mantenir el contacte amb els grups de l'oposició, «com es fa habitualment i també perquè es van interessar pel tema», i avui «es continuarà mantenint per tenir-los informats».\nTambé a l'expectativa\nFonts de la Festa Major Alternativa, que va començar dissabte, van explicar ahir que, d'entrada, la previsió era mantenir la programació igual, «extremant les mesures d'higiene i seguretat», que, entre d'altres, inclouen el control d'accés amb un registre; ubicar una entrada i una sortida diferents durant els actes, i prendre la temperatura als assistents en entrar. Van comentar que estaven pendents que sortís la publicació oficial amb les noves mesures al DOGC per saber amb més detall com es poden veure afectats els actes culturals i les festes majors i que, com que és un tema que afecta l'Ajuntament i a la festa major oficial, i «en certa manera depenem dels seus permisos, estem a l'espera que també facin la seva valoració i poder-nos-hi comunicar i parlar-ne si fos el cas».


setembre de 2013 – Coral Infantil Gatzara\nArchive for Mes: setembre de 2013\nHola gatzarencs i gatzarenques de grans i més grans!!!!!! Com ja sabeu, i s’ha anat comentant en els darrers mesos, de cara a aquest primer trimestre, als grups de grans i més grans (els nascuts a partir del 2004!!!!!) ens espera una aventura d’allò més divertida. Anirem d’intercanvi a Vitòria ( […]\nsetembre 27, 2013 / No Comments / More\nNous cantaires Coral Gatzara\nAquí teniu la llista de nous gatzarencs i gatzarenques que es van preinscriure durant aquests dies i que han pogut entrar a la coral! Ben aviat rebreu informació sobre l’inici del nou curs. MÉS PETITS Isaac Iglesias Elsa Nolla Blai Casadesús Aïda Farre Bru Enrich Joana Trullàs Eulàlia Sayavera […]\nsetembre 15, 2013 / No Comments / More\nProrroguem: tercera funció dissabte 14!\nMés de 900 persones han vist el nostre musical i algunes s’han quedat a fora perquè no teníem més entrades. Doncs som-hi! Farem tercera funció! Serà dissabte que ve (14) a les 8 del vespre a l’Ateneu. Per aconseguir entrades podeu comprar-les a la Copisteria Rambles (c/ St. Josep, 9. […]\nsetembre 7, 2013 / No Comments / More\nAvui, segona funció!\nDesprés de l’èxit d’ahir (i dient èxit encara ens quedem curts!) avui fem la segona funció. Serà a les 9 a l’Ateneu i queden poques entrades. Tot i així, un cop hagi entrat la cua de gent que té entrades oferirem la possibilitat de tenir entrada fins a completar l’aforament […]\nsetembre 6, 2013 / No Comments / More\nUs deixem amb alguna foto dels tallers de vestuari, de decorats, d’escena i de repertori. Aviat penjarem fotos de l’escapada al carrer dels Umpa-lumpes! Demà ja és el gran dia!!!\nsetembre 4, 2013 / No Comments / More\nSom famosos! (i segueixen les preinscripcions)\nMolta gent ens ha vist aquesta tarda pel centre de la ciutat (i si us hi heu fixat, molta gent ens feia fotos i vídeos!), hem vengut moltes entrades i… hem sortit als diaris! Divendres passat, a la Veu de l’Anoia, hi havia una entrevista al Pep Farrés parlant del […]\nsetembre 3, 2013 / No Comments / More\nLes preinscripcions van començar ahir. Per preinscriure-us (només els cantaires nous, els altres només heu de respondre el correu que vau rebre) heu d’anar a l’Espai Cívic Centre. Per qualsevol dubte ens podeu enviar un mail a gatzara@gatzara.cat o el dissabte 14 de 4 a 6 a l’Espai Cívic Centre. […]


La fiscalia manté la presó permanent revisable per a l’assassí confés de la mort de Meritxell Vall | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nLa fiscalia manté la presó permanent revisable per a l’assassí confés de la mort de Meritxell Vall\nPrimer pla de l’assassí confés de la jove tarragonina Meritxell Vall en la sala de vistes de l’Audiència de Tarragona. El judici ha quedat vist per sentència. Foto: ACN\nLa fiscalia manté la sol·licitud de presó permanent revisable per a l’assassí confés de la mort de la jove tarragonina Meritxell Vall l’octubre del 2015. El ministeri públic l’acusa d’un delicte d’assassinat i d’un delicte d’agressió sexual en temptativa, sense que s’hagi pogut acreditar una penetració, segons ha sostingut al final del judici aquest dijous a l’Audiència de Tarragona. Per tot plegat, considera que s’ha d’aplicar «de manera inqüestionable» la pena de presó permanent revisable.\nLa defensa de l’acusat demana una pena de cinc anys per homicidi, tenint en compte atenuants. En el seu darrer torn de paraula, l’assassí confés, Stanislav R., ha admès la culpabilitat de la mort de la jove, ha insistit que la relació sexual va ser consentida i ha enviat un missatge a la família de la víctima per dir-los que ho sent. El judici ha quedat vist per sentència.


Les relíquies de Santa Bernadette arriben a Lleida | Bisbat de Lleida\nLes relíquies de Santa Bernadette arriben a Lleida\nInici » Les relíquies de Santa Bernadette arriben a Lleida\nLes relíquies de Santa Bernadette Soubirous van arribar el dilluns 25 de novembre a la diòcesi de Lleida dintre de l'itinerari que fan per les diòcesis espanyoles. El relicari de la Santa Bernadette va arribar al matí a la Catedral i va ser rebut pels membres de l'Hospitalitat de Lourdes i el Bisbe Salvador.\nA la tarda va tindre lloc el tradicional rosari de torxes amb la Catedral de Lleida plena de fidels. A continuació, va tindre lloc la Santa Missa presidida pel Bisbe Salvador. El Bisbe Salvador va destacar que els cristians hem de reflexionar sobre "com vivint l'evangeli i com el donem a conèixer".\nEl prelat va animar als fidels "a preguntar-nos com evangelitzem". Va afirmar que "evangelitzar és l'obligació de tot cristià". "El Santuari de Lourdes va aprofitar l'aniversari de Santa Bernadette per ajudar-nos a pensar com evangelitzem", va dir.\nEl Bisbe Salvador va demanar "que les relíquies ens ajudin a reflexionar sobre com vivim la nostra vida cristiana, com confessem els pecats i com anunciem l'evangeli".\nDesprés de la Santa Missa les relíquies van ser traslladades al convent de les Carmelites de la Caparrella on van passar la nit.


Seguretat en la càrrega i descàrrega de camions cisterna\nL’objectiu d’aquesta activitat és conèixer els principals riscos i factors de risc en operacions de càrrega i descàrrega de camions cisterna.\nLlegiu atentament l’NTP 1076 (Veure enllaç NTP 1076) i feu un breu resum amb els principals riscos i factors de risc associats a les operacions de càrrega i descàrrega de molls.\nEls principals riscos i factors de risc associats a les operacions de càrrega i descàrrega de molls són:\nAtrapament de persones entre dos vehicles degut a estar situats entre un vehicle posicionat i un altre que està maniobrant.\nAtrapament de persones entre un vehicle i el moll o els muntats de la porta.\nCaiguda de persones al mateix nivell.\nCaiguda de persones a diferent nivell.\nCaiguda o bolcada d’un equip de manuteció.\nCaiguda de la càrrega o part d’ella durant el transbord.\nBasculament del remolc.\nXocs entre vehicles o atropellaments de persones.\nPermís especial de treball\nL’objectiu d’aquesta activitat és reflexionar sobre com ha de ser un permís especial de treball.\nEl proper dilluns el departament de manteniment de l’empresa ha de soldar la tapa d’un reactor pertanyent a la vostra secció, on fabriqueu productes orgànics corrosius. Avui és divendres. Al costat de la centrífuga hi ha un tanc ple d’acetona. A la mateixa secció, a 5 metres de distància, hi ha un contenidor de metanol, dos contenidors d’èter dietílic, un bidó de peròxid d’hidrogen i quatre sacs de nitrat de potassi.\nElaboreu un formulari d’autorització (PTE) tan complet com sigui possible per a l’activitat descrita anteriorment que requereixi una autorització de treball especial.\nA les pàgines 37 i 38 del procediment enllaçat en teniu exemples.\nUn exemple de permís especial de treball pot ser el següent:


JxCat avisa que no donarà suport al PSOE amb ofertes autonomistes JxCat avisa que no donarà suport al PSOE amb ofertes autonomistes\nJxCat avisa que no donarà suport al PSOE amb ofertes autonomistes\n"No estem parlant de tenir més autonomia, la situació és molt més greu"\nAdriana Lastra (PSOE), amb Laura Borràs i Míriam Nogueras (JxCAT), aquest 13/6/2019 al Congrés dels Diputats\nLa portaveu de JxCat al Congrés, Laura Borràs, ha valorat en positiu la reunió del proper dimarts 3 de desembre amb el PSOE per parlar sobre la investidura. “Es presenta amb la normalitat d’una ronda de contactes d’algú que vol ser president del govern espanyol. Hi donem una certa rellevància perquè fins ara no se’ns havia cridat”, ha comentat Borràs aquest diumenge als micròfons de Rac1. “Es tracta d’un gest de fair play o de mínima cortesia parlamentària que no s’havia produït fins ara. Veuré de seguida si la reunió de dimarts ha de servir d’alguna cosa o és només cosmètica”, ha reblat la portaveu de JxCat. En paral·lel, Borràs ha descartat cap suport al PSOE a canvi d’ofertes com ampliar l’Estatut –una de les propostes dels socialistes a ERC, segons ‘El País’-. “No estem parlant de tenir més autonomia, de tenir una carretera o un tren. La situació és molt més greu”, ha volgut deixar clar la portaveu de JxCat.\nBorràs també ha demanat la implicació d’un mediador internacional per abordar la relació entre Catalunya i Espanya, ja que es tracta d’un conflicte que apel·la directament als drets humans. “El diàleg es va trencar quan va aparèixer la figura d’un relator. És imprescindible una mediació internacional per resoldre el conflicte, que és de drets humans”, ha insistit la portaveu de JxCat al Congrés. “A Catalunya hi ha un conflicte polític que bloqueja l’estat espanyol i prefereixen autobloquejar-se abans que parlar d’aquest conflicte”, ha reflexionat en veu alta Borràs. Finalment, la portaveu de JxCat ha volgut defensar la seva tasca al capdavant de la Institució de les Lletres Catalanes i ha negat cap irregularitat. “Estic molt satisfeta de la meva gestió. Hi ha una voluntat molt gran d’acabar amb tots els que representem una dissidència per a l’estat espanyol”, ha conclòs Borràs.


Bárcenas confessa que el PP tenia una caixa B de la qual Rajoy era coneixedor - Nosaltres La Veu\nBárcenas confessa que el PP tenia una caixa B de la qual Rajoy era coneixedor\nDimecres, 3 de febrer de 2021 a les 18:30h\nL'extresorer del PP Luis Bárcenas compareix a la comissió d'investigació sobre la gestió de Fira València a les Corts Valencianes | ACN\nL'extresorer del PP, Luís Bárcenas, ha enviat un escrit a la Fiscalia Anticorrupció en el qual confessa que el partit tenia una caixa B i que l'expresident del Govern espanyol Mariano Rajoy n'era «perfecte coneixedor». «Des de l'any 1982 va existir institucionalitzat un sistema de finançament del Partit Popular amb percepcions en B que es realitzaven a través de donatius», afirma en l'escrit al qual ha tingut accés l'ACN. Bárcenas afirma que «de totes aquestes actuacions era perfecte coneixedor Mariano Rajoy, fins al punt que a principis del 2009, vam tenir una reunió al seu despatx, en la qual li vaig mostrar els papers d'aquesta comptabilitat B»\nBárcenas relata que Rajoy va dir-li que com podia «seguir conservant tota aquesta documentació comprometedora» que va acabar «personalment destruint en la màquina destructora de papers». L'extresorer diu que Rajoy ho va fer sense saber que Bárcenas «guardava còpia d'aquesta documentació».\nEn l'exercici 2007, la comptabilitat paral·lela tenia uns ingressos anotats de 500.000 euros; en l'exercici 2008, d'una mica més d'un milió d'euros dels quals, uns 900.000, es van destinar a la remodelació de la seu del PP al carrer de Gènova de Madrid.\n«Aquests fons es nodrien amb caràcter general de donatius o aportacions efectuades per persones relacionades amb empreses beneficiàries d'importants adjudicacions públiques», diu Bárcenas. Els donatius es feien en metàl·lic a l'extresorer Álvaro Lapuerta, a qui descriu com a «persona de la màxima confiança del partit».\nLa «immensa majoria» de donatius no tenien «naturalesa finalista», diu Bárcenas, encara que «les principals donacions procedien d'entitats beneficiàries d'importants adjudicacions públiques».\nAmb la caixa B també es van pagar complements salarials a Mariano Rajoy, Dolores de Cospedal, Federico Trillo, Pío García Escudero, Francisco Álvarez Cascos, Ángel Acebes, Javier Arenas, Rodrigo Rato i Jaime Ignacio del Burgo.\nBárcenas expressa la voluntat de col·laborar amb la justícia i diu que anteriorment va ser «ingenu» perquè va «donar per bona la promesa» del PP que la seua dona, Rosalía Iglesias, no entraria a la presó. També diu que va rebre «pressions» perquè no parlara i no tacar «el bon nom» del seu partit. Bárcenas afirma que és «conscient» dels errors que ha comés.


Els plecs dels concursos públics ja són accessibles a Internet de manera gratuïta\nEl secretari d'Estat d'Administració Pública constata que la ciutadania incrementa l’ús dels tràmits electrònics, però que “esperem un ús més alt amb aquest passaport electrònic"\nSanti Rodríguez, secretari d'Estat d'Administració Pública durant la roda de premsa de les millores a la web de tràmits\nActualitzada 20/02/2017 a les 18:16\nEl secretari d’Estat d’Administració Pública, Antoni Rodríguez, ha comparegut en roda de premsa avui a la tarda per presentar les millores fetes a la web de e-tramits.ad. En concret, es fa públic l’apartat de plec de clàusules administratives i de prescripcions tècniques dels concursos que convoquen el Govern o els comuns. El canvi implica la possibilitat d'accedir gratuïtament als plecs i les condicions dels projectes des de la mateixa web.\nSi bé abans s’establien unes taxes per obtenir els plecs de manera presencial a l’administració, “a partir d’ara els concursos públics serà possible descarregar-los en línia”, ha anunciat Rodríguez. Totes les descàrregues seran gratuïtes, però aquelles empreses que vulguin accedir de manera presencial a la documentació, s’unifiquen les tarifes que s’havien fixat anteriorment de 30, 60 i 90 euros a una “tarifa associada de 30 euros”. Les empreses podran obtenir la documentació amb una memòria USB.\nA la web s’hi accedeix a través de l’adreça e-tramits.ad o bé tramits.ad/plecsdebases on apareixeran els darrers concursos convocats de manera oficial. En aquest apartat es poden consultar els concursos públics a partir de criteris de cerca com el Departament que convoca, el termini o la data d’obertura dels sobres. El secretari d’Estat d’Administracions Públiques ha avaluat en una mitjana de 120 per any els projectes que es convoquen pel sistema de concurs públic.\nSobre les demandes fetes pel sector de l’empresa i el comerç perquè s’ampliï el ventall de tràmits de l’administració a Internet, el secretari d’Estat d’Administracions Públiques ha volgut destacar que des de l’any passat ja es pot realitzar el dipòsit de comptes a través de l’administració electrònica i que pròximament es podran fer nous tràmits com el d’habitabilitat.\nActualment, pel que fa a les persones físiques, a la web e-tramits.ad es poden sol·licitar els certificats de residència, de no deute del Govern, de convivència, de no deute al Comú, diversos de vehicles, de comerç o les llicències de pesca de temporada, de caça de l’isard o de constitució d’una colla de caça de l’isard. En aquest sentit, el secretari d'Estat d'Administració Pública ha constatat que la ciutadania incrementa l’ús dels tràmits electrònics, però que “esperem un ús més alt de la ciutadania amb aquest passaport electrònic, que no deixa de ser el nostre passaport electrònic a Internet”.\nQuant a les empreses del país, disposen de la possibilitat de fer el dipòsit de comptes o de trasllat de residus a través de l'administració electrònica.\nUs ho podíeu haver currat més! Un no té perquè saber el codi i el número de BOPA!!!Ni paraules clau, ni dates ni termes temàtics!! Només calia copiar altres administracions de fora per veure-ho!Quin gran avenç !!


26 de setembre. Dia Europeu de les Llengües (DEL) - Generalitat Valenciana\n26 de setembre. Dia Europeu de les Llengües (DEL)\nArbre de les Llengües\nSempre teua. La teua llengua\n26 de setembre. Dia Europeu de les Llengües\nDIA EUROPEU DE LES LLENGÜES 2019\nEl dia 26 de setembre, com cada any, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, a través de la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, celebra el Dia Europeu de les Llengües amb les activitats següents:\n- L'Arbre de les Llengües, amb la música d'Alberto Rodilla, dona color al jardí de la Conselleria durant la setmana del 26 de setembre de 2019. L'Arbre és una escultura de Monique Bastiaans que està instal·lada de manera permanent a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Reivindica la riquesa de la diversitat lingüística. Uns díptics indiquen la drecera dels vídeos sobre la producció de l'obra.\n- Col·labora amb la Universitat de València en la presentació de la Càtedra de Drets Lingüístics, a la sala Muralla del Col·legi Major Rector Peset, el dia 26 a les 19 hores. La càtedra s'ha creat enguany mitjançant un conveni entre la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i la Universitat de València. Pretén crear estructures científiques i acadèmiques en l'àmbit universitari que propicien un espai d'estudi i reflexió més favorable a la normalització lingüística de manera que es puga assolir una vertadera igualtat. La Universitat de València, en col·laboració amb el Consell de la Generalitat, contribueix a fer realitat el manament de l'Estatut pel que fa al reconeixement jurídic, la protecció i la recuperació del valencià.\n- Unes lones de promoció del Dia Europeu de les Llengües col·locades en les conselleries de la Generalitat Valenciana contribueixen a la difusió de la celebració.\nEls centres educatius i altres institucions podeu fer visibles les activitats que realitzareu en la pàgina web del Consell d'Europa. Si les registreu, les fareu visibles a tots i pertot arreu. Amb aquesta acció i la seua difusió, entre tots mostrarem la diversitat lingüística que caracteritza la societat actual.\nDIA EUROPEU DE LES LLENGÜES 2018\nLa Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Castelló de la Plana, va organitzar una jornada d'activitats lúdiques i didàctiques per a celebrar el Dia Europeu de les llengües. Hi van participar xiquetes i xiquets de sisé de Primària de diverses escoles de la ciutat.\nPodeu descarregar el programa en format pdf: en valencià, castellà o anglés.\nDIA EUROPEU DE LES LLENGÜES 2017\nCelebració del Dia Europeu de les Llengües a la Conselleria d'Educació


POLÍTICA - 05/08/2019 16:29 / Redacció\nFins a 200.000 euros de multa per parlar en català a la Guardia Civil\nSegons ha explicat Diario de Mallorca i Ara Balears, una treballadora de l’aeroport de Palma podria ser multada amb fins a 200.000 euros i la retirada del carnet d’accés a l’aeroport per haver parlat en català a un Piolin. La treballadora hauria passat l'arc de seguretat i l'agent li hauria exigit que utiltizés el català.\nElla va argumentar que el català era llengua oficial a les Illes Balears i que, per tant, tenia dret d'utiltizar aquesta llengua i l'agent l'obligació d'entendre-la. La dona va presentar una denúncia per un presumpte cas de discriminació lingüística i per delicte d’odi contra l’agent al jutjat d’instrucció número 3 de Palma.\nAra ella s'enfronta a una multa que podria arribar als 200.000 euros més la retirada de l'accés a l'Aeroport de la capital de les Balears. Considera la policia que ha comès un delicte de desobediència i també delicte d'odi. Aquest no és el primer cas de discriminació lingüística arreu dels Països Catalans. Des d'aquest diari, us n'hem EXPLICAT AQUI diversos exemples.\nParaules clau: 200.000 EUROS MULTA CATALÀ GUARDIA CIVIL


museu del rock: diari d'un crític fracassat: per què diem rap o funk, si tot és música negra?\nFa uns anys vaig rebre un e-mail d'una discogràfica que em convidava a participar en una enquesta sobre un nou cantant. La cosa consistia a escollir una imatge i explicar perquè ens agradava i què ens recordava. Per l'aspecte del paio (jove ben vestit de trets italoamericans, fotos color sèpia, micròfons antics), molt aviat vaig deduir que es tractava d'un representant de l'última moda d’aquell moment: els nous crooners, encapçalats per Jamie Cullum, Michael Bublé i companyia.\nI com es crea una moda? Una discogràfica treu un àlbum d'un nou artista amb un estil una mica diferent i innovador, i sona la flauta i es converteix en un èxit. Llavors els caçatalents de les altres companyies es llancen a la recerca d'artistes similars i, si no els troben, se'ls inventen. Això és el que em va semblar l'enquesta de la que abans parlava, un producte fet a gust dels possibles compradors. I això és el que ha passat fa poc amb Amy Winehouse, i la recerca de les discogràfiques angleses per trobar artistes similars menys problemàtiques, com Adele o Duffy (a la foto inferior).\nUn cop creada la moda, falta posar-li un nom, batejar-la amb una etiqueta, un procés que a vegades sembla el resultat d'un brainstorming a base de carajillos. I així, el mercat s'inunda d'un grapat d'etiquetes ridícules: "neoswing", "emocore", "sadcore", etcètera.\nPer això, una de les preguntes que més desagrada a un grup és que descrigui el seu estil. Alguns s'ho prenen a broma i et diuen "fem rap a la vinagreta amb un coixí de salsa de tomàquet", com si fos una recepta del Ferran Adrià. Altres, en canvi, et responen que "esperem que algun crític ho defineixi", i passen la pilota.\nI arribem a la complicada tasca dels periodistes i crítics. Si analitzem algunes de les últimes etiquetes, s'ha de reconèixer que hi ha alguns encerts. Per exemple, "músiques del món" o "americana" en el fons són un calaix de sastre, però fan el mateix efecte integrador com quan, anys enrere, deies "m'agrada la música negra" i et quedaves tan ample, perquè aquí dins hi englobaves jazz, blues, funk, soul, rap i moltes coses més, sense necessitat d'enumerar estil per estil.\nEn canvi, hi ha etiquetes molts més desencertades. La pitjor de tots és la de "rock mestís" o "música mestissa", una ambigüitat sorgida de la impossibilitat d'algun crític de descriure un so que barreja elements de cultures diferents. El pitjor és que aquest concepte de mestissatge ha patit un procés de localització, i s'ha passat primer al "Barcelona sound", i després al "so del Raval". Al final, un periodista escriurà "aquest grup fa so del carrer Princesa cantonada amb Montcada". I un altre afegirà "sí, però més banda de mar que de muntanya."\nL'altra opció de la creació de les etiquetes és que se les inventi la mateixa indústria, amb el risc de caure en el ridícul. Per exemple, a finals dels vuitanta, el segell EMI, sota el nom de The Black Sound of Africa, va treure una sèrie de discos entre els quals hi havia dos artistes tant diferents com el sud-africà blanc Johnny Clegg i el raper de Nova York Afrika Bambaataa. Alguns vam deduir que aquest últim es va incloure a la col·lecció pel seu nom.\nEn la qüestió de les etiquetes es planteja un problema afegit: la dificultat dels botiguers de col·locar els discos als prestatges. Norah Jones (a la foto inferior) grava en un segell de jazz... però és jazz? Eric Clapton treu un disc de versions de Robert Johnson... el poso a blues o a rock? A vegades, per evitar aquests conflictes, hi ha discogràfiques que inclouen un petit avís a la contraportada del tipus "file under blues" (arxivar a blues), però són l'excepció.\nAbans tot era molt més senzill: hi havia rock'n'roll, country, jazz, blues, soul i para de comptar. Però més que preguntar-se quin estil fa aquest grup o l'altre, qüestions tan inútils com plantejar-se "de què fan olor els núvols?", el més important és que sigui bona música. La resta, és un simple ornament.\nenviat per miquel botella a 19:01\netiquetes de comentaris: adele, afrika bambaataa, allmusic, amy winehouse, audiogalaxy, duffy, eric clapton, jamie cullum, johnny clegg, michael bublé, norah jones, robert johnson


Geologia surrealista al Cap de Creus - Kultural Tours\nSortida de l’escola a les 9:00h en direcció a la comarca de l’Alt Empordà. Esmorzar i inici de les activitats. Aquesta sortida ens servirà per aprendre sobre geologia, flora, fauna i paisatgisme, mentre descobrim un espai natural que va ser inspiració per Dalí en molts dels seus quadres. Farem un itinerari d’uns 2,5km pel Paratge de Tudela, on viatjarem en el temps per trepitjar les roques més antigues que existeixen a Catalunya, i també viatjarem als anys seixanta, quan el Paratge es va convertir en una ciutat de vacances del Club Méditerranée. Amb el recorregut, vorejarem l’illa de Portaló, la cala Francaló, fins arribar a la cala Culip. Durant la visita, ens fixarem amb les formes capricioses de les roques que formen el bestiari, copsarem de prop la màgia surrealista i la veurem plasmada en alguns quadres de Dalí. Acabada la visita, temps lliure per dinar i jugar. A l’hora acordada, retorn cap a la nostra escola.\nCategories: SORTIDES ESCOLARS, SORTIDES 1 DIA, EDUCACIÓ PRIMÀRIA, ANIMALS I MEDI AMBIENT, VISITES GUIADES TEMATITZADES, EDUCACIÓ SECUNDÀRIA I BATXILLERAT, NATURA I MEDI AMBIENT, VISITES GUIADES TEMATITZADES


Lo Riu, Associació per l'Estudi del Patrimoni Arqueológic i Històric de les Terres de l'Ebre: L'Associació Lo Riu nou membre del Consell de Participació del Memorial Democràtic.\nL'Associació Lo Riu nou membre del Consell de Participació del Memorial Democràtic.\nLa Junta de Govern del Memorial Democràtic va proposar el 9 abril la incorporació de l'associació Lo Riu, de La Fatarella, al Consell de Participació del Memorial Democràtic.\nEl passat 28 d'abril, la Vice-presidenta del Govern i consellera de Governació i Relacions Institucionals, Joana Ortega; feia efectiva aquesta incorporació per mitja de la resolució de nomenament d'un nou membre del Consell de participació del Memorial Democràtic\nEl Consell de Participació es l'òrgan consultiu, per mitja del qual les entitats que tenen per objecte la preservació de la memòria democràtica participen en les iniciatives i les activitats del Memorial Democràtic.\nEls membres del consell de participació son nomenats pel conseller/a del departament al qual es adscrit el Memorial Democràtic, a proposta de la junta de govern, d'entre persones amb una trajectòria reconeguda en defensa dels valors cívics i de memòria democràtica i representants d'entitats que tinguin per objecte la preservació de la memòria democràtica.


El porquet de Sant Antoni: de setembre 2010\nVolta porcina feta per El porquet a 23:43 2 grunys\nVolta porcina feta per El porquet a 00:14 9 grunys\nAl menjador, una foto ampliada de Nyhavn,\nel carrer marítim més concorregut de Copenhagen;\nun "Cleanance Gel" d'Avène, acompanyat de raspatllet, a la dutxa de ca meva;\na la cuina, mil-i-una vaques dibuixades a l'ampolla usada\nper a refredar l'aigua de Ribes en el fred de la nevera;\nun ren de vellut petitó, en record d'aquell Erasmus suec, a l'habitació on jo dormo;\ni a la dels convidats, un "collage", regal d'aniversari,\namb moments estel·lars d'un enyorat viatge a Berriz;\nun gran quadre a relleu de tots els Pirineus,\namunt i avall del passadís, cada cop que hi vagarejo.\nI encara no he parlat d'aquell llibre, de l'autor de Mequinensa,\namb deliciosa dedicatòria, del teu puny i lletra,\nni del grup anglès, de Manchester, recomanat en nit antològica,\nja un clàssic indispensable de la discografia del meu iPorc,\n(versió porcina de l'iPod de la poma)\nni el brillant còmic d'Spiegelman, descobriment que t'agraeixo,\nd'aquells temps que compartíem més estones que no ara.\ni encara puc seguir i potser no acabaria...\nSerà que sóc com una esponja,\nque al pas dels anys i les persones,\nabsorbeixo un bocí d'aquí i un pic d'allà,\ni cada persona que ha volgut compartir\nalguna bona estona amb mi\nm'ha deixat un pòsit ja per sempre\ni jo me'l faig ben meu\ncom el "Cleanance Gel" d'Avène\nfonent-se en l'esponja taronja\nde la dutxa de ca meva.\nVolta porcina feta per El porquet a 23:23 5 grunys\nTipus de volta porcina: Porquet íntim, Porquet lletraferit\nCarena de la Serra de Montgrony, sempre, al voltant dels 2.000 metres\nMare de Déu de Montgrony, ermita bressolada per roca viva, testimoni mut de llegendes d'un comte mitològic, l'ànima en pena del Comte Arnau. Camins genuïnament excursionistes, Camí del Mal Pas, Forat de Sant Ou... senders i corriols mil·lenaris de llevant a ponent i dels peus fins a la carena del Montgrony. Malauradament també, alguna pista malgirbada, fa arrufar el nas en arribar al capdamunt.\nContrast de paisatges, des del bosc meridional fins a l'ambient pratenc de sa carena, sempre acompanyats però, d'una solitud captivadora i gens de moda en aquests temps. Només vaques, ovelles i algun darrer pastor transhumant, a les cotes ermes, us podeu bentrobar. La resta, el fressar de les fulles, el noble vent de la carena, el dringar pacient de les esquelles...i potser si pareu bé les orelles, el galop salvatge del cavall negre del comte Arnau.\nEnsija, Pedraforca i el Cadí al so omnipresent de l'esquellot\nPanoràmiques excelses sobre el Pirineu Oriental, des del Puigmal fins al Taga, més enllà el Montseny, la Mola i Montserrat, i a ponent el Pedraforca i les serres del Cadí, Ensija, el Verd i fins allà on els ulls finen el seu abast.\nCim del Costa Pubilla (2.056 mts) punt culminant del Montrgrony.\nAl fons, el Puigmal bressolat pels núvols i una cortina de pluja.\nAquesta és la Serra de Montgrony, sortosament encara, prou a recer de les grans multituds de cap de setmana, ja siguin col·leccionistes de cims, "mushroomers" implacables amb el silenci de muntanya o senyors d'alta volada amb caseta a la Cerdanya.\nSi us he convençut aquí trobareu els detalls i el track de la ruta.\nVolta porcina feta per El porquet a 20:37 2 grunys\nVolta porcina feta per El porquet a 15:18 5 grunys\nVolta porcina feta per El porquet a 00:26 3 grunys\nVolta porcina feta per El porquet a 20:14 3 grunys\nVolta porcina feta per El porquet a 17:18 4 grunys\nVolta porcina feta per El porquet a 23:26 2 grunys\nAfirmar que el torb pirinenc, quan bufa rúfol i enfadós, pot arribar a dur aires de la mar, de la mar Mediterrània, d'aquella salabror marinada... pot semblar poc més que una irreverent concessió a una dialèctica poc rigorosa.\nPerò això, precisament, serà el que intentaran (i, de ben segur, aconseguiran) els menorquins Delên en la seva visita a terres ripolleses. I és que el proper dissabte, en el marc del Cicle de concerts Romànic en Viu, que es fa, enguany per vuitena edició, a les esglésies romàniques de l'antiga Baronia de Toses, els menorquins seran els encarregats de posar el punt i final a aquest festival musical pirinenc.\nSerà precisament a l'església romànica de Sant Víctor de Dòrria, en un dels pobles més elevats de Catalunya, on les muntanyes, les pastures, els ramats, pastors i cabaneres acolliran les cançons "delicioses, dolces i a vegades salades" que ens duran, de mar enllà, aquest exquisit grup menorquí.\nI aquí us deixo un petit tast de menorquina salabror!\nVolta porcina feta per El porquet a 23:15 0 grunys\nTipus de volta porcina: Porquet cantautor\nAhir es va gaudir d'un excel·lent dia de muntanya per a commemorar la nostra Diada Nacional, tot trescant per entre cims, senders i corriols a cavall del Ripollès i el Vallespir.\nEl Costabona (2.465 mts) des del cim del Roca Colom (2.506 mts),\nambdós cims coronats per la Diada\nPots veure el track de la ruta a:\nVolta porcina feta per El porquet a 12:04 0 grunys\nTipus de volta porcina: Porquet excursionista, Porquet fotògraf, Porquet íntim, Porquet polític\nVolta porcina feta per El porquet a 19:09 7 grunys


Setmana Santa (Palma d'Ebre, la) / Inici - Patrimoni festiu - Generalitat de Catalunya\nInici / Setmana Santa (Palma d'Ebre, la)\nSetmana Santa (Palma d'Ebre, la)\nEl Dijous Sant es du a terme la celebració de l'eucaristia i fan la primera actuació els armats, que entren per la porta del temple amb les cornetes i els tambors. A continuació s'inicia la processó interior del trasllat del Santíssim, que darrere els armats, amb pas lent, és portat sota pal·li, mentre els cantors entonen el Pange lingua fent la volta per les naus laterals fins al monument. Acabada la missa, el sacerdot procedeix a despullar els altars deixant tombats els candelers, la creu, treient els mantells...\nAl vespre, després de sopar, a les deu de la nit, es fa una processó pels carrers més antics de la població.\nEl Divendres Sant a primera hora del matí les trompetes dels armats toquen diana pels principals carrers. A dos quarts de deu són els escolanets que, acompanyats d'altres xiquets, passen pels carrers amb els carraus per anunciar els tocs previs a l'inici del Via Crucis. A les deu s'inicia la procesó al calvari amb els armats al capdavant, en pas lent. El segueix la Samaritana i a continuació el penitent. Més enrera la imatge del Sant Crist, portada per joves vestits de vesta. A cada estació el mossèn fa una prèdica i a les estacins tercera, setena i novena el penitent figura que cau estès al terra.\nEn arribar al Calvari la Samaritana mostra el seu penediment i es treu les joies i agafa uns rosaris. Es posa una mantellina negra i es situa darrera de la Mare de Déu dels Dolors. Després d'una darrera al·loció del mossèn a tot el poble, els fidels retornen cap al poble resant el rosari.\nA migdia és tradicional jugar a bitlles a la plaça. Aquest joc, curiosament, sols es practica aquest dia de l'any i ha estt una tradició que mai ha deixat de practicar-se.\nEl dissabte Sant, a mitjanit, es fa el foc nou. De la flama d'aquest foc nou s'encèn el cici Pasqual. Ja el Diumenge de Pasqua, a primera hora del matí, la banda dels armats toca la diana florejada en diferents indrets del poble per despertar als veïns tot anunciant la Resurrecció del Senyor.\nAl migdia es fa la processó de l'Encontre de Jesús ressuscitat amb la seva mare, Maria, a la plaça. Surt de l'esglesia en silenci i els armats amb pas lent baixen pel carrer Major, seguits per la imatge del Sagrat Cor damunt la peanya. A continuació el mossèn i els cantors. Per un carrer lateral fa acte de presència la Verge, amb un vel al cap, que porten damunt la peanya les noies joves. Quan són a tocar es paren i fan una reverència i una d'elles estira el vel que porta al cap la imatge de la Verge. Tot seguit les campanes comencen a repicar. Es retorna a l'església on se celebra la missa Pasqual i, en sortir, nens i joves van a cercar les mones a casa dels seus padrins.


Gotes de Cohesió — Ajuntament d'Igualada\n19º max. / 8º min. 27/10/2020 12:46\nSou a: Acció Social i Igualtat / Projectes comunitaris / Gotes de Cohesió\nDescobrim Igualada tot fent visites guiades per conèixer la ciutat\nActivitat adreçada a descobrir racons, espais i edificis d'Igualada amb el convenciment que com més coneixem la ciutat, més ens l'estimem.\nVisita a la Universitat, Campus Pla de la Massa\nEns presentaran el Campus d'Igualada del Pla de la Massa, l'activitat docent i de recerca que s'hi fa. Farem un recorregut guiat per les instal·lacions.\nDilluns 4 de maig de 2020 a les 10:30h\nCal inscripció prèvia a l'Espai Cívic Centre\nHo organitza: Oficina d’Inclusió i Cohesió Social.\n93 806 81 01 Espai Cívic Centre\nVisita a l'edifici de La Teneria\nFarem un recorregut guiat pel remodelat edifici que va ser La Escuela de Teneria, inaugurat l’any 1958. Un edifici emblemàtic d’Igualada que evoca l’origen adober de la ciutat. També acull l’escola d’Infermeria adscrita a la Universitat de Lleida. Visita guiada a càrrec de David Martinez, del departament de Promoció Cultural.\nDilluns 27 de gener de 2020 a les 10h.\nHo organitza: Oficina d’Inclusió i Cohesió Social\nVisita a la Mesquita d'Igualada\nVine a conèixer la Mesquita. Farem una visita al temple de la religió islàmica d’Igualada. Ens acompanyaran les persones de l’entitat que gestionen la Mesquita.\nDivendres 15 de novembre de 2019 a les 10:00h\nHo organitza: Oficina d’Inclusió i Cohesió Social, Centre Islàmic d'Igualada.\nVisita al Barri de la Font Vella\nFarem una visita al barri de la Font Vella, allà on va començar la ciutat d’Igualada. Aprofitarem les dates de Corpus i veurem l’Ou com balla, l'església del Roser...\nDivendres 21 de juny de 2019 a les 10:00h\nHo organitza: Oficina d’Inclusió, Departament de Cultura i AAVV Barri de la Font Vella.\nVisita a la Comissaria de la Policia Local d'Igualada\nConeix com treballa la Policia Local d’Igualada\nVine a descobrir com treballen i el dia a dia de la nostra Policia Local.\nDimarts 29 de gener de 2019 a les 10:00h\nVisita a l'Asil del Sant Crist i l'antic Escorxador\nFem un volt per un parell d’edificis modernistes. L’objectiu és conèixer una de les obres més significatives del modernisme igualadí final. La visita guiada a l’Asil del Sant Crist i la excepcional capella, obra gaudiniana de Joan Rubió. L'Antic Escorxador és un edifici d’estil modernista de l’any 1905, obra de Isidre Gili Moncunill i Pau Salvat Espasa.\nDimecres 20 de juny de 2018 a les 10:00h\nVine a conèixer el 4D Health\nVols conèixer les modernes instal·lacions de simulació sanitària? Què és el 4D Health? Què s’hi fa? A qui va dirigit? Què és la simulació?\nDilluns 16 d'abril de 2018 a les 10:30h\nConeix el Teatre Municipal l'Ateneu\nVols conèixer el teatre des de dins, on són els camerinos, què hi ha amagat darrere un escenari. Pugem el teló per tu.\nDilluns 22 de gener de 2018 a les 10h\nCal inscripció prèvia a l'Espai Cívic Centre.\nHo organitza: Oficina d’Inclusió i Cohesió Social i departament de Cultura d’Igualada.\nAqualata: visita guiada per la Igualada medieval\nA partir de la visita a llocs emblemàtics del nucli antic d’Igualada coneixerem l’origen i l’evolució de la Igualada medieval i la seva importància com a creuament de camins, la seva societat i l’art medieval del romànic al gòtic. Començarem al lloc on hi havia el portal de Soldevila de les terceres muralles del segle XV i acabarem a Fulgentia, exposició de la Basílica de Santa Maria.\nDivendres 20 d'octubre de 2017 a les 10h.\nSortida de la plaça del Rei\nVisita guiada Passeig Verdaguer\nUna passejada cultural pel Passeig Verdaguer que ens aproxima a la industrialització d’Igualada i al seu patrimoni arquitectònic.\nDilluns 19 de juny de 2017 a les 10h.\nSortida des de la locomotora de la plaça de Catalunya.\nDescobreix el Celler Martinell\nConeix la cultura del vi i descobreix una perla de l’arquitectura de Cèsar Martinell a Igualada.\nFem un salt cap al passat tot endinsant-nos en un celler ben conservat.\nDimarts 4 d'abril de 2017 a les 10h.\nConeix com treballen els Mossos d’Igualada\nVine a descobrir com treballen i el dia a dia dels mossos d’Igualada.\nDimarts 31 de gener a les 10h.\nCal inscripció prèvia, a l'Espai Cívic Centre.\nConeix els Moixiganguers\nVine a descobrir el dia a dia d’un assaig de castells al local dels Moixiganguers i participa-hi.\nDimecres 26 d'octubre a les 20h.\nVols descobrir l’origen de la teva ciutat? Aqualata. Vine i t'ho mostrarem.\nDivendres 1 de juliol a les 9:30 del matí.\nEns trobarem a la plaça de la Creu, a l'entrada del carrer Argent.\nConeix els Bombers d'Igualada\nVine a descobrir com treballen i el dia a dia de la tasca dels bombers d’Igualada.\nDimecres 6 d'abril a les 10 del matí.\nEns trobarem davant els Bombers, al carrer Masquefa núm. 42.\nDimarts 12 de gener a les 10 del matí.\nEns trobarem davant el Teatre Municipal l’Ateneu, al carrer Sant Pau núm. 9.\nConeix l’Arxiu Comarcal de l'Anoia\nDescobrim l’Arxiu comarcal de l’Anoia on podem trobar documents del s. XIII al XX i més de 100.000 fotografies.\nDijous 12 de novembre a les 10 del matí.\nEns trobarem davant l'Arxiu Comarcal de l'Anoia, a la plaça de la Creu núm. 18.


Viure a Resa: pares - RESA\nInformació per a pares.\nA Resa ens comprometem a crear una experiència acollidora i única per a tots i cadascun dels nostres residents.\nSom conscients de la importància que tenen els primers anys de la universitat a la formació d’un estudiant.\nI l’important que és per a un pare tenir la seguretat de què el seu fill estarà en un entorn adequat durant aquells anys tan decisius.\nPer això hem dissenyat el servei d’allotjament a les nostres residències partint de tres grans motors:\nÉs primordial generar un bon ambient que permetrà al resident sentir‐se com a casa i concentrar‐se en l’estudi.\nLes nostres residències disposen per a això d’espais especialment dissenyats per a l’estudi, tant a la seva pròpia habitació com en sales comunes on compartir dubtes amb estudiants de la seva mateixa facultat.\nA més a més, totes les nostres residències inclouen consergeria nocturna i recepció 24 hores, servei de manteniment, Wi-Fi gratuït a tot l’edifici, servei de bugaderia, entre d’altres. El nostre objectiu és que els residents es concentrin en aprofitar la seva nova vida universitària.\nA causa de la situació excepcional en la qual ens trobem, volem garantir la màxima seguretat per als nostres residents. Per això, hem definit uns protocols d’actuació i prevenció, per a que residents, treballadors i col·laboradors se sentin segurs i tranquils a les nostres residències.\nTot l’equip RESA està a la teva disposició per a qualsevol dubte o aclariment a dudas.covid@resa.es.\nOferir una atenció personalitzada, tant a residents com a pares, durant l’estada amb nosaltres.\nUn dels objectius clau del director de la residència és mantenir una comunicació personalitzada i fluida amb cada estudiant, i amb les seves famílies si és necessari.\nPodem assegurar que els seus fills estaran en bones mans i és que el seu benestar és l’objectiu principal de la nostra política d’empresa.\nAfavorir la seva integració a la residència i a la ciutat, facilitant‐li fer amics. Una de les claus de l’èxit durant els primers anys a la universitat és la capacitat de l’estudiant per relacionar‐se, fer amics i integrar‐se al seu nou entorn.\nA Resa organitzem diferents tipus d’activitats (concerts, competicions esportives, sessions de cinema, sortides culturals, esdeveniments de moda, etc.) de forma regular amb l’objectiu de potenciar les relacions entre els nostres residents.\nCreem una comunitat que funciona com un gran suport per a l’estudiant.


Un equip renovat a cop de talonari | We Love Barça\nBusquets: "No podem especular, sortirem a guanyar"\nEl desembre del 2010 la Masia va assolir una de les fites més importants de la seva història. Aquell any, Leo Messi, Andrés Iniesta i Xavi Hernàndez (tots 3...\n13 Març, 2018 - 14:03\nEl desembre del 2010 la Masia va assolir una de les fites més importants de la seva història. Aquell any, Leo Messi, Andrés Iniesta i Xavi Hernàndez (tots 3 formats a la Masia) van ocupar el podi de la Pilota d'Or. Encara que els premis individuals no casen gaire amb un esport d'equip com el futbol, aquesta fita es va vendre com una demostració que el model de formació blaugrana era vàlid, efectiu i exitós. Un triomf del planter.\nAra, més de 7 anys després, la situació s'ha capgirat com un mitjó. Si endrecem els jugadors de la plantilla segons el temps que fa que van debutar al primer equip, ens trobem que aquests són els 6 més veterans:\nIniesta (des del 2002)\nMessi (des del 2004)\nPiqué (des del 2008)\nBusquets (des del 2008)\nSergi Roberto (des del 2010)\nJordi Alba (des del 2012)\nJa no hi ha Xavi, a qui enyoro molt, però Messi i Iniesta, els altres dos que van ser al podi, són ara els més veterans de la plantilla.\nMirem-los tots 6, els 6 més veterans. Són, com es pot veure, 6 jugadors formats al club (encara que Piqué va marxar una temporada al Manchester United, va ser molts anys a la Masia, com Jordi Alba). I, de fet, són els 6 únics del planter al primer equip. Perquè a diferència de Piqué o Jordi Alba, amb Aleix Vidal (que només hi va ser 1 any) o Denis Suárez (que va arribar directament al filial) costa més posar-los aquesta etiqueta.\nA partir d'aquí, 16 membres del primer equip han estat fitxats a cop de talonari. Des dels que van arribar el 2014 (Ter Stegen, Rakitic, Suárez i Vermaelen) fins als que ho han fet aquest hivern (Coutinho i Yerry Mina). Cap jugador format a la Masia ha pogut fer el salt al primer equip des que ho va fer Sergi Roberto (i a qui li ha costat fer-se un forat).\nNi Deulofeu, ni Rafinha, ni Samper, ni Munir, ni Masip, ni Sandro, ni Bartra, ni Montoya, ni Adama, ni Jonathan dos Santos, ni Sergi Gómez, ni Cuenca, ni Tello, ni Muniesa, ni Fontàs no han servit ni de suplents… I ni Arnaiz, ni Aleñá, ni Cucurella han tornat a tenir minuts amb els grans aquesta temporada.\nEl Barça ha de tenir els millors jugadors del món, sí. Però no pot construir l'equip només a cop de talonari. La Masia s'ha de poder tocar. El planter ha de servir per alguna cosa. Si no, potser caldria pensar en què fem realment amb la Masia i quin sentit té mantenir-la si no n'hem de treure cap rendiment.\nCuriosament, en les dues últimes finestres de mercat han arribat els 3 jugadors extracomunitaris que hi ha a la plantilla, i que ocupen les 3 places disponibles per jugadors sense passaport de la UE: Paulinho, Coutinho i Yerry Mina. Potser Coutinho sí, però… Segur que són les millors opcions que té el Barça a l'abast?\nLa importància de tenir un model\nEl Barça no ha perdut mai amb l'Olympique: 4 victòries i 2 empats


La UdL envia els primers 120 ordinadors al Senegal\nEn el marc de la cooperació amb la Fundació Lluís Llach\nEl camió carregat per portar el material Foto: Medi Ambient UdL\nDescarregar imatge (crèdits: Medi Ambient UdL)\nLa Universitat de Lleida (UdL) ha recollit un total de 120 ordinadors per ajudar la Fundació Lluís Llach a la posada en marxa d'una aula d'informàtica a l'Institut de secundària de la localitat de Palmarin, al Senegal. Són 105 donatius de la UdL i una quinzena de particulars i empreses. Els farà arribar al país africà l'ONG Noves Tecnologies per a Àfrica (NTA), que també col·labora amb la Fundació. NTA també farà una revisió prèvia dels PCs, pantalles i ratolins per garantir que tot estigui en bones condicions d'ús.\nLa UdL va signar un conveni de col·laboració amb la Fundació Lluís Llach l'any 2014, per contribuir al projecte educatiu Anem més lluny per pal·liar les mancances de material que pateixen les escoles de la regió i que dificulta als joves estudiar a la Universitat.\nLlach convida a col·laborar per muntar una aula informàtica a Senegal\nLa seua fundació i la UdL tornen a activar el conveni signat al 2014


AMPLIACIÓ:Més de 400 persones es manifesten a Sabadell per denunciar l'emergència climàtica\nAMPLIACIÓ:Més de 400 persones es manifesten a Sabadell per denunciar l’emergència climàtica\nLa protesta s'emmarca en el moviment 'Fridays for Future' i també s'ha dut a terme a d'altres localitats com Igualada, Mataró o Berga\nEls joves del Vallès Occidental han omplert els carrers de Sabadell per fer sentir la seva veu i conscienciar els ciutadans que l’emergència climàtica és un problema “que afecta tothom”. Així ho ha assegurat la portaveu del moviment ‘Friday’s for Future’ a la capital vallesana, Anna Maria Oms, que considera imprescindible que els joves “prenguin consciència del mal estat en què es troba la Terra i s’organitzin”. Oms assegura que s’ha de canviar la tendència actual, fomentar pràctiques “més sostenibles” i que no malmetin el planeta. “Reivindiquem un futur digne per nosaltres i els nostres fills”, ha apuntat. Així mateix ha demanat “diàleg” a la classe política i “accions a nivell local, regional, nacional, europeu i mundial” per combatre el canvi climàtic i frenar les emissions de gasos d’efecte hivernacle, l’increment de plàstics al mar. Els participants d’aquesta marxa s’han concentrat a la plaça de les Dones del Tèxtil de la ciutat i s’han desplaçat fins la plaça Sant Roc, davant l’Ajuntament, amb càntics en contra del Quart Cinturó, i de la contaminació. Algunes de les proclames que s’han sentit han estat “Què passa? Què passa? Que contamines massa!”, “No, no, no a la contaminació” o “Què volem? Justícia climàtica!”. En acabar la marxa els manifestants han llegit un manifest que ha recordat que d’acord amb un dels principals punts de l’informe IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change, de l’ONU), el 2030 serà un punt de no retorn davant l’escalfament global i la crisi climàtica. Alhora ha alertat que si la tendència no canvia l’any 2050 “hi haurà més plàstics que peixos al mar”, ja que només un 14% dels materials que es depositen al contenidor groc es reciclen. El text també assenyala que hi ha més d’un milió d’espècies en perill d’extinció i considera que l’actual sistema de vida capitalista i consumista n’és el responsable. “Volem mesures sòlides, efectives i a curt termini a les nostres ciutats”, expressa el text que lamenta que “un dia es decreti l’emergència climàtica i l’endemà és reclami el Quart Cinturó”. Alhora assenyala que la humanitat i la biosfera estan sent sacrificades perquè un reduït nombre de persones pugui continuar acumulant injustament grans quantitats de diners i riquesa. Friday’s for Future ha organitzat diverses accions i tallers durant la pròxima setmana.Aquestes accions culminaran el divendres, 27 de setembre, amb una vaga d’estudiants, universitaris i de secundària, que compta també amb el suport de diverses organitzacions i sindicats. Les quatre capitals catalanes, així com d’altres localitats com Manresa, Manlleu, Palamòs o Sant Vicenç dels Horts se sumaran a aquesta iniciativa.


Prepareu-vos! Estem a punt de començar, Barberà La Mola ja està aquí! – C.E. L'Esquirol\n17 mayo, 2017 celesquirol Leave a comment\nTraieu la pols a les sabatilles, prepareu aquest modelets tan còmodes i monos, no us deixeu la cantimplora i sobretot porteu molta energia, aquest dissabte ens ho passarem com mai!\nEncara teniu algun dubte de què és Barberà la mola? Aquí teniu totes les respostes!, http://celesquirol.esactivitats/barbera-lamola/\nEncara no esteu inscrits? No ús amoïneu, divendres a la tarda estarem a l’esplai fent inscripcions presencials i si no us podeu passar, envieu-nos un correu a Ce.lesquirol@gmail.com i us resoldrem tots els dubtes.\nI sense vosaltres no fem res, apunteu-vos! Aquestes colònies són obertes a tothom, apunteu als vostres germans, amics, cosins com més siguem més riurem! Quan tornem podreu seguir fent els pagaments! Si encara no ús heu inscrit i no heu fet el primer pagament, afanyeu-vos! A la web podreu trobar tota la informació referent a les colònies d’estiu: Colònies d’Estiu 2017 Preparats per l’abordatge!?


RodaMots - puix parla en català…\npuix parla en català…\nDivendres, 27 d'octubre del 2017 /\nAl·lusió al vers final d’un sonet anònim del segle XVII que textualment diu «Pus parl’en cathala, Deu li’n don Gloria», que sovint es va utilitzar com a divisa política i literària a partir de la Renaixença, i més modernament, com a vindicació acrítica de qualsevol text que fos escrit en català, vindicació que avui és blasmada.\nJoan Fuster, a Proposicions deshonestes (1968), va fer-ne el que ara en diríem un remake: «“Puix parla en català… vegem què ha dit.” El decasíl·lab és igualment correcte, i el contingut, més raonable».\nEn una carta a Carles Riba del 1954, Joan Coromines diu: «Sempre he batallat per anorrear aquells que interpretaven aquella divisa [“puix parla en català, Déu li do glòria”] en el sentit de “com que és català, ja pot anar”, i aquells que reclamaven el tristament famós “no ve d’un pam” com un privilegi per a la seva catalanitat. Amb aquests no hi transigirem mai, perquè si hi transigíem deixaríem d’ésser qui som».\nI, encara més reculadament, Joan Sales (al núm. 20 dels Quaderns de l’Exili, juny de 1946) escrivia: «L’atribució d’aquesta frase, pel que es veu, preocupa molt els nostres cultes. En un prospecte anunciant pomposament una revista literària de moltes pretensions, la veiem atribuïda a Ballot (qui, en efecte, la va copiar en la seva Gramàtica Cathalana del 1814). Perquè no s’hi trenquin més el cap, els direm que és el darrer vers d’un sonet estampat a la primera edició de la Crònica Universal d’en Jeroni Pujades, famós historiador català del segle XVII, i que els homes de la Renaixença (Ballot el primer) van citar sovint».\nFa temps que Andrés Iniesta estudia i practica el català, i ha anunciat que pensa usar-lo cada vegada més en les seves rodes de premsa i també que a partir d’ara escriurà els seus missatges i tuits en català, castellà i anglès. Evidentment es tracta d’una bona notícia, més que més perquè el català —per desgràcia, ara sí— necessita encara aquesta mena d’actituds favorables per reforçar el lloc que li correspon com a llengua pròpia de Catalunya. O sigui que endavant, enhorabona i puix parla català, Déu li’n do glòria.\nSebastià Alzamora, «Parlar sense vergonya» (Ara, 22 de març del 2011)\nPerò el clos de la literatura catalana, tempestejat per totes bandes, continua essent monolític. El lema és encara l’antic «puix parla català, Déu li do glòria». Sovintegen els afalacs i les restriccions mentals, i la crítica, almenys dins el clos, és minsa i familiar. Quan algú l’exerceix en nom d’un esperit d’exigència, fereix la susceptibilitat d’altres escriptors —o lectors— poc avesats a patir-la (si són joves) o que han oblidat (si són grans) els temps en què sanejava el nostre món i fins arribava a ultrapassar certs límits.\nAlbert Manent, Literatura catalana en debat (Barcelona: Selecta, 1969), pàg. 83\nL’escreix / «Puix parla en català...»\nAlbert Manent (Premià de Dalt 1930-Barcelona 2014)\nUn comentari a “puix parla en català…”\nJordi Mascarella — Ripoll Dijous, 27 de juny del 2019 a les 13:06\nTan sols un comentari minúscul: l’anònim caputxí del primer sonet a Pujades escriu “pus parl’en Cathala. Deu li don gloria.” La cesura després de la sisena síl·laba és remarcada per un punt. El segon hemistiqui és, doncs, juxtaposat al primer; i el primer hemistiqui és la causal dels dos versos anteriors, com es pot veure en el facsímil de la Biblioteca de Catalunya que publica el Cervantes .\nTrobo modèlica l’opinió de Joan Coromines de 1954 que reproduïu més amunt.\nmés que un clubdeixar-hi la pell


Balanç molt positiu del cap de setmana\nEls equips del futbol formatiu amateur sumen 12 victòries i un empat en una bona jornada amb 77 gols a favor i només 9 en contra\nCADET A - GIRONA\nQuarta victòria consecutiva abans del derbi (4-0)\nEl Cadet A de Franc Artiga va signar un triomf contundent en un molt bon partit davant el Girona a la Ciutat Esportiva Joan Gamper (4-0). El primer gol va arribar de la mà de Pablo Moreno, al minut 28, i quatre minuts després va ser Adrià Bernabé qui va signar el segon de l’equip blaugrana. A la segona meitat, Nils Mortimer (min 52) va anotar el tercer gol i Ansu (min 54) va posar la cirereta del pastís amb una diana més al marcador. El Cadet A tanca la cinquena jornada de la Lliga a la segona posició, a dos punts del líder l’Espanyol, al qual, precisament, visita dissabte que ve a la Ciutat Esportiva Dani Jarque (17.00 h).\nAT. SEGRE B – CADET B\nUn bon triomf per escalar posicions (0-9)\nEl Cadet B de Cristian Catena ha escalat fins a la quarta posició del Grup 1 de la Preferent Cadet després de la seva contundent victòria al camp de l’At. Segre B (0-9). Els blaugranes van deixar el partit sentenciat en una gran primera part en què van aconseguir quatre gols gràcies a Zacarias Ghailan (min 18), Àlex Rico (min 23), Jaume Jardí (min 35) i Anwar Mediero (min 39). El gran protagonista de la segona part va ser el davanter Marc Lachévre, que va signar un hat-trick, en només nou minuts. Jaume Jardí, una altra vegada (min 71) i Ilaix (min 79) van arrodonir la victòria. El Cadet B rebrà la propera jornada la visita de La Floresta a la Ciutat Esportiva Joan Gamper.\nINFANTIL A – QUART\nPluja de gols i liderat en solitari (6-0)\nL’Infantil A de Carles Martínez va sumar la cinquena victòria consecutiva de la temporada contra un Quart molt defensiu que va resistir fins que Arnau Solà va obrir el marcador al minut 25. Els blaugranes, que van signar un partit molt complet, van anar al descans amb un 2-0 al marcador gràcies al segon gol anotat per Mamadou (min 34). L’Infantil A va imposar la seva superioritat a la segona meitat amb gols d’Eric Cañete (min 42), Arnau Farnós (min 48), Jorge Alastuey (min 64) i Leo Dos Reis (min 68). La propera jornada, l’Infantil A, que lidera en solitari la Divisió d’Honor, jugarà a domicili al camp del Gimnàstic Manresa, el seu immediat perseguidor a la competició.\nOLESA 87 – INFANTIL B\nEls de Sergi Milà obtenen un bon resultat fora de casa (0-7)\nL’Infantil B va obtenir una clara victòria davant de l’Olesa 87. El conjunt de Sergi Milà va dominar tot el matx, i ja des de ben aviat va poder obrir el marcador. Al minut sis de partit, Gavi va fer el primer gol de l’enfrontament. Poc després, el domini i la persistència blaugrana havia anat en augment fins que al minut 8 Juan Larios va fer el segon. En pocs minuts, els joves culers havien posat un bon avantatge al marcador i ja començaven a veure el rival amb una certa llunyania. Narcís Costa (min 22 i min 34), Adrián Bobi (min 28 i min 35) i Pablo López (min 58) van arrodonir la victòria blaugrana. Els nois de Sergi Milà segueixen amb una molt bona dinàmica. Aquesta consistència de joc s’ha vist reflectida en els tres partits que s’han disputat fins ara, i els blaugranes han obtingut els nou punts possibles. L’Infantil B rebrà la propera jornada la visita del Reus Deportiu.\nL’HOSPITALET – ALEVÍ A\nTreballada victòria i líders en solitari (1-6)\nL’Aleví A de Marc Serra va treure un bon resultat fora de casa, imposant-se a L’Hospitalet per 1-6. Tot i que al primer minut de joc l’equip local es va posar per davant del marcador, amb un gol d’Adrián García, no els va costar gaire als nois de Marc Serra d’empatar el partit i posar-se per davant. Al minut 29, Jan Molina va empatar el partit i a partir d’aleshores L’Hospitalet no va poder seguir el ritme intens que van aplicar els culers. Gerard Hernández (min 33) i Raúl Alarcón (min 44) van posar l’1-3 al marcador abans que Jan Molina fes dos gols més que significaven un hat-trick. Solo Traoré va tancar la victòria marcant l’1-6. Gràcies a aquest triomf l’Aleví A se situa líder en solitari, amb 45 gols a favor i només un en contra, i la propera setmana rep la visita de l’Igualada.\nALEVÍ B - CORNELLÀ\nAgònica victòria al darrer minut contra un rival directe (3-2)\nL’Aleví B va guanyar al darrer sospir un partit important davant d’un rival directe. Els nois de Jordi Pérez es van imposar al Cornellà B per 3-2 després d’un partit molt igualat. Finalment, els blaugranes van poder consolidar un triomf que els va permetre escalar fins a la tercera posició i van avançar, precisament, el Cornellà a la classificació. La primera meitat va tenir un domini barcelonista. A la mitja hora de partit, l’Aleví B es va avançar al marcador amb dos gols al mateix minut. Elliot Cervellera i Joel Roca van ser els encarregats d’obrir el matx. El resultat semblava sentenciat, però en el tram final el Cornellà va empatar amb dos gols d’Adrià (min 49) i Yanis (min 56). Quan l’empat semblava el resultat definitiu, l’Aleví B va creure en si mateix i va buscar la victòria fins a trobar-la en una acció a pilota aturada que va materialitzar Ferran Baqué al darrer minut. L’Aleví B jugarà la propera jornada al camp del Mercantil.\nALEVÍ C – IGUALADA\nTercer triomf consecutiu dels nois de David Sánchez (7-0)\nL’Aleví C de David Sánchez va sumar la tercera victòria consecutiva al Grup 1 de la Primera Divisió amb una golejada contra l’Igualada (7-0). Un gol matiner del navarrès Alejandro Domínguez va donar ales als blaugranes, que van seguir provant sort fins que, abans de la mitja part, els gols de Jan Quiles i Arnau Pradas van posar el 3-0 al marcador. A la represa, la tònica va ser la mateixa, i les dianes d’Héctor Fort, Pol Montesinos, en dues ocasions, i Marc Guiu van sentenciar el matx. La setmana vinent l’Aleví C, que comparteix el liderat amb el Sant Just A, jugarà a domicili davant el Gimnàstic Manresa, quart classificat.\nCASTELLDEFELS – ALEVÍ D\nBon joc i gols per un equip en ratxa (1-7)\nL’Aleví D de Dani Horcas continua en una línia ascendent i després d’aquesta victòria s’ha situat segon a la Lliga amb els mateixos punts que l’Horta, L’Hospitalet C i el Sant Gabriel B. L’Aleví D va guanyar per un resultat contundent i va demostrar la seva efectivitat de cara a gol, i a la vegada la seva solidesa defensiva. Al minut 29, els de Dani Horcas ja van obrir el marcador mitjançant Iván Rodríguez. Seguidament, al minut 31, va arribar el segon gol, obra de Daniel Tristán Gudjohnsen. Posteriorment, Iván Rodríguez va repetir amb dues dianes més, i va signar un hat-trick que va completar una golejada a la qual també s’hi van sumar Tomás Marqués (min 37), Mateo Sciancalepore (min 50) i Ethan Torreira (min 58) amb els seus gols. L’Aleví D rebrà la propera jornada la visita del Sant Ildefons.\nMOLLET – BENJAMÍ A\nTriomf per seguir a la part alta de la classificació (0-7)\nEl Benjamí A va aconseguir una nova victòria i ja està situat a la primera plaça de la classificació. Els de Jordi Font van sentenciar el partit ben d’hora davant d’un Mollet que va tenir poques opcions durant tot el matx. Joel Escaler va fer dos gols gairebé seguits i molt matiners (m. 7 i m. 10). Després d’això, el partit ja va començar a encarrilar-se. El mateix jugador va completar el hat-trick després de marcar l’últim gol del partit (0-7). Un dels altres jugadors destacats va ser Yamal Nasraoui, que va fer dues dianes en menys de cinc minuts. Landry i Xavi Castellanos van arrodonir la golejada. Els de Jordi Font, d’aquesta manera, continuen amb la bona dinàmica amb la que van començar la temporada i la propera setmana rebran la visita del tercer classificat, el Mercantil.\nBENJAMÍ B – VILA OLÍMPICA\nEls nois d’Òscar Jorquera signen un gran partit (9-1)\nEl Benjamí B d’Òscar Jorquera va superar sense problemes el Vila Olímpica per 9-1. Ben aviat, al minut dos de partit, Xavi Espart va obrir el marcador i a partir d’aquest moment el domini blaugrana va ser contundent. Tres dels jugadors que van destacar durant aquest partit van ser Gibert Jordana, que va fer dos gols (min 29 i 30), Albert Navarro (min 37 i 38) i Lassana Diaby (min 18 i min 39). Quim Junyent i Gerard Ruiz de Valdivia van tancar la golejada. El Benjamí B té uns bons números, ja que els nois de Jorquera han aconseguit guanyar tots els partits que han disputat fins ara. La seva efectivitat de cara a porteria va demostrar el potencial dels joves blaugranes, que al mateix temps van tenir una important solidesa defensiva. Aquesta bona dinàmica ha fet que apareguin els bons resultats i puguin mantenir-se a la primera posició. La propera setmana visitaran el camp de L’Hospitalet.\nBENJAMÍ C – BARCELONISTA TERLENKA\nLa lluita fins al final té recompensa (3-2)\nEl Benjamí C va tancar la tercera jornada de competició com a líder després d’una victòria ajustada amb el Barcelonista Terlenka. El visitant Àlex Casas va marcar el primer gol del partit al minut 10, però el blaugrana Arnau Marés va empatar el partit vuit minuts després. L’embranzida local va permetre a Xavi Espart anotar la segona diana local, tot i que Rayan Zinebi va tornar l’empat al marcador. Després d’un estira-i-arronsa David Juan va decidir la victòria i va marcar l’últim gol del partit al minut 38. La setmana vinent el Benjamí C buscarà mantenir-se al capdamunt de la taula al camp del Vilanova Geltrú.\nSANTA EULÀLIA – BENJAMÍ D\nRemuntada que acaba en empat a domicili (2-2)\nEl Benjamí D va empatar al difícil camp del Santa Eulàlia. Els locals Rubén Fernández i Iker Montoya van marcar els dos primers gols del partit a favor del Santa Eulàlia, però els nois d’Alexis Pintó van aconseguir igualar-los amb dues dianes de David Juliá (min 32) i Boussou Williams (min 41). La setmana vinent, el Benjamí D, cinquè classificat, jugarà a la Ciutat Esportiva Joan Gamper davant el líder, el Sant Gabriel A.\nVictòria, molts gols i primers a la classificació (0-7)\nEl Prebenjamí de Juan Antonio Gil va superar sense problemes el Prat B per un resultat de zero gols a set. Al minut 19 de partit, Ethan Rodríguez va obrir el marcador i a partir d’aquest moment el conjunt culer va aconseguir la resta de gols del partit. El matx va ser un festival de gols per part dels nois blaugranes, que van dominar tots els aspectes del duel. Ethan Rodríguez, Michal Zuk i Aisher Font van ser dels jugadors més destacats, ja que cadascun d’ells va fer dos gols. El Prebenjamí segueix amb una línia ascendent i continua a dalt de tot de la classificació amb un ple de tres partits jugats i tres victòries. La propera jornada rebrà la visita del Can Vidalet, tercer classificat.


Miquel Martín i Serra: de juliol 2018\nL'epistolari entre Gaziel i Pla\nS'acaba de publicar la correspondència entre Gaziel i Josep Pla, amb l'edició a cura de Manuel Llanas. El llibre aplega cinquanta-vuit cartes, entre els anys 1941-1964, i un apèndix amb articles i ressenyes dels dos autors, juntament amb un qüestionari sobre els Godó que Pla va enviar a Gaziel. Cal esmentar que només set cartes són de Pla, però malgrat aquesta desproporció constitueixen un testimoni revelador i valuosíssim de la relació entre dos dels millors prosistes de la nostra llengua. Serveixen també per trencar certs tòpics sobre els dos autors empordanesos i per conèixer alguns detalls tant de la seva vida personal com de la seva trajectòria literària.\nDesprés d'uns anys de tibantor, de recels o d'indiferència, les cartes mostren de seguida una actitud d'acostament, de complicitat i fins i tot de mútua admiració. Gaziel, des de Madrid, demana sovint a Pla de veure's i compartir un àpat i una llarga sobretaula: "Ens veurem l'estiu que ve? Potser abans? Déu ho faci. Jo us llegeixo amb gran plaer, de lluny estant, però més goig tindria de sentir-vos de la vora" (1947). De fet, Gaziel està convençut que entre ell i Pla hi ha molt punts de coincidència: l'amor al mar i al paisatge de l'Empordà, una certa concepció del periodisme i de la literatura i fins i tot una visió crítica i independent del món i de la situació del país, que sovint es barreja amb un deix de desencant o amb un volgut aïllament que s'assembla molt a l'exili interior: "vós en la vostra fecunda soledat del Mas Pla, jo en aquest silenci i aquest desert de Madrid" (1953).\nM'interessa, però, destacar aquella correspondència que parla del premi Sant Jordi de novel·la de l'any 1960, que fins aleshores s'havia anomenat Joanot Martorell. Pla i Gaziel en són membres del jurat, juntament amb Joan Fuster, Joan Petit, Martínez Ferrando, Jordi Rubió i Joan Pons. Al llarg de diverses cartes, comenten i valoren les obres presentades al certamen, entre les quals n'hi ha de Calders, Pedrolo, Benguerel o Rodoreda, que hi concorre amb La plaça del Diamant (amb el títol de Colometa). Aquesta novel·la, però, no convenç Gaziel ni Pla, que arriba a definir-la com "un intent fallit". No deixa de ser curiós que dos autors tan lúcids i esmolats com ells, deixin passar una obra tan fonda, tan potent, tan colpidorament humana com La plaça del Diamant. Però potser tot plegat corrobora el que Joan Sales li diu sovint a Mercè Rodoreda a les seves cartes: que els premis literaris són una rifa i que només el temps és un crític fiable.\nDiari de Girona, 22 de juliol de 2018\n"La meva infantesa hauria estat una manifestació ofegada, mutilada i raquítica, sense la gran contrapartida rural de la nostra finca de Santa Coloma de Gramenet, durant els tres mesos d'estiu", així s'expressa Josep Maria de Sagarra a les seves Memòries. I tot seguit ens descriu les delícies d'aquells estius en un jardí immens, ple de racons i amagatalls, envoltat d'hortes i fruiterars, de bestiar i aventures. Tots aquells records i experiències, a més, van esdevenir un material preciós per "construir personalíssims castells imaginatius" i també per evocar, passats els anys, tot un univers sensorial i líric que s'havia de manifestar en la seva obra poètica, dramàtica i narrativa. Semblantment s'expressa Prudenci Bertrana a la novel·la L'hereu, en la qual relata les vacances escolars al mas Aspriu, a l'Esparra. A través del seu àlter ego Innocenci Aspriu i de magnífiques descripcions, Bertrana mostra la seva passió per la natura, pel paisatge, per les feines vinculades a la terra i per un entorn que "l'omplia de goig, perquè li parlava d'un alliberament absolut, de l'única vida que ell creia raonable i digna d'ésser viscuda". Orfe de pare amb cinc anys, Joan Vinyoli també sent una mena d'alliberació quan comença els estiuejos a Sant Coloma de Farners. Allà, gairebé com una revelació, hi descobreix la natura boscana, l'amor, les lectures i també, amb el temps, la seva vocació literària, que sent com una crida irrenunciable.\nPerò d'altres escriptors passaven l'estiueig de la seva infantesa a la costa, amb l'estímul infinit del mar i tot el seu món, gairebé com un repte davant el misteri que representava. És el cas de Joaquim Ruyra i Blanes, població que va inspirar bona part de les seves narracions, amb la parla salabrosa dels pescadors i aquell alè de llegenda o fatalisme que impregna alguns dels seus relats. O de Josep Pla, que rememora els seus estius al Canadell, a Calella, moments d'una gran felicitat i llibertat en comunió amb la natura: "Hom queda badant, fascinat, dominat. D'aquí pervé, potser, que l'única posició de l'home davant de la mar hagi estat de simple contemplació" (El quadern gris). I també Gaziel recorda les sortides amb barca per les aigües de Sant Feliu de Guíxols, "a la vora de la mar més clara, lluminosa, serena i humana del món" (Tots els camins duen a Roma), sovint acompanyat d'un vell pescador que l'inicia en els secrets del mar i de la vida i que li fa enyorar per sempre més aquells escenaris d'infantesa i aquell paisatge del qual no podrà deslligar-se'n ja mai.\nDiari de Girona, 8 de juliol de 2018


Les entitats veïnals de Berga esperen que la inversió en l'asfalt es mantingui - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes entitats veïnals de Berga esperen que la inversió en l'asfalt es mantingui\nEls veïns alerten que fa molts anys que hi ha carrers fets malbé i que caldrà més manteniment\nOperaris treballen en la reparació de forats a l'alfalt al carrer Prat de la Riba de Berga arxiu/dolors clotet\nOperaris treballen en la reparació de forats a l'alfalt al carrer Prat de la Riba de Berga\nL'anunci de l'Ajuntament de Berga de destinar una partida pressupostària de 350.000 euros a l'arranjament dels carrers ha generat un alleujament a les associacions veïnals, els representants de les quals coincideixen que fa molts anys que la trama urbana de la ciutat necessita una operació de manteniment. Els delegats dels veïns apunten que, no obstant això, l'actuació per tapar els forats dels carrers haurà de mantenir-se en els pròxims anys si el consistori vol realment arribar a tot arreu.\nEl president de l'Associació de Veïns de la Valldan, Joan Pla, ha argumentat que «la sensació general que cal un arranjament dels carrers es respira a tot arreu, fa una bona temporada que estem faltats de manteniment». Sobre el veïnat, Pla ha explicat que «nosaltres, quan detectàvem algun forat, en fèiem una foto i ho passàvem a l'Ajuntament o a través de la regidoria que portava una veïna del barri. Ara ja no ho fem. Ara, no sé com repartiran aquesta inversió, perquè de queixes segur que n'hi ha a tot arreu, perquè aquest tema estava una mica abandonat. El que està clar és que allà on inverteixin serà benvingut». Per a l'Associació de Veïns de la Valldan, una de les pitjors zones del barri és al camí de Cardona, del passeig dels Abeuradors en amunt, on la vorera està molt aixecada per la pressió dels arbres. Els veïns ho han demanat i ara esperen una resposta.\nEn la mateixa línia, el president de l'Associació de Veïns de Casampons, Joan Boixader, ha argumentat que «ja fa molt temps que ens queixem que als carrers hi ha forats, sobretot al carrer de pujada de Casampons, és el que està més malmès juntament amb alguns ramals com ara el carrer Sagàs. Els problemes són bàsicament a l'asfalt, tot i que a les voreres també els falta manteniment». Els veïns de Casampons s'han reunit amb regidors i han presentat demandes a l'Ajuntament, no tan sols en aquest mandat sinó també en l'anterior. Boixader confia que alguna part dels 350.000 euros anirà a parar al seu veïnat perquè «alguna cosa hem sentit», però no s'ho creuran fins que no vegin les màquines treballant al carrer.\nAl veïnat de Santa Eulàlia els forats al paviment són un problema generalitzat. N'hi ha a tots els car-rers dels blocs i en alguns són tan grans que quan plou s'hi acumula l'aigua i es fan bassals que després els vehicles trepitgen, de manera que s'embruten les parets. Especialment preocupant és el carrer del bloc 34. El vicepresident de l'associació de veïns, Joan Porta, ha remarcat que «no ens queixem d'aquest Ajuntament perquè petites actuacions ja les han anat fent, pintant i arreglant quatre illes. Ara, però, cal que ho completin arreglant els carrers. De fet, ens van prometre que quan arribi alguna subvenció vindran a arreglar-los». Porta ha ironitzat amb el temps que fa que cal un manteniment dels carrers i ha apuntat que «tots els ajuntaments, bons o dolents, acostumen a fer el mateix, ens diuen que sí, que ho volen arreglar, però després no ho fan, les paraules se les emporta el vent». Els carrers del veïnat de Santa Eulàlia són d'asfalt però en algunes zones els forats han anat creant trams de sorra, fins al punt que «quan vas en cotxe has de vigilar perquè corres el perill de tocar a terra». Porta ha apuntat que «no volem pas que ens arreglin tots els carrers, però els que estan més malament sí». Els veïns de Santa Eulàlia compten que una part d'aquesta partida pressupostària vagi a parar al seu veïnat pel fet que és un dels més poblats de Berga.\nAl veïnat de la Font del Ros la situació no és millor. Hi ha molts carrers amb forats i en alguns les obres de millora hi són urgents. És el cas, per exemple, dels carrers Prat de la Riba, Picasso i el passeig Francesc Macià. La presidenta de l'associació de veïns, Dolors Bernal, ha explicat que l'Ajuntament ha actuat en alguns vials de manera puntual però que «en general es necessita una millora a tot arreu, el carrer Prat de la Riba està fatal». Els veïns tenen contacte amb el consistori, fins al punt que dos regidors van assistir a l'assemblea general, i els van assegurar que la reforma del passeig Francesc Macià ja està fins i tot aprovada. És per això que estan esperançats que les màquines arribin aviat al barri i a la ciutat.


L' Escola Pàlcam, escola concertada, ofereix formació des d'Educació Infantil fins a Batxillerat i Cicles Formatius al barri d'Horta-Guinardó de Barcelona, molt a prop de la Sagrada Família » Orientació Psicopedagògica\nEl Departament d’Orientació de l’Escola Pàlcam és un servei intern d’assessorament i orientació psicopedagògic per a totes les etapes que imparteix l’escola i que té com a objectiu col·laborar amb els tutors i els professors, a més dedonar recolzament a totes les famílies.\nUna de les moltes tasques que du a terme el Departament és el Pla d’Atenció a la Diversitat que contempla el conjunt d’actuacions i mesures educatives per tal de garantir la millor resposta a les necessitats i diferències de tots i cadascun dels nostres alumnes en un entorn inclusiu. És per aquesta raó que ofereix oportunitats reals d’aprenentatge en el context educatiu ordinari i està present en totes les nostres actuacions.\nEn determinades situacions, amb aquesta atenció a l’aula no n’hi haurà prou i serà llavors el moment idoni per prendre mesures específiques.\nLa missió de l’atenció a la diversitat és configurar tot un conjunt d’accions que permetin que l’alumnat amb adaptacions curriculars o bé nouvinguts o bé de reforç assoleixin els objectius acadèmics i socials proposats per a ells a partir de la seva situació personal.\nEn general el Departament Psicopedagògic ha d’exercir un rol de mediador entre els diferents àmbits d’actuació:\nAlumnes i famílies: es valoren les competències i necessitats educatives dels alumnes, se’n fa un seguiment i s’orienta les famílies i alumnes, tot coordinant-nos amb els diferents professionals externs.\nAula: s’orienta el tutor i se li facilita assessorament en relació a possibles dinàmiques de grup o determinades situacions de conflicte.\nComissió d’Atenció a la Diversitat: es planifica i es fa el seguiment de les mesures d’atenció que s’apliquen a les necessitats educatives del nostre alumnat.


El sindicat de funcionaris esclata contra la gestió de la pandèmia: “Que deixin de fer política” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl sindicat de funcionaris esclata contra la gestió de la pandèmia: “Que deixin de fer política”\nEl president del Sipaag lamenta la deficient planificació a l’Oficina Covid i l’excés de contractacions per la via d’urgència “per acabar col·locant els amiguets”\n01/12/2021 (12:18 CET)\nLluís Anguita presideix el Sipaag. ARXIU\nLes aigües baixen remogudes a l’edifici administratiu de Govern i, en conjunt, a l’administració. Almenys a la central i en l’àmbit general. El president del sindicat de funcionaris (Sipaag), Lluís Anguita, ha esclatat contra el que considera una deficient gestió de la pandèmia i, d’entrada i en primer lloc, a l’Oficina Covid: “No veuen la tele els seus responsables per saber com avançava la cosa?”, ha lamentat, tot clamant als mandataris governamentals que “davant d’un cas greu de salut pública, deixin de fer política”.\nPer solucionar la manca de recursos de l’Oficina Covid i el descontrol existent -hores d’ara és impossible ja traçar tots els nous contagis que apareixent; de fet, ja fa dies que ho és i d’aquí que els contagis avancin encara de manera més ràpida- s’han mobilitzat funcionaris d’altres departaments. “Som servidors públics i ens agradi més o menys, estem per allò que se’ns demani i se’ns necessiti. Però és evident que hi ha hagut una deficient planificació”, ha lamentat Anguita, que explica que fa dies que s’hauria d’haver reforçat l’òrgan de rastreig.\n“Som servidors públics i ens agradi més o menys, estem per allò que se’ns demani i se’ns necessiti. Però és evident que hi ha hagut una deficient planificació”, afirma Lluís Anguita\n“Al seu dia, quan va afluixar una mica la pandèmia, es va fer gent fora, ja degudament formada, amb el pretext que no tenia la titulació acadèmica necessària, un MATES2 de mínim. I ara s’ha tornat a refusar personal de l’àmbit sanitari perquè no té aquesta formació”, malda el president del Sipaag, que lamenta l’obstinació del director de l’oficina, Bruno Bartolomé. “La formació es pot adquirir de moltes formes, i més per a un lloc com aquest, no només és bona la via acadèmica per molt que en molts àmbits pugui ser recomanable i fins i tot exigible”, ha explicat Anguita.\nEl Sipaag està fart de veure com els mandataris polítics fan i desfan i a darrera hora han de recórrer a contractacions a través d’empreses de treball temporal o recurrent a la via d’urgència que la legislació permet. “Però hi ha coses que es poden anticipar i fa dies que es veia a venir que hi havia un increment de casos”. Al final, lamenta Anguita, en més d’una, de dues i de tres ocasions el que s’acaba primant, segons ell, és “la contractació d’amiguets. Ja ho hem dit altres cops, amb l’excusa de la Covid sembla que tot val”.


Luna Lovegood - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nmagizoòlega i estudiant\nLovegood House (en)\nExèrcit d'en Dumbledore i Ravenclaw\nLuna «Llunàtica» Lovegood és un personatge fictici a la sèrie de llibres Harry Potter escrits per l'autora britànica J. K. Rowling. És una companya molt excèntrica d'en Harry a Hogwarts, i pertany a la residència de Ravenclaw. És un any menor que ell, sent de la mateixa generació que la Ginny Weasley.\nLa Luna té els cabells rossos amb tons foscos, llarg fins a la cintura. Els seus ulls clars li donen un aire de sorpresa constant i certa aura de bogeria. Porta la seva vareta màgica sobre l'orella esquerra i porta un collaret fet amb taps de cervesa.\nApareix per primera vegada a Harry Potter i l'orde del Fènix. A causa del seu comportament excèntric l'anomenen «Llunàtica». En un principi, la Luna és massa estranya per a en Harry i fins i tot sent vergonya de ser vist amb ella, però a poc a poc la Luna es guanya la seva amistat. En els moments en què la moral d'en Harry està en els seus punts més baixos, com després de la mort del seu padrí Sirius Black i la d'en Dobby, la Luna és la que diu les paraules que li donen esperança i determinació per a seguir endavant.\n1 El personatge en les novel·les\n1.3 L'orde del Fènix\n1.4 El misteri del Príncep\n1.5 Les relíquies de la Mort\n2 Vida després de la fi de les novel·les\n3 Versió fílmica\nEl personatge en les novel·les[modifica]\nLa seva mare és Pandora Lovegood, ella va morir durant un experiment màgic que va sortir malament quan la Luna tenia solament nou anys. Ella va ser testimoni de la seva mort i per això pot veure els cavalls vesprals des del primer dia que va entrar a Hogwarts. El seu pare, en Xenòfil Lovegood, és l'editor de la revista El Tafaner (The Quibbler) i comparteix amb ella la fascinació per criatures fantàstiques, que probablement són inexistents. Als estius emprenen excursions a la recerca d'aquestes criatures. Els Lovegood viuen al petit poble d'Ottery St. Catchpole al sud d'Anglaterra, a prop de la casa de la Família Weasley.\nLa Luna és una jove solitària i estranya que es caracteritza per la seva sinceritat i originalitat. Fa les coses a la seva manera, sense importar-li el que pensin els altres. Té un aire somiador i una manera despreocupada i divertida de veure la vida. Algunes vegades el seu excés de sinceritat sufoca als altres. En Harry opina que la Luna s'atreveix a dir coses que ningú diria i admira aquesta qualitat en la seva amiga. La Luna considera a en Harry Potter, la Ginny Weasley, l'Hermione Granger, en Ron Weasley i en Neville Longbottom els seus únics i veritables amics. Aconsegueix guanyar-se la seva amistat gràcies a la seva valentia i lleialtat indiscutibles. Anys després, en Harry i la Ginny nomenen a la seva filla Lily Luna en honor d'ella.\nLa Luna demostra que la fe en l'irracional i el desconegut no pot ser descartat, sent el contrapunt de l'Hermione, que representa el poder de la raó i la il·lustració. El fet d'haver estat seleccionada per a Ravenclaw indica que és molt intel·ligent.\nL'orde del Fènix[modifica]\nLa Ginny li presenta a la Luna a en Harry i a en Neville al Hogwarts Express quan entren al seu compartiment al no poder trobar-ne un altre de buit. Aparentment ningú vol compartir la cambra amb l'estranya jove. La Ginny sembla conèixer-la i li assegura a en Neville que la Luna «està bé». Quan la Xo Xang entra per a saludar a en Harry, aquest sent vergonya de ser vist amb la Luna i en Neville. Posteriorment en Ron i l'Hermione s'uneixen a ells i tampoc semblen tenir una impressió favorable de la Luna. La Ginny, en canvi, sembla divertir-se veient les reaccions dels altres.\nLa Luna sempre fa tot el possible per ajudar a en Harry. L'altament cuestionable revista del seu pare, El Tafaner publica una entrevista exclusiva amb en Harry, on aquest parla sobre el que va passar al Torneig dels Tres Bruicots i anuncia que en Voldemort ha tornat. A causa de l'èxit d'aquesta entrevista, la Luna i el seu pare tenen els diners suficients per a anar en una excursió a la recerca d'un animal fantàstic, de l'existència del qual només ells estan convençuts.\nLa Luna vas anar a la reunió al bar Cap del Senglar i s'integra a l'Exèrcit d'en Dumbledore (ED). Juntament amb en Harry, la Ginny, en Ron, l'Hermione i en Neville, participa en la missió del rescat d'en Sirius Black i la subsegüent batalla al Departament de Misteris, quan descobreixen que es tracta d'una emboscada. En Harry pensa que la Ginny, en Neville i la Luna no serien la seva primera opció d'entre els membres de l'ED per a ajudar a la missió a la Conselleria, però no té més remei que acceptar que hi vagin a causa de la inflexible insistència dels tres. La Luna és la que suggereix volar a Londres fent servir els cavalls vesprals i posteriorment sobresurt a la batalla. Lesiona a un cavaller de la mort al fer esclatar un model del planeta Plutó a la seva cara, protegeix a en Ron quan està confós i també ajuda a la Ginny que té un turmell fracturat. És un dels últims membres de l'ED a caure lesionat durant el combat. Un encanteri la fa volar pels aires i s'estavella contra una taula fent que perdi el coneixement, però no sofreix ferides majors.\nAl final del curs escolar en Harry troba a la Luna posant cartells demanant que les seves possessions, que han estat amagades per altres estudiants, li siguin retornades. Aquest és un moment en què la moral d'en Harry aquesta en un dels seus punts més baixos a causa de la mort del seu padrí Sirius Black. La Luna li explica a en Harry com ella havia vist morir a la seva mare en un accident màgic i li diu, amb certesa absoluta, que espera veure a la seva mare de nou. Suggereix que les veus que en Harry i ella havien escoltat darrere del vel al Departament de Misteris són els seus éssers volguts que els esperen. «s'aixeca una mica».\nEl misteri del Príncep[modifica]\nAl tren de retorn a Hogwarts per a iniciar l'any escolar, en Harry s'assenta en el mateix compartiment que en Neville i la Luna. La Rosana Vana, al capdavant de diverses nenes, entra per a convidar-lo a què s'uneixi amb ella i les seves amigues en un altre compartiment. Li diu que no, que s'ha d'asseure amb «ells», assenyalant a en Neville i la Luna. En Harry li diu que «ells» són els seus amics. Una vegada que la Rosana se n'ha anat, la Luna li diu a en Harry que la gent s'imagina que ell té amics més «genials» que en Neville i ella. En Harry li respon dient-li que ell pensa que ambdós són «genials», i que ells i no els altres, es van estar i van barallar-se a la batalla del Departament de Misteris. Aquesta escena contrasta radicalment amb la mateixa situació l'any anterior, quan en Harry va sentir vergonya de ser vist amb la Luna i en Neville al tren. Segons paraules de la J. K. Rowling, l'escena reflecteix que en Harry ha madurat.\nTambé es nota un canvi en l'actitud dels altres amics d'en Harry respecte a la Luna. La Ginny, que malgrat ser amigable amb la Luna l'any anterior, li deia «llunàtica», ara s'oposa feroçment al fet que algú l'anomenés «llunàtica» en la seva presència, fins i tot quan es tracta del seu germà Ron. Per la seva banda en Ron, el més insensible del grup, admet el seu creixent afecte per la Luna. Quan l'Hermione plora desconsolada dins del bany després d'una discussió amb en Ron, durant el festeig d'aquest amb la Lavender Brown, la Luna sent que plora i entra a consolar-la.\nPren el lloc de comentarista als partits de quidditch i les seves narracions distretes, són sobre punts irrellevants, provoquen el riure dels estudiants i una mica de vergonya i enfadament de la professora McGonagall. Acompanya a en Harry, com a amiga, a la reunió de Nadal del professor Llagot.\nLa Luna i en Neville són els únics membres de l'ED que responen al missatge d'ajuda que l'Hermione envia a través de les monedes encantades. No pren part activa de la batalla a la Torre d'Astronomia, car està als soterranis amb l'Hermione vigilant al professor Snape. Aquest no obstant això, assoleix burlar la seva vigilància.\nVa assistir al funeral d'en Dumbledore ajudant a en Neville, que resultà lesionat a la batalla de la Torre d'Astronomia. Quan en Harry els veu, sent sorgir en ell un gran afecte per ambdós. Sap que ells eren els que més apreciaven l'ED i que probablement eren els únics que vigilaven les seves monedes encantades.\nLa Luna i el seu pare són convidats a les noces d'en Bill i la Fleur, on assisteixen vestint cridaners vestits grocs. A pesar que en Harry té un aspecte completament diferent, car ha pres la poción de la mutació per a romandre amagat, la Luna immediatament el reconeix i l'anomena pel seu nom. Quan en Harry li pregunta com ha pogut reconèixe'l, la Luna li contesta que ha estat «per la seva expressió».\nMentre roman a Hogwarts, es reintegra a l'Exèrcit d'en Dumbledore. Juntament amb la Ginny i en Neville, s'esforça per desestabilizar el règim imposat pels cavallers de la mort a l'escola i és part de l'intent de robar l'espasa de Gryffindor de l'oficina de l'Snape. Els tres són capturats a l'intent, però l'Snape els dona un càstig sorprenentment lleuger. Durant les vacances de Nadal, la Luna és segrestada per cavallers de la mort a l'estació de tren de Hogsmeade.\nEn Harry, en Ron i l'Hermione decideixen anar a buscar al pare de la Luna perquè els expliqui què són les Relíquies de la mort. A la casa dels Lovegood, que sembla una llauna, en Harry veu que en la seva habitació la Luna havia pintat les cares de l'Hermione, la Ginny, en Ron, en Neville i ell al sostre, units per una cadena d'or feta de la paraula «amics» repetida milers de vegades en lletra petita. En veure allò, l'envaeix un profund sentiment fraternal per la Luna. No obstant això, en Harry nota que l'habitació no sembla haver estat fet servida en molt temps i sospita que és una trampa. Descobreixen que la Luna ha estat segrestada per cavallers de la mort per culpa del suport que el seu pare oferia a en Harry a través de la seva revista i que aquest, ha alertat als cavallers de la mort de la seva presència en un intent de canviar-los per la vida de la Luna. Aconsegueixen escapar amb penes i treballs.\nLa Luna està presonera amb el senyor Ollivander (fabricant de varetes) al soterrani de la casa d'en Lucius Malfoy; que es converteix en caserna general dels cavallers de la mort. És rescatada juntament amb en Harry, en Ron, l'Hermione, l'Ollivander i en Dean Thomas, per en Dobby (l'elf domèstic lliure), que mor en el procés. La Luna diu les paraules en honor d'en Dobby durant el seu funeral. Quan és el torn d'en Harry de dir unes paraules, s'adona que la Luna «ja ho ha dit tot». Posteriorment van a un lloc més segur amb una vareta que l'Ollivander li fabrica en agraïment pel suport que li va brindar mentre van ser presoners junts.\nÉs convocada per en Neville per a participar en la Batalla de Hogwarts amb la moneda encantada. Per insistència de la Ginny, duu a en Harry a la torre de Ravenclaw en lloc de la Xo Xang, que s'havia ofert a dur-lo primer. Aquí, és instrumental en la captura de l'Al·lecto i l'Amycus Carrow. Posteriorment salva les vides d'en Harry, en Ron i l'Hermione quan són atacats per cent demèntors. La Luna, liderant a en Seamus Finnigan i l'Ernie Mcmillan, convoca el seu patronus i manté a ratlla als demèntors, al mateix temps que ajuda a en Harry a convocar el seu donant-li ànims. En Harry es recupera i pot convocar el seu patronus amb el que els demèntors finalment fugen d'una vegada per sempre. A la batalla final, es bat en duel juntament amb les seves amigues Ginny i Hermione contra la Bel·latrix Lestrange, que finalment és vençuda per la mare de la Ginny, la Molly Weasley. Després de la victòria final, la Luna és l'única que s'adona que en Harry necessita una mica de tranquil·litat i crea la distracció necessària perquè se'n vagi sota la capa que fa invisible.\nVida després de la fi de les novel·les[modifica]\nDinou anys després de la batalla de Hogwarts, la Luna és l'equivalent d'una naturalista de gran fama en el món màgic. Va dedicar la seva vida a la investigació, descobrint que moltes de les criatures fantàstiques que el seu pare li havia esmentat eren inexistents. No obstant això li atribueix a la ment oberta que el seu pare conreà en ella, els seus més importants descobriments, incloent moltes espècies que eren desconegudes. Va acabar casant-se amb en Rolf Scamander, net d'en Newt Scamander, l'autor de Bèsties fantàstiques i on trobar-les.\nA més, en el recent documental per a la televisió britànica J. K. Rowling – Un Any en la Vida, l'autora diu que va tenir fills bessons i que es diuen Lorcan i Lysander.\nLa Luna és interpretada per l'actriu irlandesa, l'Evanna Lynch, qui és una gran fanàtica de la sèrie Harry Potter. Això la va motivar a audicionar a Londres i imposar-se a unes 15.000 nenes en una audició oberta, després que l'audició privada no va funcionar. Va realitzar el paper a Harry Potter i l'orde del Fènix i està confirmada per a repetir el paper a Harry Potter i el misteri del Príncep. Encara no ha estat confirmada la seva participació en l'adaptació de Harry Potter i les relíquies de la Mort. La seva actuació a Harry Potter i l'orde del Fènix ha estat considerada com una revelació i J. K. Rowling ha dit que l'«Evanna és perfecta» per al personatge. A més va dir que de tots els actors que han aparegut en la sèrie de pel·lícules de Harry Potter, l'Evanna Lynch és l'única que ha entrat en el seu pensament mentre escrivia.\nEn l'adaptació cinematogràfica de Harry Potter i l'orde del Fènix, les escenes més importants de la Luna en el llibre es mantenen, encara que es condensen o es posen en diferents punts. Per exemple, l'escena en què en Harry troba a la Luna donant-li menjar als cavalls vesprals, no apareix en el llibre i és una condensació de l'escena on en Hagrid dona la seva classe sobre els cavalls vesprals als alumnes i l'escena al final on la Luna li relata a en Harry com va morir la seva mare. Es va ometre, no obstant això, l'escena al Hogwarts Express quan la Xo Xang entra en el compartimento d'en Harry, en Neville i la Luna.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Luna Lovegood\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Luna_Lovegood&oldid=29291578»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 gen 2022 a les 23:04.