Barcelona Comerç, Inscripció "Parlem de comerç urbà"\nEls pròxims dies 19 i 20 de maig de 2014 Barcelona Comerç organitza les XII Jornades Europees de Comerç Urbà “Parlem de Comerç Urbà” que tindran lloc al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB) situat al carrer Montalegre, 5 de Barcelona.\nBarcelona Comerç, representants del comerç urbà de Barcelona i organitzador de les Jornades Europees de Vitrines D’Europe, convida a tots els comerciants de Barcelona a l’hora que a comerciants de França, Itàlia, Bèlgica, Portugal, Luxemburg i de la resta de Catalunya i Espanya, així com als venedors dels Mercats Municipals, a debatre sobre comerç.\nA nom de Barcelona Comerç i indicar Jornades Comerç Urbà.\nVitrines d’Europe / Barcelona Comerç\nRecordeu definir correctament el titular Barcelona Comerç i la referència Jornades Comerç Urbà.\nCal enviar una còpia de la transferència, juntament amb el nom i congnoms utilitzats en el formulari d’inscripció. La incripció no serà efectiva fins que Barcelona Comerç no hagi rebut el justificant de pagament.


MÉS i el PSIB defensen els comptes autonòmics perquè "reforcen el sistema públic de benestar" i Podem acusa el PP de "populisme fiscal"\n2 min. Palma 19/11/2018 11:33\n651x366 El president del PP, Biel Company, durant la roda de premsa d'aquest dilluns. / PP El president del PP, Biel Company, durant la roda de premsa d'aquest dilluns. / PP\nEl Parlament votarà aquest dimarts les esmenes a la totalitat que els tres grups de l'oposició han presentat als comptes preacordats entre les forces d'esquerres. Aquest dilluns, el líder del PP, Biel Company, ha assegurat que el projecte presentat pel Govern és "de terra cremada" perquè infla la despesa i demostra que la presidenta, Francina Armengol, "no confia tornar a governar".\nCompany creu que la previsió de creixement en què es basen els comptes, del 2,7% del PIB, és "totalment increïble" i que el Govern "els ha inflat" tant en ingressos com en despesa. En concret, ha destacat la xifra de despesa no financera, que passarà el 8,5%.\nAvançant un debat que encara no s'ha produït i que s'allargarà durant tota la tramitació pressupostària, MÉS per Mallorca creu que l'oposició (i en concret, el PP) insistirà a demanar rebaixes fiscals. Per això, ha dit el portaveu ecosobiranista Josep Ferrà, "si volen baixar impostos, estan obligats a dir d'on retallarien".\nA més, Ferrà ha assenyalat que els comptes ja preveuen algunes baixades d'impostos i noves desgravacions fiscals i ha insistit que, a més, "reforcen els pilars del sistema públic" en qüestions com educació, sanitat, polítiques socials, ocupació o transports. En la mateixa línia, el portaveu de Podem, Alberto Jarabo, ha acusat el PP de fer "populisme fiscal" i creu que la rebaixa que proposen "impediria pagar els serveis públics". Així mateix, el partit morat ha tancat files amb el Govern, com ja s'havia anunciat, i ha destacat que augmentaran algunes de les partides que Podem més va prioritzar en la negociació dels comptes, com ara l'educació de 0 a 3 anys o l'habitatge públic.\nMaría José Camps, del Partit Socialista, ha dit que "no hi ha arguments que justifiquin les esmenes a la totalitat" i ha acusat Company de "repetir un mantra" de crítiques al Govern. Camps ha destacat la "millor gestió econòmica" que ha fet, afirmar, l'actual Executiu.\nEl Pi, que també demana la retirada dels comptes, creu que el projecte del Govern "no respon a l'estratègia que s'havia marcat a principi de legislatura" que s'hauria d'haver centrat en bastir "una nova economia" en més inversions en qüestions com innovació i recerca.


Mengem raïm, mare | Catorze.cat\nMaria Climent | 24/09/2018 a les 23:26h\nVa haver-hi una època de les nostres vides en què ens va agafar per menjar raïm. Només del verd i només raïm. A cada menjada. No ens venia de gust menjar res més. Com si la dolçor d'aquesta fruita es pogués endur l'amargor nostra. Allò, si em diguessis que va durar un mes, m’ho creuria, però si em diguessis que va ser un any sencer, també m’ho creuria.\nAnàvem pel supermercat i fèiem la volta per tots els passadissos amb cara de desgana i en sortíem només, ho recordo, amb una bossa plena fins a dalt de raïm. Potser també amb un parell de brics de llet i cereals per a la xiqueta. A ella, que també havia perdut la gana però d’una altra manera, l’enviàvem a dinar a casa d’algun familiar i per sopar, que es fes llet amb cereals. (Sopar, per cert, que va adoptar com a normal fins als vint anys, ma germana, meufill.)\nSopàvem per tandes. Primer la xiqueta. Sola i amb la tele posada, alguns dibuixos animats. Quan s’acabava la tassa de Cola-cao que es feia ella mateixa i s’atipava de cereals, marxava al seu quarto a veure una estona més la tele o a dormir. Llavors tu i jo trèiem el raïm, sense dir-nos pràcticament res perquè igual que no teníem gana, tampoc teníem ganes de xerrar. Només servilletes? Servilletes. Voldràs got? No, no cal. I ens posàvem a pelar-lo, gra a gra, primer la pell, després, dit enclavat al mig i pinyolets cap a fora, com a tu t’agrada i com jo em vaig copiar que m’agradava. (A qui li pot agradar el raïm amb pell després d’haver-lo provat sense?) Era com un ritual, ho fèiem sense pressa perquè total, el premi no era menjar-se el gra, ja us dic que no teníem fam. El premi era que passés el temps, o bé no hi havia premi, no ho tinc clar.\nLa setmana passada vaig anar a un recital de poesia de Sònia Moll on va llegir poemes que parlaven de sa mare. “No faig diferència entre si estava viva o morta perquè per a mi és el mateix”, diu l’autora. Suposo que una mare és una mare independentment de l’estat en què es trobi. Em va fer pensar en la meva, és clar. Vaig recordar una època suficientment llunyana en el temps en què encara em podia posar gelosa dels nens que tenia a la classe la meva mare o en què li assegurava que quan fos gran, jo a ella, la duria a un hotel de set estrelles i se’n reia.\nVinc d’estar-me unes setmanes a casa seva. Hem menjat normal i raïm de postres, ara que n’és l’època. (Ara és bo i barato, diu ella.) Si una època és bona o dolenta es podria mesurar amb unitats de gana que tenim. Aquestes setmanes hem tingut una gana discreta, com els dies discrets que amaguen felicitats discretes i ja està. Res de focs artificials, i res de drames, tampoc, cosa que és d’agrair. Fins i tot, entre gra de raïm i gra de raïm, hem pogut treure una mica de riure acumulat.\nEn tornar a la ciutat i obrir la maleta, he vist que m’hi havies ficat un tàper, mama. Era ple de raïm, del verd. Anit en vaig menjar, avui també. I mentre en pelava els grans –primer la pell, dit enclavat, pinyolets fora– ho he entès: aquí no hi ha ningú més, però a mi em sembla que, el raïm, mai no me’l menjaré sola.\nAnònim, 25/09/2018 a les 08:55\nAmb raïm o sense, mai ens sentirem soles😘


Anna Gabriel: 'Per mi el PSUC és ma mare'\nAnna Gabriel: ‘Per mi el PSUC és ma mare’\nEntrevista a la candidata de la CUP, número 2 per Barcelona\nAnna Gabriel (1975) és nascuda a Sallent, on va ser regidora de la CUP entre els anys 2003 i 2011. Durant la legislatura passada treballava per a la CUP al Parlament de Catalunya, sense ser diputada. Coordinava l’equip. Després del procés per escollir diputats, va sortir escollida número dos i és molt probable que durant la legislatura vinent sigui una de les cares noves de la formació. Anna Gabriel és professora de dret a la UAB i rep VilaWeb al Col·legi de Periodistes.\n—Heu estat coordinadora de la CUP al parlament. Això què vol dir?\n—És una feina d’una polivalència total: portar tota l’agenda dels diputats, tant la parlamentària com la de fora, fer la funció d’acompanyament, lectura global de la planificació i fer proposta de priorització. Perquè no arribem a tot. I havíem de prioritzar.\n—Què us ha sorprès més del parlament, des de dins?\n—No hi ha gran secret. La tristesa, si vols, és que hi ha hagut tantes dificultats per a socialitzar un coneixement que finalment és molt senzill d’adquirir i que no amaga justament grans secrets, al contrari. Aquest pretès espai d’expertesa en el funcionament parlamentari l’única cosa que fa es dotar-te d’una mena de coneixement politico-tècnic que fa que els altres depenguin de tu. Quan es demana, per exemple, si és encertat que hi hagi relleu dels diputats actuals perquè ells ja han adquirit aquest coneixement jo diria, a banda de consideracions polítiques, que la pràctica parlamentaria i el coneixement intern s’adquireix molt abans que no sembla.\n—En el vostre cas, us polititzeu a casa, o a fora?\n—He tingut la sort, o privilegi, de tenir una família molt polititzada. El meu besavi va cremar els diners a la plaça de Sallent perquè s’hi va instal·lar el comunisme llibertari, que els va durar tres dies. Però ell va cremar-los, perquè entenia que s’acabava aquest sistema de funcionament. I a partir d’aquí, a la meva família hi ha hagut tota una generació de treballadors, militants sindicals, polítics molt de base i molts, analfabets. Però que m’han impregnat d’un sistema de valors i ètica personal que a mi em dóna solidesa política.\n—Veniu de tradició comunista o anarquista?\n—Majoritàriament, anarquista. Sallent és poble miner, amb molta CNT i on durant el 1937 el comitè de milícies té una força impressionant. S’hi col·lectivitza tot. Per part de ma mare, hi ha militància comunista. Ma mare ve del PSUC. Per tant, tot allò que deia en Quim Arrufat sobre el dolor amb què l’ha colpit veure com actuaven els hereus del PSUC, jo també ho he viscut. Per mi el PSUC és ma mare, o aquelles treballadores de fàbrica que eren regidores d’ajuntament sense cobrar ni cinc i que anaven a fer el ‘domingo rojo’. És aquella convicció que la democràcia s’havia de construir entre tots. I veure com determinades esquerres han oblidat tan de pressa que si són on són és gràcies a la gent… Actualment no representen res que tingui a veure amb els interessos d’aquesta gent. És dolorós.\n—Pablo Iglesias va dividir els catalans segons l’origen. Doncs Anna Gabriel, de la CUP, té família a Andalusia.\n—M’agradaria que no haguessin existit mai, aquestes declaracions. Que és un error polític, malgrat que són gent que tenen aquesta capacitat d’articular ‘think tanks’ de pensament polític. Si els vots s’han d’aconseguir a partir d’aquesta distinció per origen, jo no els voldria. I després perquè aquestes paraules indiquen un desconeixement del país que jo crec que no tenen. I per tant em preocupa. El coneixen i fan com si no. En aquest país hi ha moltes dones i moltes famílies catalanes que han passat deu i dotze hores davant dels telers. La meva família també és treballadora, i part d’origen català. Et dol, i preferiries que les declaracions no haguessin existit. Personalment, tinc ganes que deixem de xerrar d’aquesta qüestió. Però també és veritat que quan fem trobades en alguns altres llocs de l’estat tens la sensació que has de tombar el mite que no ets burgès, i que ets independentista per una qüestió que té a veure amb un respecte profund a la democràcia, als pobles i als drets col·lectius. I que la independència no té res a veure amb una qüestió d’origen.\n—Catalunya Sí que es Pot voldrà escriure la constitució catalana per a la qual no ha volgut lluitar. I els de la CUP encara els ajudareu a escriure-la…\n—No ajudarem cap formació política a fer res. Però sí que volem sumar com més persones, diputades, regidors i gent a fer el procés constituent. Com més, millor. Nosaltres no volem que la constitució sorgeixi d’un quarto fosc amb dotze senyors amb un cigar que en saben molt. I evidentment, aquí volem sumar-hi tothom.\n—No hi ha independència sense Convergència\n—Jo això ho vaig dir, sí. En una entrevista al País Basc, i va haver-hi una certa reacció. Si llegies l’entrevista, però, veies que distingia. Perquè si Convergència és el peix al cove, creure que el paper del catalanisme moderat és apuntalar i millorar la governabilitat espanyola, si CiU vol dir entramat polític empresarial, és evident que amb això no hi haurà independència. I que ho hauríem d’aïllar si volem que hi sigui. Per això és important la distinció.\n—Ahir es van presentar els independentistes d’ICV, que aniran amb Catalunya Sí que es Pot. Una raó més que dificulta comptar vots el 27-S. Com els comptem, aquests?\n—Crec que la responsabilitat que ara tinguem aquest debat és de l’estat espanyol, que no ens va deixar fer el 9-N, i CiU que sempre ho volen fer tot en el marc de legalitat. Per tant, no es van atrevir a fer el referèndum que havíem de fer i que ens havia de servir per a comptar vots. Dit això: hi ha vots que són clarament del no, però n’hi ha que, com dius, no és gens clar. Si hi ha una majoria de vots en les dues formacions que clarament han dit ‘compteu-nos en el sí’, perfecte. Aleshores sabrem que hauríem d’afegir més vots que hi ha a Catalunya Sí que es Pot. La majoria ja seria folgada.\n—La CUP es defineix anticapitalista.\n—Jo parlo d’anticapitalisme, sí. Vol dir que vas contra coses que passen. Ho sóc no d’una manera estranya, sinó per sentit de comú: la majoria de gent d’aquest país és contrària que facin fora la gent de casa seva, per exemple. O contrària a la retallada de drets bàsics. Anticapitalisme és anar contra tot això.\n—Us imagineu una Catalunya sense parlament?\n—Trobo molt interessant que puguem obrir un debat profund sobre tota l’arquitectura institucional. Per tant, com a plantejament suggeridor em sembla molt interessant: com seria una Catalunya sense parlament? Hi podria haver un entramat institucional que partís bàsicament del municipalisme? Com s’hauria d’articular després?\n—Tot el poder a baix.\n—Tot el poder per als soviets. [Riu.] També és cert que venim d’una etapa en què s’han fet tantes barbaritats que som en una ressaca del que hauria de ser l’antítesi de la política local. Tothom volia tenir l’equipament al seu poble, tothom volia construir com més habitatge millor. I sense perspectiva global i amb lògiques d’endeutament que no podrem pagar en tres vides. Per tant, hem de veure com combinem que el poder sigui a la base, però que alhora hi hagi limitació, perquè si no ens quedarem sense país en quatre dies.\n—D’on traurà els vots, la CUP?\n—Ens votarà gent que entén que en aquest moment cal claredat, valentia, pràctica política. Que no n’hi ha prou amb diputats que votaran de determinada manera, sinó que tenen una determinada cultura política. Captem vots que vénen d’aquí. D’una lectura íntegra del moment.\n—Junts pel Sí us ha robat les places. Ara les ocupen ells.\n—Que no ho saps que ens ho copien tot? Ha! Jo he sentit consellers d’aquest govern que han parlat del ‘fil roig que uneix passat, present i futur’. Ara ja tothom parla de ‘la triple crisi’. Hi ha formacions que en els seus cartells posen ‘Ho volem tot, ho volem decidir tot’, emulant la nostra campanya. Sense tenir equips de campanya maquinant tota l’estona, sinó fent-ho des de baix, generem lemes, formats i pràctiques polítiques que es queden uns altres. Som així de generosos.\n—Quin seria un bon resultat de la CUP – Crida Constituent?\n—No puc llegir els resultats només en clau CUP. Jo ara et podria dir un determinat nombre de diputats per a la CUP. Però si després aquests diputats miressin a banda i banda i ni ho hi hagués ningú més, tampoc no serviria de res. Els resultats els hem de voler en clau de país. Com més diputats millor, però per la CUP i pel país. Com més diputats vulguin la ruptura, millor.\n—Per què a Sallent, de tradició minera, avui mana CiU?\n—Amb el suport del PSC. A Sallent els pactes de govern s’expliquen a partir de la mina i Iberpotash, l’empresa, aquella amb capital d’Israel. Els pactes entre partits s’expliquen sobre els interessos d’Iberpotash. Del 2003 al 2009, ERC, PSC i nosaltres vam fer un govern que no es va doblegar. Fins que el PSC ens va deixar en minoria l’últim any perquè nosaltres no aprovàvem l’ampliació del creixement del runam salí, el residu que es llença a l’exterior. A partir del 2007, i ho recordaré tota la vida, una directora general de Qualitat Ambiental d’aleshores, d’ICV, amb qui no ens enteníem quan parlàvem del runam salí ni de medi em va dir: ‘No et preocupis, vénen eleccions i ja canviarà el panorama polític a Sallent i farem el que hàgim de fer.’ I efectivament, després hem tingut un pacte estable CiU-PSC. No vull ser simplista. Per a qualsevol conseller o directora general de Medi Ambient, la qüestió de Sallent (o de Flix) no ha de ser fàcil: heretes problemes gestats per molts anys. I passa que tothom cau en el xantatge dels llocs de feina. Sembla que si vas contra el runam vas contra els treballadors. És molt pervers, tot plegat.


Presó per a dos dels sis detinguts per la violació grupal Bilbao\nAgressió a una jove de 18 anys\nPresó per a dos dels sis detinguts per la violació múltiple de Bilbao\nEls altres quatre detinguts han quedat en llibertat amb la condició de presentar-se cada dia en dependències judicials\nBarcelona - Diumenge, 04/08/2019 - 18:27\nDos dels sis detinguts divendres passat per la seva presumpta implicació en una violació grupal a una jove de 18 anys al parc d’Etxebarria de Bilbao han ingressat a la presó biscaïna de Basauri per ordre judicial.\nEls altres quatre detinguts han quedat en llibertat amb la condició de presentar-se cada dia en dependències judicials.\nEls sis arrestats van ser posats a disposició judicial dissabte al matí. Els detinguts han estat declarant des de les 10 del matí fins a les quatre de la matinada d’aquest diumenge, quan el jutge ha decidit l’ingrés a la presó de Basauri de dos dels arrestats i aquesta matinada el jutge ha adoptat aquestes mesures, segons ha informat aquest diumenge la Ertzaintza.\nEls homes, magribins i d’entre 18 i 36 anys, van ser detinguts divendres a la matinada després que una jove acudís a un centre hospitalari on va relatar haver patit una agressió sexual en grup hores abans. Segons fonts pròximes a la investigació, després d’agredir-la sexualment li van llançar 17 euros i van marxar. Tres dels sis detinguts tenen antecedents.\nLa detenció va ser possible gràcies a la descripció que la víctima va fer d’un tatuatge que un dels agressors tenia al coll. A partir d’aquí, la policia els va anar detenint tots.\nLa posada en llibertat de quatre dels arrestats no ha provat gens bé entre els veïns. El president de la Federació d’Associacions Veïnals de Bilbao, Carlos Ruiz, ha advertit, en declaracions a Efe, de la possibilitat que els presumptes implicats en aquesta agressió sexual poguessin cometre fets del mateix tipus o que tinguessin relació amb altres delictes sexuals que han tingut lloc recentment la capital biscaïna, si bé el departament basc de Seguretat no ha confirmat aquesta dada.\nRuiz ha demanat als jutges “més fermesa” contra els que han comès aquests delictes, perquè els seus autors solen repetir-los, “com s’ha comprovat en el cas de ‘La manada’, individus que acumulen ja diverses condemnes per fets semblants. A més, la Federació ha advertit que “la víctima pot creuar-se al carrer amb els seus agressors”.


Joies de bricolatge: elegant anell de monedes (2021)\nJoies de bricolatge: elegant anell de monedes\nUn anell de monedes quedarà molt bonic als dits de les dones. Si es fa correctament, serà difícil distingir-lo del saló.\nCom es fa un anell de monedes de moda amb les seves pròpies mans?\nCom es fa un anell a partir d'una moneda de cinc rubles?\nFer un anell a partir d'una moneda amb un pes mort\nCom es pot crear un anell de monedes de moda amb les seves pròpies mans?\nPer fer-ho, necessitareu:\nplaca d'enclusa metàl·lica;\neines de moldre i polir;\nInstruccions per crear un anell a partir d'una moneda :\nCol·loqueu la moneda a l’enclusa amb la vora i poseu-hi les parts convexes de la cullera. A continuació, passeu suaument uniformement al voltant de la vora de la moneda, donant-li copets lleugerament. Així es comprova la forma del blanc;\nUtilitzeu un trepant per perforar un petit forat al centre. Instal·leu el trepant tan aviat com el final passi per la moneda. Aneu amb compte, tan aviat com l'anell s'escalfi, és possible que us cremeu;\nAgafeu paper de vidre i engegueu la broca i tritureu les parts exteriors de la peça;\nAcabeu la superfície. Per fer-ho, agafa un drap, aplica-hi un compost abrasiu i poleix la superfície. Repetiu el tractament diverses vegades per obtenir un acabat de mirall;\nAra subjecteu la moneda en un torn amb uns coixinets de cartró per protegir-la de les ratllades;\nAmplieu el forat de la moneda amb un trepant. Es tracta d’un treball bastant minuciós, ja que hi ha la possibilitat de danyar la moneda. Tot s’ha de fer amb cura, comprovant constantment la força de la subjecció;\nAmb una eina elèctrica amb un corró de polir, suavitzeu l’interior de l’anell. Després d'això, les vores es tornaran força nítides. Llimeu les vores de la peça amb un angle de 40 graus per tots els costats fins que siguin més rodones. Tritureu la superfície interna de l'anell amb un coixinet de polit i elimineu les rugositats. L'accessori està a punt.\nmoneda de cinc rubles;\nInstruccions per crear un accessori:\nSi voleu fer joies gruixudes, utilitzeu una moneda de 5 rubles.\nEn primer lloc, agafeu quelcom metàl·lic, per exemple, un martell o alguna cosa aixínomés un tros de metall. Col·loqueu-hi la vora d’una moneda i, agafant-la amb els dits, bateu-la al llarg de la vora amb una cullera pesada. Això triga molt, per tant, tingueu paciència. Aquesta és l'única manera de comprendre com fer un anell amb una moneda i si val la pena.\nFeu aquest treball unes 3 vegades, després gireu el metall i torneu a treballar. En aquest cas, el més important és tocar sovint, però no dur, de manera que la superfície s’expandeixi gradualment a partir dels cops i quedi llisa.\nEls tremolors forts poden provocar cops.\nToca fins que la xinxa assoleixi la mida desitjada. Després, comenceu a mesurar el diàmetre amb una brúixola per mantenir els paràmetres exactes.\nÉs hora de perforar. Primer, fixeu el níquel en un torn per evitar ratllar la superfície. Després d’això, introduïu l’anell entre ells de manera que a través de la seva obertura hi hagi accés a la moneda. Després de fixar i mantenir bé l'estructura, foradeu la peça.\nAra amplieu el forat. Per fer-ho, s’ha d’ampliar l’anell magnètic amb una broca o una llima rodona d’un diàmetre adequat sense treure-la de la pinça. Primer liureu l’exterior. Agafeu un cargol i una femella de la mida i el diàmetre correctes, semblants al cercle interior de les joies. Feu lliscar un tros de tela gruixut sobre el forrellat i fixeu-lo amb una femella.\nÉs important que l'anell no entri en contacte amb el metall, en cas contrari es ratllarà. Estrenyiu el forrellat de la broca, engegueu-lo i tritureu l’anell primer sobre paper de vidre fi i després amb un drap gruixut. L'interior es pot polir fàcilment inserint un tros de prestatge recte a la broca en lloc de la broca. Mantingueu l'anell amb unes alicates embolicades en un drap gruixut.\nAixò és tot, l'anell està acabat, queda per netejar-lo bé amb les mans i l'accessori de moda està a punt.\nFeu un bricolatge amb un anell de monedes amb un clau morta\nSi esteu pensant en com fer un anell de monedes sense trepant, proveu aquest. Primer heu de decidir de què anireu fent l'anell. La plata es considera un material excel·lent. En primer lloc, escalfeu la moneda a foc vermell perquè es converteixi en elàstic, però no us l'excedeu; en cas contrari, el material començarà a deformar-se i es lubricaran alguns dels elements. Tan bon punt el níquel s’hagi tornat vermellós i una mica blanquejat, submergeix-lo immediatament en aigua freda.\nNo us alarmeu quan sentiu un xiulet. Això és normal.\nAra aneu a l'obra principal. Feu un trepant i punxeu un forat per mantenir-lo recte. Com més gran sigui el diàmetre de la broca, més primes seran les joies. Després de fer el forat, agafeu el martell i el cargol. Gràcies a ells, seleccionareu la mida de moneda necessària i li donareu la forma òptima.\nCol·loqueu una moneda al cargol i, amb suaus cops de martell, baixeu-la i estireu-la gradualment. Aquest és un procés bastant minuciós. Toqueu les joies amb molta cura perquè no es deformin. Porteu el nickle a la mida desitjada i traieu l'anell.\n31 JOYAS GENIALES DE BRICOLAJE QUE TE ASOMBRARÁN\nPublicació anterior Com aprendre a caminar correctament amb talons: exercicis, consells\nPropera publicació Torticolis en un nen: causes, símptomes, diagnòstic, tractament\nCom identificar un perfum d’elit\nEl perfum d'elit és el somni de totes les dones. Permeten no només gaudir d'un aroma meravellós, sinó també de ressaltar l'atractiu de la imatge...\nCurler bumerangs: característiques per aconseguir bells rínxols\nLes dones sempre estan insatisfetes amb alguna cosa en el seu aspecte. Els propietaris de rínxols juganers somien amb els cabells llisos, mentre...\nCom trencar una trena tu mateix: què es necessita per crear un pentinat bonic?salut i bellesa\nCom distingir el vòmit de la regurgitació en un nadó?Sóc mare!\nAliments dietèticsesports i salut\nQue bonic tallar texansFet a mà\nOn va el gruix del cabell i com afrontar-lo?salut i bellesa


Concert amb Ginestà i Xavi Sarrià - Diada 2021\nEl divendres 1 d’octubre a la plaça Catalunya de Figueres tindrà lloc un concert que comptarà amb Ginestà i Xavi Sarrià. Prèviament hi haurà un breu parlament per part de la presidenta de l’ANC, Elisenda Paluzie.\nLes entrades no estan numerades, les localitats s’aniran ocupant per ordre d’arribada.\nL’obertura de portes serà a les 19.00 h.\nSi adquireixes l’entrada més la samarreta 11-S/1-O, la podràs recollir el mateix dia del concert.\nAconsegueix el teu bitllet


signes de problemes urinaris habituals en gossos\nApreneu a detectar problemes urinaris al vostre gos\nEls problemes urinaris en gossos són freqüents. Els signes poden anar des de pràcticament perceptibles fins a la incapacitat d’orinar (es tracta d’una emergència). Si la vostra mascota canvia els seus hàbits urinaris, consulteu el vostre veterinari el més aviat possible.\nAlguns problemes urinaris són el resultat d'altres malalties. Per exemple, un primer senyal comú de diabetis és la micció augmentada. Altres problemes poden ser el resultat de pedres o tumors a la bufeta que poden causar hàbits de micció anormals, sang a l’orina i infeccions del tracte urinari.\nSignes d’infecció del tracte urinari\nLes infeccions del tracte urinari són freqüents en gossos i solen ser causades per una condició mèdica subjacent. Diversos canvis en l’orina del vostre gos, com ara sang, olor dolent o nuvolositat o tensió per orinar, poden ser signes d’infecció en els ronyons, la bufeta o la uretra.\nSi observeu algun dels signes habituals d’una infecció del tracte urinari, consulteu el veterinari de seguida. Sovint hi ha tractaments i és millor iniciar-los tan aviat com sigui possible.\nSignes de malaltia renal\nEn un animal sa, els ronyons filtren els residus que produeixen el cos. Quan es produeix una insuficiència renal, aquests residus no es filtren adequadament i comencen a acumular-se al torrent sanguini. És quan sovint es noten signes clínics d’insuficiència renal.\nObteniu informació sobre els canvis, de vegades subtils, observats amb la malaltia renal perquè sàpigues quan es requereix una visita al veterinari. També és bo saber com es fa el diagnòstic i quines opcions de tractament hi ha disponibles.\nMoltes persones noten que el seu gos té set quan són grans. No obstant això, és important preocupar-se per l’augment del consum de beguda, sense importar l’edat del gos.\nEl millor és veure al vostre veterinari si observeu aquest comportament. Pot ser un signe de qualsevol malaltia i també comportarà un canvi en la micció.\nSalut de gossos sèniors\nT'has atrapat dient: 'Oh, és normal per a un vell gos'? Molts propietaris d’animals de companyia fan això, però alguns dels canvis que veiem en els gossos a mesura que envelleixen poden ser signes de problemes de salut, alguns dels quals són greus.\nEn lloc de descomptar aquests canvis en la vellesa, el millor és saber quan el vostre gos gran ha de veure un veterinari. Alguns són normals i cal esperar, però d’altres no, de manera que aprendre a reconèixer la diferència pot afectar la salut del vostre gos.\nContinua fins al 5 de 5 a continuació.\nUn dels problemes més freqüents en els gossos femelles més grans, en particular, és la filtració d’orina. Sovint ho notareu a mesura que s’aixeca de posar-se.\nNo s'ha d'ignorar la incontinència urinària en gossos espayosos femenins. Consulteu el vostre veterinari i pot ser que us pugui receptar un medicament que pot estrenyir la musculatura i prevenir més problemes.\nDetermineu la compatibilitat entre gossos\nQuè cal fer quan el teu cadell engoleix un objecte estranger\nCom entrenar el vostre gat per estar menys ansiós\nInformació de guarderia de gossos\nNoms de peixos comuns que comencen amb Y


Associació Catalana d'Atàxies Hereditàries (ACAH): I taula rodona “Marc d’atenció de les atàxies a Catalunya”\nA l'acte hi van assistir més de 60 persones entre les quals hi havia afectats d'atàxia, familiars, amics, representants de la delegació de Catalunya de la Federación Epañola de Enfermedades Raras (FEDER), representants del Govern Català i del Departament de Salut dedicats a les Malalties Minoritàries, investigadors i metges experts en atàxia.\nA la taula, els experts clínics i científics en atàxies van exposar temes crucials pera als atàxics, i van debatre el nou programa d'atenció integrada i continuada als atàxics que s'està implementant a Catalunya.\nEs van debatre els diferents estudis clínicos sobre la idebenona en les atàxies. I es va concloure que no sols no hi ha arguments científics que no recomanin l'ús de la idebenona per al pacient atàxic, sinó que es recomana la prescripció de idebenona al pacient d'atàxia per a tractar els símptomes clínics cardiològics.\nLa idebenona va ser retirada del Catsalut fa uns mesos, i es pretén, amb vàries reunions i informes científics, recomanar que es torni a implementar als pacients amb Atàxia de Friedreich a Catalunya.\nEs calcula que hi ha unes 140 persones amb Atàxia de Friedreich a Catalunya, que es veurien beneficiades amb el tractament.\nTambé es va tractar la necessitat de continuar la investigació científica, com l'única via per a trobar tractaments efectius en les atàxies. El desconeixement de les causes que produeixen les atàxies, les quals la majoria no te noms i cognoms, te com a conseqüència la falta de tractaments.\nPer últim es va tractar la necessitat d'impulsar la rehabilitació com a tractament de suport al pacient atàxic.\nEs crearà un document de consens amb les conclusions de la Taula Rodona, i es farà arribar als responsables del Departament de Salut sobre medicaments orfes a la propera reunió prevista pel dia 11 de Juny de 2012.\nText traduït del resum del Dr. Antoni Matilla.\nUs en deixem algunes fotos:


Entrevista a Bernard Foing - Revista Mètode\n«Prompte realitzaré el meu somni: posar una dona en la lluna»\nCientífic en cap de la missió SMART-1 de l'Agència Espacial Europea (ESA) i director de l'International Lunar Exploration Working Group\nEls viatges a la Lluna deixaren de ser contes de ciència-ficció des que el 1969 Neil Armstrong va trepitjar la Lluna. Fins al 1972 es van succeir cinc missions espacials tripulades més, encara que des d’aquell any cap altra ha intentat repetir l’aventura. Ara, en el segle que molts predeien com el de la conquesta de l’univers, les agències espacials mundials aposten per tornar a la Lluna, tot i que, al contrari que fa quaranta anys, amb estratègies ben definides i nous reptes científics. Bernard Foing, científic de l’Agència Espacial Europea, acaba de finalitzar el seu projecte més ambiciós, la primera sonda espacial europea, la SMART-1. Una experiència que ha verificat l’ús de les més noves tecnologies de propulsió a més d’un punt de partida de futurs projectes lunars. A València, durant les jornades realitzades sobre Art i Astronomia per l’Octubre Centre de Cultura Contemporània, Bernard Foing va explicar el repte i ens aventurà les properes missions espacials al nostre satèl·lit, així com la idea no molt llunyana d’establir una comunitat humana que visca a la Lluna.\nQuè és la SMART-1?\nEs tracta d’una missió europea a la Lluna que pretén demostrar unes noves tecnologies del futur, basades en una nova tècnica de propulsió i navegació alimentada per ions de l’energia solar. Es tracta d’una tecnologia molt avançada que consumeix molt poc carburant. Per exemple, en aquesta missió hem usat 60 litres de querosè, per a una distància de 350.000 quilòmetres. Una tecnologia molt útil que volem usar per tripular missions a Mercuri o per portar grans càrregues a Mart o la Lluna, però que precisa una gran paciència, perquè és molt lenta. De fet, per arribar a la Lluna hem necessitat tretze mesos, el que ens ha fet entrar en el llibre Guiness com la missió a la Lluna més lenta de la història.\nPer què pensa que és interessant explorar la Lluna?\nHi ha una raó bàsica: la Lluna forma part de les nostres vides. Un xiquet de deu anys coneix la Lluna, sap on és, hi té vincles. Però una persona de quaranta no sap assenyalar la situació de Mart en l’espai. Hi ha una relació de les persones amb la Lluna i, molt més important, entre el satèl·lit i la Terra. Ara sabem que tal vegada la Lluna és filla de la Terra, ja que prové d’un petit embrió que va nàixer de la col·lisió de la Terra amb un planeta de la grandària de Mart fa 4.500 milions d’anys. D’aquell núvol de pols i material tal volta nasqué la Lluna. De fet, pensem que mentre que el 15% de la Lluna té origen en materials de la Terra, el 85% del satèl·lit prové de l’absorció d’altres materials després de l’impacte. A més, la Lluna és un gran llibre d’història de la Terra, que ens dóna molta informació tant del seu interior com de l’exterior. Així podrem saber les conseqüències dels impactes d’alguns asteroides sobre el satèl·lit que també van arribar a la Terra. De fet, amb les imatges preses per la SMART-1 hem trobat en els pols de la Lluna rastres de gel que podrien haver estat dipositats pel xoc d’un asteroide.\nDe quina manera influeix la Lluna a la Terra?\nAvui sabem que la Lluna és un factor fonamental en l’aparició de la vida en la Terra. Gràcies a ella, el nostre planeta té una rotació molt estable. Si mirem Mart, per exemple, té una rotació molt caòtica, la qual cosa provoca grans catàstrofes climàtiques. Per contra, en el nostre planeta el clima és molt més estable, i encara que amb els anys ens anem separant de la Lluna, podem estar tranquils durant els pròxims milions d’anys, ja que aquesta rotació seguirà regulada.\n«La Lluna és un gran llibre d’història de la Terra que ens dóna molta informació tant del seu interior com de l’exterior»\nHa comentat l’aparició de gel en els pols de la Lluna. Pot explicar-nos un poc més aquest descobriment?\nSí, és clar. Una de les missions de la SMART-1 ha estat fotografiar tota la superfície lunar, de manera que ara coneixem més la zona per a missions futures. En algunes d’aquestes fotos hem descobert que en els pols de la Lluna hi ha capes de gel que van poder arribar de cometes o asteroides que van xocar contra ella. Segons la investigació d’aquestes capes podem afirmar que hi ha els ingredients necessaris per a la vida. El problema és que aquests pols són els més freds del Sistema Solar, amb 240 graus sota zero. Per això una de les missions futures, que es diu «El Pic de la Llum Eterna» consisteix a aterrar en un lloc pròxim al Pol Nord on el Sol no es pon mai, on se situaria una base robòtica d’investigació que usaria com alimentació la llum contínua del Sol.\nI aquesta missió de crear una base robòtica, com la duria a terme?\nLa primera tasca d’aquests robots seria la d’exploració: hauran de trobar possibles recursos naturals a la Lluna. Per això caldrà que revisen i prenguen mostres de l’escorça lunar, per poder investigar-ne l’origen. En el futur, aquests robots ajudarien a investigar la possible existència de vida a la Lluna, encara que la idea principal és preparar les condicions de vida necessàries perquè en el futur puguen viure-hi també persones, i així complir un dels meus somnis: posar una dona en la Lluna.\nPerò, estem parlant d’un llarg període de temps?\nNo, en menys de deu anys. El 2010 volem portar distintes màquines a la Lluna, i el 2015 crear aquest Poble de Robòtica per a la investigació. Seria bonic crear un experiment internacional i que en gaudira també el món sencer per mitjà d’imatges, vídeos o fins i tot simuladors de 3D i no solament els científics. Els robots serien controlats des de la Terra amb noves formes de tecnologies manipulades per sensors visuals i de moviment, amb el desig que en un temps aquests robots tingueren autonomia, intel·ligència artificial, i no necessiten ser tripulats des de la Terra.\nI el 2017 hi tornaríem, però no sols. Americans, russos i xinesos tenen planejades diferents missions. De fet, està en debat la possibilitat de crear una coalició humana internacional.\nEstà desenvolupant-se una nova cursa espacial? I si fóra així, qui controla la Lluna?\nPotser hi ha una certa competició entre xinesos i americans, però en general pensem més en una cooperació internacional, una mena de «casa internacional» a la Lluna, però sempre protegida per la llei. Segons el Tractat de l’Espai Exterior de 1967, que regula l’exploració i ús de l’espai incloent-hi la Lluna i altres cossos celestes, no hi ha absolutament cap possibilitat d’apropiar-se del satèl·lit. És a dir, cap país, compa nyia o individu pot «colonitzar» la Lluna i si fóra així, serien jutjats d’acord amb la legislació vigent del seu país.\nI per què ara es planteja una iniciativa general si des del 1972 cap persona hi ha tornat?\nPerquè fins ara no interessava mostrar de nou que s’hi podia arribar. Quan els americans hi van arribar va ser per demostrar que guanyaven la cursa espacial i que podien ser els únics que posaren un home a la Lluna. Quan ho aconseguiren, el repte va acabar. Ara les noves missions a la Lluna són molt més estudiades i planejades, amb objectius i funcions clares que ens poden ajudar a conèixer una mica més el satèl·lit veí.\nSón molts els que dubten de l’ar ribada del primer home a la Lluna i pensen que va ser una manipulació. Heu pogut confirmar la informació oficial des de la vostra sonda?\nSí, podem confirmar que no van manipular l’arribada. Des de les fotos preses en l’òrbita per la SMART-1 hem observat els rastres d’aterratge de les naus americanes i russes. Per exemple n’hi ha alguns, com els de l’Apollo 15, que han deixat un canó de lava amb 150 quilòmetres de llargària i 90 d’amplitud. A més hem vist que les nostres imatges són compatibles amb les preses en les missions americanes.\nTornant a la colonització de la Lluna, si una comunitat humana hi pogués viure, com resoldrien els problemes d’oxigen i les necessitats bàsiques per a la vida?\nLa Lluna és un bon lloc per aprendre a viure, però després de seguir diverses passes. Primer cal crear una biosfera artificial, amb un sistema de suport a la vida. En segon lloc s’ha de veure l’evolució de bacteris i altres tipus de microorganismes. Després crearíem una espècie d’hort, amb verdures, de manera que poguérem experimentar amb els recursos de la Lluna. Aleshores hauríem de suplir les mancances mitjançant la barreja dels components necessaris per crear adobs. Actualment ja coneixem algunes dmancances relatives a la composició, com la falta de carboni, hidrogen o nitrogen. Hem d’adaptar les condicions de vida a les pressions de la Lluna.\n«Una de les missions futures pretén situar una base robòtica d’investigació al Pol Nord de la Lluna que s’alimentaria de la llum contínua del Sol en aquell lloc»\nI no pensa que tot això és impossible sense gravetat?\nAquest és un dels objectius de les nostres investigacions, saber com actua la fisiologia humana en gravetat parcial. La Lluna és un indret on, gràcies a aquesta manca de gravetat, podem fer coses inimaginables. Per exemple, el pes en la Lluna és sis voltes menor que en la Terra, de manera que, amb una atmosfera artificial i ales, tindríem la capacitat de volar. Un altre concepte interessant és el de l’em briologia, o la capacitat de tenir bebès en gravetat parcial.\nQuina és la seua opinió de la gent que viatja a la Lluna fent turisme?\nSi jo tinguera els diners també ho faria. Tanmateix, he tingut la sort d’enviar al meu «bebè» –la SMART-1– a fer el viatge i he pogut veure a través dels seus ulls, sentir a través dels seus sensors. He pogut acostar-me a la Lluna més del que haguera imaginat i en unes circumstàncies molt especials.\nQuè va sentir quan la SMART-1 es va estavellar contra la Lluna?\nTristor. Perquè han estat molts anys des que vam començar a treballar en aquest projecte. De totes maneres era el seu destí i, al cap i a la fi, la finalitat era poder investigar moltes altres coses que ens portaren a missions futures. I hem tingut a més l’oportunitat de compartir amb el món l’espectacle de la mort del nostre petit «bebè»: molts observatoris van gravar la llum que va produir el xoc a la superfície lunar. Personalment m’hauria agradat esperar un any més, perquè hauríem pogut prendre més imatges i investigar més, però no teníem prou combustible. Era la crònica d’una mort anunciada. Però hem acomplert tots els objectius i ja preparem les missions futures.\nEls perquès de Mètode Notícies Entrevista Desvelant l'univers


Més de 80 pianistes de 33 països competiran pels premis de la 65a edició, dotats amb 80.000 euros\n3 min. Barcelona 20/03/2019 16:35\n651x366 Concurs Maria Canals Concurs Maria Canals\n"Tenim rècord d'inscrits: dels 200 pianistes de l'any passat als 240 d'aquest", explica el director del Concurs Internacional de Música Maria Canals de Barcelona, Jordi Vivancos. Aquesta dada és "el millor indicador de la salut del concurs", afegeix Vivancos sobre la 65a edició d'un certament que aquest any se celebra del 23 de març al 4 d'abril al Petit Palau i al Palau de la Música, tot i que l'activitat de l'Off Maria Canals s'escampa arreu de la ciutat i pràcticament al llarg de tot l'any.\nDels 240 pianistes inscrits, se n'han seleccionat 88 (60 homes i 28 dones), de 33 nacionalitats diferents, per participar en les proves del concurs pròpiament dit, que comencen el dia 24. Pel que fa a la procedència dels concursants, onze són coreans i onze més, xinesos. "Venen més pianistes xinesos que mai, fins i tot més que japonesos, que aquest any són set", informa Vivancos. També són set els concursants espanyols, dels quals tres són catalans. La varietat de la procedència és força elevada, i inclou pianistes de països amb llarga tradició pianística com Rússia i d'altres que s'estan incorporant al circuit mundial, com Tailàndia i Taiwan.\nUna de les novetats d'aquesta edició és la franja d'edat dels concursants. "El nivell del pianisme mundial és molt alt i hi ha joves sobradament preparats", diu Vivancos. Per això el Maria Canals ha decidit reduir l'edat mínima i màxima dels participants. "L'edat mínima passa dels 18 als 17 anys, i l'edat màxima, dels 29 als 28 anys", precisa Vivancos, que recorda que aquest any ja hi ha dos concursants de 17 anys.\nCom és habitual, les proves al Petit Palau són obertes al públic (amb entrades a 5 euros i descomptes per a estudiants de música). En total, els premiats es repartiran més 80.000 euros. El primer premi està dotat amb 25.000 euros.\n150 pianos a l'espai públic\nEl Maria Canals també bat rècords a l'espai públic, on hi haurà 150 pianos perquè els toqui qui vulgui. Són deu pianos més que l'any passat. Entre les accions a l'espai públic hi haurà la marató especial a la plaça Reial del divendres 22 de març i la ja tradicional instal·lació de deu pianos de cua al passeig de Gràcia, que havia de ser el dissabte 23 de març però que, a causa de la convocatòria d'una manifestació anti-Vox al mateix passeig, els organitzadors han traslladat al dia 30. Aquest any també hi haurà pianos en deu places dels deu districtes de Barcelona.


Departament de guitarra: Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\n“La nostra tasca pedagògica, el que ens motiva i il•lusiona, no és només ensenyar a tocar la guitarra als nostres alumnes, sinó transmetre’ls tot el que la música pot fer per ells, ajudar-los a créixer com a persones, imprimir-los dels valors, de la constància, la paciència, la companyonia, la solidaritat, i, per suposat, l’amor a l’instrument i a la música en general”\nCARLES M. EROLES, Cap de Departament. Professor Superior de guitarra. Ha estudiat amb Lluís Gàsser, D. Russell, José Tomás, S. Aruta…Concerts a la Sala de Cámara de la Filarmónica de Berlín, Copenhagen, Nàpols, Malta, Chile…Premiat al II Concurso Nacional de Interpretación ONCE ’87. Estudis de composició amb V. Acuña, L. Balada, D. Padrós, A. Llanas, X. Boliart, H. Zender, I. Fedele i W. Zimmermann. Ha compost obres per conjunts de cambra, orquestra, banda… interpretades a Espanya, EEUU, Holanda, Itàlia, Argentina, Irlanda, Grècia… premiades a concursos nacionals i internacionals (Arezzo, Girona, Volos…). Ha publicat en Clivis, Dinsic, La Mà de Guido, Periferia, Boileau i algunes de les seves obres han estat gravades en CD. És director del grup de guitarres dels alumnes més grans Sistrings.\nMAITE FOLQUÉ, Professora de guitarra i directora del grup de guitarres d’alumnes petits Trastets.\nCHIARA GIANI, Llicenciada a l'Esmuc en guitarra clàssica l'any 2007 va estudiar amb guitarristes de renom com Xavier Coll, Alex Garrobé i Feliu Gasull, qui la va animar a escriure els arranjaments que acabarien donant com a fruit el seu àlbum "Un sordo s'ho escoltava" on barreja totes les seves influències musicals amb la música tradicional catalana. Com a guitarrista, baixista i mandolinista es mou entre diversos estils musicals (tradicional, clàssica, moderna) havent creat projectes com Xalupa on es destaca la participació de Sílvia Pérez Cruz i posteriorment de Laura Simó, i havent participat en projectes d'altri com Joan Vinyals, Indira i la Sam's Blues Band. És directora del grup de guitarres d’alumnes mitjans Acord’Ats.\nJOAN CARLES MARTÍNEZ, Va cursar el grau superior de guitarra amb el mestre José Tomàs, obtenint Menció Honorifica al finalitzar la carrera. Intèrpret de guitarra i especialista en educació corporal. Te obra editada i estrenada en diversos festivals internacionals de música contemporània i com a intèrpret en discogràfiques a nivell nacional. El seu interès per l’ensenyament de la pràctica instrumental busca una vinculació en la formació del músic-instrumentista, la persona i el seu entorn.


Langur de Laos - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLangur de Laos\nEspècie Trachypithecus laotum\nEl langur de Laos (Trachypithecus laotum) és una espècie de primat de la família dels cercopitècids. És endèmic d'un parell de províncies del centre-nord de Laos. El seu hàbitat natural són els boscos situats a medis calcaris o càrstics, tot i que també viu a afloraments no calcaris. Està amenaçat per la caça.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Langur de Laos\n↑ Timmins, R. J.; Boonratana, R. Trachypithecus laotum. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 4 gener 2009.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Langur_de_Laos&oldid=27289443»


Set ferits en la mascletà d'una falla després de caure un coet entre el públic\nEntre els ferits hi ha dos de gravetat\ndissabte, 16 de març 2019 - 18:39h | Actualitzat a 16/03/2019 18:55h\nMascletà | Cedida\nValència viu els dies grans de les Falles i són moltes les comissions falleres que organitzen les seues particulars mascletaes després de la mascletà de la Plaça de l'Ajuntament. La Falla Pizarro Cirilo Amorós- Hernán Cortés, ubicada molt pròxima al Mercat de Colón també organitza aquesta mascletà en els dies grans de les Falles però la de hui ha estat accidentada i 7 persones han resultat ferides de gravetat després que un coet haja eixit disparat cap a un edifici adjacent i la seua explosió s'haja produït entre el públic assistent a la mascletà segons ha informat el Diari Levante-Emv.\nEn l'incident que s'ha produït passades les 14.30 hores del dia de hui s'han vist implicades set persones amb diferents ferides. Cinc persones han sigut traslladades d'urgència a l'Hospital La Fe on hi ha dos ferits greus i les altres dos persones han sigut traslladades a l'Hospital 9 d'Octubre. Fins al lloc del succés han acudit els serveis d'emergència així com diverses patrulles de la Policia Nacional per a prestar declaració a la gent de la falla i al personal pirotècnic.\nSegons ha pogut saber València Diari entre els ferits hi ha una jove de 22 anys amb una ferida al coll que ha creat molta angustia a la falla per tota la sang derramada. El seu pronòstic a estes hores és reservat.\nExperts advertixen que els coets poden causar traumes sonors aguts\nL'equip mèdic del servei d'Otorrinolaringologia de l'Hospital Casa de Salut de València ha advertit aquest divendres del risc de patir traumes sonors aguts per l'explosió d'un coet prop de l'oïda si no es guarden les degudes distàncies.\nSobre aquest tema, la doctora Comeche ha explicat que cal alertar a la població dels possibles riscos que comporta el presenciar un espectacle pirotècnic de les característiques d'una mascletà si no es prenen determinades precaucions com distanciar-se "prudentment".\nHa assenyalat que "es corre habitualment més risc per l'explosió de qualsevol coet inesperat caminant pel carrer o al voltant dels casals on estan constantment tirant coets, que en una mascletà donades les mesures de seguretat actuals".\nLes lesions, segons la facultativa, que pot provocar l'explosió d'un coet en l'oïda humana poden generar-se per dos motius. D'una banda a causa del trauma sonor o intensitat del soroll produït per un fenomen vibratori violent de durada molt curta però d'elevada intensitat i, per un altre, com a conseqüència de l'ona expansiva del soroll que pot arribar a trencar el timpà i fins i tot danyar la part intenra de l'orella.\nLes primeres manifestacions d'aquests símptomes són un dolor agut, sensació de tamponament, sagnat, pèrdua d'audició i xiuletades en l'oïda. Per a la doctora, si el soroll és molt intens afecta a a l apart interna de l'orella i depenent de la intensitat pot provocar una pèrdua d'audició irreversible o traumes acústics en la freqüència a 4.000 Hz que precisament "molts valencians patixen sense saber-ho".\nLes lesions de l'oïda per l'explosió d'un coet han d'englobar-se entre els barotraumes, ja que les causes de les lesions radiquen més en l'ona expansiva que és similar a quan es trenquen els cristalls en un edifici que al soroll en si mateix, provocant lesions en l'oïda mitjana.\nSón "especialment alarmants" en el cas de menuts al que la doctora recomana no assistir a les mascletaes perquè les seues oïdes es poden danyar de forma "irreversible". També poden veure's especialment afectades les persones constipades, ja que el procés catarral augmenta el risc de lesions.\n"ATENCIÓ: Detingut un jove de 18 anys per agredir a la seua parella a València" "NOVETATS sobre la circulació de trens Renfe per a les Falles"


Com escollir la teva crema | Dispunt\nfeb 6, 2015 | Blog | 1 comment\nPer a aconseguir una pell hidratada i lluent, s’ha d’escollir bé la crema hidratant. Gràcies a la seva textura agradable i al perfum que desprèn, l’aplicació d’aquestes cremes es converteix en un acte de benestar.\nLes cremes hidratants són un producte cosmètic que ajuda a combatre la sequedat de la pell, retenint l’aigua i atenuant les irritacions i les vermellors. Hem de tenir clar, però, que no seran de gran utilitat per a corregir o dissimular les arrugues.\nLes cremes hidratants són una protecció contra les inclemències, que ja poden ser: ambientals, meteorològiques…\nCom pots escollir la que més et convé?\nSempre has d’escollir la crema segons la tipologia de la teva pell. La varietat és àmplia: cremes de dia i de nit, emulsius d’acabat mat, fluïts calmants…\nEscull una crema lleugera que t’aportarà una sensació de flexibilitat i comoditat.\nPells mixtes o greixoses\nOpta per un fluït o una emulsió d’acabat mat, ja que redueix la brillantor de la pell.\nPells seques o sensibles\nTractaments rics en actius calmants, i sobretot, en ceramides: molècules greixoses amb capacitat de retenir l’aigua.\nAl matí, neteja el teu rostre i el coll; aplica’t la crema hidratant. A continuació, perquè la crema penetri bé, realitza un delicat massatge amb la punta dels dits. La pell ha d’absorbir completament la crema aplicada!\nEscull una crema amb textura enriquida, ja que la pell s’asseca més en aquesta època.\nEscull una crema hidratant amb una textura lleugera.


Festa Major 2016. La Carretillada. (1) | una mica de tot arreu\nFesta Major 2016. La Carretillada. (1)\nLa Carretillada de la Festa Major és per mi el millor espectacle que ens ofereixen els Diables Carranquers de Cervera al llarg de tot l‘any.\nLa desfilada que fan pel carrer i la plaça Major, travessant el casc vell de la ciutat, tot i lluïnt aquella mena d’estendarts de formes variades i especials, tots carregats amb una infinitat de carretilles, és realment imponent.\nSembla que aquest dia, a part de cremar el material que hi tenen destinat, també fan foc amb la resta de carretilles que els hi queden, de manera que l’any vinent enceten les seves activitats amb material nou. No sé si és exacta aquesta explicació que faig. Ja miraré de contrastar-la perquè el que s’escriu aquí queda i toca posar sempre la realitat de les coses.\nLes fotografies que he fet aquest any tenen un marc una mica repetitiu però és que amb les obres estava sota els porxos de la plaça i és el que veia. Normalment em posiciono davant de cal Nuix i allí, la visió és molt millor.\nRecordeu que aquesta Carretillada té lloc el dissabte al vespre després de la Cercavila. Per tant, encara falta molt de Festa Major. Els posts estan en preparació.\nper unamicadetotarreu a Setembre 27, 2016\n← Ball d’Espases (2)\n100 anys de fotografies del Col·legi de la Sagrada Família (2) →


La Policia Municipal de Girona convoca cinc places interines per a agents d'altres cossos - El Gerió Digital\nD'aquesta manera el cos cobreix algunes de les baixes\nDivendres, 28 d'abril de 2017 08:00h\nAgents de la Policia Municipal de Girona parlant amb el propietari d'un establiment (arxiu) © ACN\nLa Policia Municipal de Girona ha convocat cinc places destinades a agents que hi vulguin prestar servei temporalment. És el que es coneix com comissió de servei. En aquest cas, l'oferta està adreçada a agents de policies locals o dels Mossos d'Esquadra que tinguin plaça fixa i que, per a un període entre sis mesos i dos anys, tinguin interès en treballar a Girona.\nEl cap del cos, l'inspector Joan Jou, diu que d'aquesta manera poden omplir alguns forats que els queden a la plantilla de persones que o bé tenen baixes de llarga durada o bé també han marxat en comissió de servei a d'altres policies. De fet, ara hi ha tres agents que són fora treballant (a Vic, l'Escala i Salt).\nÉs la primera vegada que la Policia Municipal de Girona convoca obertament i fa pública una oferta tan àmplia de places en comissió de servei. Jou ha denunciat en diverses ocasions que Girona pateix una falta d'efectius policials. Una mesura que, des de l'ajuntament, intenten resoldre.\nVoluntat per ampliar la plantilla de la Policia Municipal\nActualment, el cos està format per 137 agents i al juny s'incorporaran tres efectius més que estan acabant la formació a l'escola de policia. En el darrer ple, el consistori va aprovar la creació de tres places noves per a aquest 2017, ara que s'han alçat algunes de les restriccions legals i es poden crear nous llocs de treball a l'administració.\nLa voluntat del govern municipal és tenir a punt les bases tant aviat com sigui possible per tal que els agents que guanyin la plaça puguin anar a l'acadèmia de la policia al setembre. La intenció és mantenir la iniciativa en els propers tres anys i arribar al final del mandat –l'any 2019- amb nou places noves (tres per any).


La plataforma veïnal que s'oposa a l'heliport demana formalment i per escrit a Martí que aturi el projecte - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa plataforma veïnal que s'oposa a l'heliport demana formalment i per escrit a Martí que aturi el projecte\n26/05/2017 (10:12 CET)\nLa plataforma veïnal que s\_'oposa a l\_'heliport demana formalment i per escrit a Martí que aturi el projecte\nLa plataforma escaldenca contrària a la construcció d’un heliport a la zona de les Tresoles, a tocar la central de FEDA, en terme parroquial encampadà, ha demanat aquest dijous formalment per escrit al cap de Govern, Toni Martí, que aturi d’immediat el projecte. Martí, segons fonts assistents en una reunió entre representants de la plataforma i el cap de l’executiu, s’ha compromès a abandonar el projecte si hi ha un informe tècnic concloent que sigui negatiu.\nLa trobada es va concretar la setmana passada després que els veïns, que han recollit centenars de firmes en contra del projecte, se sentissin menystinguts i, fins i tot, enganyats, en certa manera, pel ministre d’Ordenament Territorial, Jordi Torres Falcó, que també ha assistit a la trobada d’aquest dijous. Martí, segons les fonts consultades, s’hauria mostrat “sensible” a les peticions de la plataforma i s’ha compromet a respondre per escrit a la carta que se li ha lliurat avui en què se li demana oficialment que pari el projecte.\nEl cap de Govern es compromet a abandonar la idea de fer l'equipament a les Tresoles si un informe tècnic solvent el desaconsella\nLes mateixes fonts han indicat que els membres de la plataforma han fet notar a Toni Martí que, al seu entendre, l’informe emès per l’aviació civil francesa no és positiu i que també s’ha de considerar com un element negatiu que s’hagin recollit 1.600 firmes en contra de la construcció de l’equipament heliportuari a la zona de les Tresoles. El ministre d’Ordenament Territorial s’ha referit a l’esmentada trobada en un acte organitzat pel Col·legi d’Arquitectes i ha reconegut que les queixes de la plataforma han centrat la reunió, tot i que el Govern s’ha mantingut ferm en la idea que “si els informes són bons, es tirarà endavant”.\nTorres manté el compromís “d’informar de cada pas que fem a partir d’ara”. En aquest sentit, el ministre ha recordat que en l’actualitat ja ha sortit el plec de bases per triar l’equip multidisciplinar i ha indicat que “properament es farà l’adjudicació de la redacció del projecte”. L’aparició d’un informe francès plantejat des de la plataforma, segons el ministre, no ha de suposar cap impediment per la realització del projecte, atès que “són aquestes coses que amb l’estudi final es definiran amb concreció”, tot i que “són només punts a tenir en compte”.\nEl ministre d'Ordenament afirma que no cal córrer, no s'imposa terminis, però manté que si els estudis "són bons, (l'equipament) es tirarà endavant"\nLa realització d’informes aeronàutics són el principal escull que queda, per tal de començar a plantejar el projecte. Un fet que també haurà de ser validat pels organismes francesos, per tal de “tenir una segona opinió de tot el procés”, tal com ha explicat Torres. Tot i això, Torres ha evitat posicionar-se sobre terminis i ha afirmat que “el Govern no ha de córrer a fer aquest projecte”.\nTorres Falcó ha fet aquestes manifestacions a la seu central de MoraBanc. La sala d’actes de l’entitat bancària acollia una conferència organitzada pel col·lectiu d’arquitectes sobre l’evolució i disseny d’heliports, entre altres. La qüestió l’ha tractat l’arquitecte espanyol, Rafael Torrelo, en la conferència ‘Heliports civils–El cas d’Andorra’. La xerrada ha plantejat les diferents necessitats i particularitats d’aquest tipus d’infraestructura. En aquest sentit, Torrelo ha explicat que, per les característiques del país, un heliport seria “un fet molt beneficiós per afavorir el sector turístic i la realització d’esports extrems".


Crònica del cap de setmana 26 i 27 de gener - Club Bàsquet Cervera\nHome / Temporada 2018-19 / Crònica del cap de setmana 26 i 27 de gener\nCrònica del cap de setmana 26 i 27 de gener\nL'Infantil Masculí al camp del Força Lleida\nAquest passat dissabte es va celebrar la Nit de l'esport Cerverí, en aquesta vetllada es van guardonar quatre equips del Club Bàsquet Cervera Mobel Linea, el Mini Masculí que va quedar finalista, igual que el Cadet Masculí i el Júnior Masculí, per altra banda el Mini Femení va quedar campió guanyant davant el CENG Artesa de Segre.\nPel que fa a la competició d'aquest passat cap de setmana, derrota del Pre-mini Masculí per 52-69 davant el CENG Artesa, en un partit amb molts alts i baixos que van aprofitar els contrincants per agafar avantatge i acabar guanyant el partit. Segueix en bona línea el Mini Femení Verd que va tancar marcador, a casa, davant el Balaguer (84-34). Bon resultat també del Mini Masculí que s'enfrontava al Tremp a casa seva i que amb una molt bona actitud dels jugadors i una bona defensa guanyava el partit per 42-83. Molt bon partit del Mini Femení Negre davant el PIA Sabadell Blau en un partit molt ajustat en què les cerverines ho van donar tot i van acabar guanyant 75-73.\nGuanyava també a casa el Sènior Femení davant el Torrefarrera B per 70-47. Es desplaçava a Lleida l'Infantil Masculí per jugar amb el Força Lleida C al pavelló Barris Nord, en un partit on els cerverins van acabar guanyant per 59-75 però que no es va decidir fins als últims minuts. Per altra banda, l'Infantil Femení perdia a casa davant el Mollerussa Blau per 49-84. També guanyaven a casa el Júnior Femení, que segueix invicte a la lliga, davant el Bellpuig per 55-29 i el Cadet Femení Verd també davant el Bellpuig per 72-28.


Els nous ajuts Leader pel Pirineu Occidental ofereixen prop de 930.000 euros — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Els nous ajuts Leader pel Pirineu Occidental ofereixen prop de 930.000 euros\nEls nous ajuts Leader pel Pirineu Occidental ofereixen prop de 930.000 euros\nLa partida es repartirà entre emprenedors i institucions del Pallars Sobirà i Jussà, l'Alta Ribagorça i l'Aran. El termini per presentar sol·licituds és fins al 30 de novembre\nEl Consorci Leader Pirineu Occidental ha iniciat aquesta setmana les sessions informatives per donar a conèixer els ajuts Leader destinats a les comarques del Pallars Sobirà, el Pallars Jussà, l'Alta Ribagorça i la Val d'Aran. La nova partida compta amb una dotació pressupostaria de 928.455 euros.\nMarian Rius, gerent del Consorci Leader Pirineu Occidental, ha explicat a l'ACN que aquesta dotació és la més alta de tots els grups Leader de Catalunya. El termini de presentació de sol·licituds finalitza el dia 30 de novembre de 2017. L'import de l'ajut no pot ser superior a 100.000 euros per persona beneficiària, per projecte i per anualitat. La passada convocatòria d'ajuts (16 gener del 2017) va rebre 47 sol·licituds amb una inversió global de 4 milions d'euros i una xifra d'ajut sol·licitat de més de 2,2 milions. Les peticions de la passada convocatòria es van repartir entre 16 al Pallars Jussà, 14 al Pallars Sobirà, 9 a la Val d'Aran i 8 a l'Alta Ribagorça. Rius ha elogiat l'emprenedoria d'aquestes comarques.\nPer ser subvencionats, els beneficiaris han de realitzar inversions en empreses que transformin o comercialitzin productes agroalimentaris o en empreses no agroalimentàries. En el cas dels ens públics, han de realitzar inversions en la recuperació del patrimoni cultural i natural, infraestructures públiques per combatre el canvi climàtic o infraestructures que generin activitat econòmica i ocupació.\nL'objectiu principal d'aquests ajuts és fomentar la realització d'inversions que generin activitat econòmica en les zones rurals i la creació o manteniment de llocs de treball, principalment de dones i joves. Estan adreçats principalment a actuacions per a la millora dels processos de transformació i comercialització dels productes agraris, la creació i desenvolupament de microempreses i pymes, el foment d'activitats turístiques, i la conservació i millora del patrimoni rural.\nDurant aquesta setmana s'han realitzat sessions informatives a Tremp i Sort. Les dues darreres es realitzaran la setmana vinent a el Pont de Suert i Vielha. Aquest programa d'ajuts per a les empreses del món rural és finançat en un 57% pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural i l'altre 47% ve finançat per la Comissió Europea a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).


Mor Fernando Giacomucci, fundador d'Hogar Social Juvenil - Diari La Veu\nEscriba el número 143263\nMor Fernando Giacomucci, fundador d'Hogar Social Juvenil\nEl sacerdot d'origen italià tenia 85 anys i serà soterrat divendres\nGiacomucci va ser director de la Casa de la Misericòrdia de 1964 a 1969, any en què va fundar HOSOJU.\nEl sacerdot Fernando Giacomucci, fundador d'Hogar Social Juvenil d'Aldaia (HOSOJU), ha mort en la matinada d'aquest dijous als 85 anys, segons ha informat l'Arquebisbat en un comunicat. La missa pel seu etern descans tindrà lloc aquest divendres, a les 11.00 hores, en la capella de la Ciudad de la Esperanza (antic HOSOJU), presidida pel monsenyor Arturo Ros, bisbe auxiliar de València, amb qui concelebraran el delegat episcopal per a la Pastoral de Malalts i Majors, Luis Sánchez, i Vicente Aparicio, director de la Ciudad de la Esperanza.\nNascut a la localitat italiana de Scerni, Giacomucci va arribar a Espanya en 1951 per a completar el noviciat en la congregació Fills de la Sagrada Família. La seua primera destinació va ser la localitat catalana de Begues, on té la seua seu la congregació. En 1955 es va traslladar a València, on va rebre l'ordenació sacerdotal en 1957.\nVa ser director de la Casa de la Misericòrdia de 1964 a 1969, any en què va fundar HOSOJU, un centre "d'acolliment per a homes sense recursos i transeünts en el qual van aprendre a dignificar la seua vida mitjançant la formació i el treball".\nInicialment va tindre com a seu un pis del carrer Convent Jerusalem de València i, posteriorment, gràcies als donatius de múltiples empreses i particulars valencians, el centre va ser traslladat a un edifici del barri de la Llum i en 1995 va quedar situat definitivament a Aldaia. En l'actualitat, Ciudad de la Esperanza està dirigida pel sacerdot Vicente Aparicio. El recinte compta en les seues instal·lacions d'Aldaia amb un total de 180 places, en les quals acull persones sense llar i amb escassos recursos procedents de 36 països de tot el món.\nL'entitat reparteix prop de 20.000 serveis de menjar al mes i disposa de huit bungalous, un d'ells destinat a infermeria, amb quatre apartaments cadascun, i dins de cada apartament, tres habitacions dobles.\nHogar Social Juvenil\nEscriba el número 935371


Convocat l'onzè premi de periodisme solidari Memorial Joan Gomis | Catalunya Religió\nConvocat l'onzè premi de periodisme solidari Memorial Joan Gomis\nPer Catalunya Religió. Dm, 31/05/2016\n- Deu anys de Memorial Joan Gomis promovent el periodisme solidari\n- XI Memorial Joan Gomis. Bases\n(Justícia i Pau) Nova edició del premi de periodisme solidari Memorial Joan Gomis convocat per membres de Cristianisme i Justícia, Justícia i Pau, Fundació per la Pau, Fundació Cultura de Pau, la Facultat de Comunicació de la URL, Foc Nou i El Ciervo, i que promou el periodisme solidari que faci referència a persones, institucions o col·lectius que lluiten contra les desigualtats, la pobresa i l'exclusió social i en defensa de la pau i els drets humans.\nSota aquest criteri es premia una obra periodística, escrita o audiovisual, inèdita o publicada i una trajectòria periodística d'una persona, institució, mitjans, programes o iniciatives. Ambdues modalitats han de compartir i promoure els valors solidaris del Memorial. Cadascuna d'elles estarà dotada amb 1.500 euros i als premiats se'ls hi entregarà un diploma acreditatiu i una il·lustració original elaborada per Joan Gomis. A més a més, les revistes El Ciervo i Foc Nou es faran ressò de les carreres dels guanyadors publicant una entrevista.\nEl termini d'admissió d'originals i candidatures és el 30 de juliol de 2016 i s'han de lliurar per correu electrònic. Cal en tots els casos incloure les dades personals i de contacte dels autors. L'entrega de premis d'aquesta onzena edició es convocarà per mitjans de novembre de 2016.\nAquest premi periodístic pretén mantenir viva la memòria de la figura de Joan Gomis Sanahuja (10 de juny de 1927 - 29 de setembre de 2001), president de Justícia i Pau de Barcelona des del 1976 fins a la seva mort. Joan Gomis també va presidir Justícia i Pau d'Espanya, la Federació Catalana d'ONG per al Desenvolupament i la Federació Catalana d'ONG per la Pau.\nEn l'edició anterior van ser premiats Lola Hierro, en la categoria d'obra periodística pel seu reportatge Por ser niñas. I en la modalitat de trajectòria periodística, el professional Xavier Aldekoa va ser reconegut pels seus anys treballant a l'Àfrica.\nPremi, memorial, Joan Gomis, periodisme, social, solidari, Pensament, Comunicació, Bones notícies


Publicat 26/3/2019 12:09:04 +01:00CET\nEls Mossos d'Esquadra han detingut un camioner per conduir amb una taxa d'alcoholmia gairebé sis vegades superior a la permesa i atropellar el seu company en una gasolinera de a (Girona).\nSegons ha informat aquest dimarts en un comunicat la policia catalana, el camioner estava maniobrant per aparcar a la gasolinera la nit d'aquest diumenge quan va atropellar accidentalment el segon conductor del seu vehicle.\nEl detingut és un home espanyol de 50 anys i veí de Motril (Granada) i se li atribueix un presumpte delicte contra la seguretat viria per conduir amb una taxa penalment punible i un altre de lesions per imprudncia.\nEls fets van tenir lloc quan el segon conductor va baixar del camió per donar-li indicacions i facilitar la maniobra d'estacionament, i com a conseqüncia de l'atropellament, va quedar ferit de gravetat i va ser traslladat a l'Hospital Josep Trueta de Girona.\nL'arrestat va donar un positiu de 0,88 milligrams d'alcohol per litre d'aire expirat, quan el límit mxim en aquest cas és de 0,15, i va quedar en llibertat amb crrecs després de passar pel jutjat en funcions de gurdia de Figueres (Girona) el dia 25.


Els bombers treballen en un incendi a la riera de Torrelavit | RTVVilafranca\nEls bombers treballen en un incendi a la riera de Torrelavit\nEfectius dels Bombers de la Generalitat treballen des de quarts de sis de la tarda en un incendi forestal que s’ha declarat a la riera de Torrelavit, a la zona de Can Bosc.\nA les vuit del vespre hi havia 16 vehicles i dos mitjans aeris treballant-hi encara. La superfície afectada és de 5 hectàrees. Segons bombers, no consta que s’hagi hagut de desallotjar ningú, tot i la proximitat del foc a una zona habitada. Tampoc consten ferits.\nA la zona també treballen 13 Agrupacions de Defensa Forestal i una quarantena de voluntaris, segons el SFADF, l’ens coordinador de les ADF a Catalunya. A banda, també hi ha efectius dels mossos d’esquadra, agents rurals i SEM.\nSegons informava l’Ajuntament de Torrelavit pels volts de les vuit del vespre al seu compte de Twitter “el foc està controlat i ara es treballa per extingir-lo”. Des de l’Ajuntament han preparat avituallament pels efectius que han intervingut en l’incendi.\nAlt Penedès, incendi, incendi forestal, Torrelavit\nEls Bombers van estar treballant en l’extinció d’un incendi de vegetació forestal a Sant Quintí


Carla Aguilar, els ‘comuns’ i l’abisme | FET a TARRAGONA\nCarla Aguilar, els ‘comuns’ i l’abisme\nUpdated: 16 de febrer, 2022\nCarla Aguilar-Cunill, en un ple recent a l’ajuntament de Tarragona. Foto: En Comú Podem.\nLa decisió de la regidora Carla Aguilar-Cunill de no votar a favor dels pressupostos municipals d’aquest any aboca a la fractura i l’abisme a l’espai polític dels ‘comuns’ a Tarragona i deixa conseqüències d’abast imprevisible a només quinze mesos de la pròxima cita electoral.\nLa divisió és total al si de l’executiva local de Catalunya en Comú, el partit d’Aguilar que en assemblea va votar majoritàriament a favor de donar suport al pressupost negociat amb l’equip de l’alcalde Ricomà. La consellera no va fer cas del resultat i s’ha alineat amb la postura de Podem, contrària al govern municipal d’ERC, Junts i la CUP.\nfractura interna d’abast imprevisible entre la regidora i el partit\nCada dia que passa, el paper d’Aguilar és més qüestionat per una part dels seus, fins al punt que alguns volen portar a la direcció nacional del partit a Barcelona l’obertura d’un expedient disciplinari a la consellera per haver pres “decisions importants de forma unilateral” i per “incomplir reiteradament els acords de l’executiva local”.\nA més de la diferència de criteri sobre els pressupostos -tema clau del mandat municipal-, el malestar amb Carla Aguilar ha augmentat els últims dies per un altre afer: l’acomiadament d’un assessor del grup municipal i la contractació d’una nova assessora que s’hauria realitzat sense el coneixement i el vist i plau del partit a Tarragona.\nla meitat de l’executiva local vol obrir un expedient disciplinari a aguilar\nAntoni Peco, històric dirigent veïnal i coordinador local de Catalunya en Comú, lidera la veu dels crítics, que volen forçar la dimissió d’Aguilar com a membre de l’executiva nacional de Catalunya en Comú per l’incompliment dels acords dels òrgans interns. En aquest sector distanciat amb la consellera hi ha altres històrics com Teresa Fortuny i Josep Sementé.\nLa fractura entre la consellera i la meitat de l’executiva local i la majoria de la militància és de tal envergadura que pot deixar una empremta molt profunda. La reconciliació dins de Catalunya en Comú i d’aquest partit amb Podem es veu cada dia més lluny i sembla inviable que Aguilar pugui tornar a repetir com a cap de llista d’aquest espai polític a les eleccions de l’any que ve.\n“si no reaccionen, poden tornar a la irrellevància política”\nSón al caire de l’abisme. O reaccionen aviat tots plegats endreçant les disputes internes o l’espai que històricament va ocupar el PSUC i Iniciativa pot tornar a la irrellevància més absoluta a Tarragona.


L’expansió d’Only Apartments li proporciona 130 mil habitatges turístics – Comunicatur\nHome/Allotjament/L’expansió d’Only Apartments li proporciona 130 mil habitatges turístics\nL’expansió d’Only Apartments li proporciona 130 mil habitatges turístics\nOnly Apartments ha quadruplicat la seva cartera d’habitatges vacacionals després de comprar Holiday Rentals. Amb l’operació suma gairebé 100 mil habitatges més a les 30 mil que ja tenia adherides.\nAmb aquesta ampliació la plataforma, que estava centrada en oferta urbana de capitals europees, s’obre a destinacions vacacionals ja que Holiday Rentals compta amb el portal Migoa, especialitzat en lloguer vacacional. L’operació també li permet assumir el seu software.\nOnly Apartments es va crear el 2006 i cotitza des de fa un any al Mercat Alternatiu Borsari (MAB). La seva valoració es va situar fa un any en uns 10 milions d’euros. El seu objectiu és arribar a les 300.000 habitatges turístics en un termini no superior a dos anys. L’operació d’adquisició va en sintonia amb aquest objectiu d’aconseguir un creixement ràpid.\nOnly Apartments treballa en 10 idiomes i només un 10% de la facturació procedeix del mercat espanyol. Per la seva banda, Holiday Rentals, també una empresa barcelonina fundada en 2014, concentra la major part del negoci a Espanya.\nTurisme de Catalunya declara el 2020 any temàtic de turisme esportiu\nFinalment Transhotel ha presentat el concurs de creditors\nSITC, Saló Internacional del Turisme a Catalunya\nMàxims històrics en la generació d’ocupació turística


Comunicació – Pàgina 22\nEstem molt contents que comenci a funcionar la bústia del web!\nHem començat a rebre correus amb les vostres propostes, dubtes, inquietuds! Moltes gràcies!!! Tots els temes els afegirem a l’ordre del dia de la reunió de l’AMPA i si ens heu deixat un correu electrònic us en mantindrem informats.\nREUNIÓ AMPA SETEMBRE 2016\nResum dels temes tractats: COMISSIÓ DE COMUNICACIÓ: S’acorda donar informació per escrit a les reunions de classe destacant que es poden subscriure per rebre per mail les novetats del web, recollir els correus electrònics dels pares i mares i fer un formulari on-line per actualitzar les dades dels socis de l’AMPA que s’enviarà per\nNova bústia web\nHem habilitat una bústia anònima per tal que ens pugueu fer arribar els vostres suggeriments, idees, propostes, queixes, inquietuds… La trobareu a la barra lateral (al final si mireu la web des del mòbil) 😉 Esperem que serveixi per obrir nous canals de comunicació per a les famílies!\nJa funcionen els jocs del pati gran!\nBy Comunicació COMISSIÓ VERDA, PATIS 0 Comments\nA final del curs passat i per una petició de la Comissió Verda de l’escola es va fer una aportació econòmica per part de l’AMPA per millorar els patis, una part es va destinar al pati gran per pintar-hi jocs a terra, aquí en podeu veure els resultats!\nBy Comunicació FAMÍLIA-ESCOLA 0 Comments\nUs presentem la comissió Família-Escola que vam iniciar a final del curs passat i que té per objectiu facilitar la comunicació entre l’escola i les famílies de manera bidireccional, aportant informació, propostes, nous punts de vista, altres maneres de fer i recursos perquè creiem que l’educació és cosa de tots. Pretenem donar veu a les famílies\nENS CALEN COSIDORS/ES VOLUNTARIS La Comissió de Festes volem recuperar el projecte d’omplir de banderoles de tela el pati gran durant les celebracions, i ens calen voluntaris per cosir-les entre tots. Contacteu amb la Comissió!\nBenvolgudes famílies, Les activitats de Guitarra, Roda d’Esports i Anglès de primària, no començaran de moment. Disculpeu les molèsties que us puguin ocasionar. Salutacions!


Seguretat en l'alimentació del lactant | Consumer\nSeguretat en l’alimentació del lactant\nEl biberó i l'aigua constitueixen dues dels principals elements a controlar per assegurar que l'alimentació del bebè estigui exempta de contaminacions exteriors\nLa lactància materna és la forma d’alimentació més apropiada durant els primers mesos de vida del bebè: els seus nutrients són els adequats per a cada etapa del seu desenvolupament i, a més, l’aliment sempre es troba preparat, a la temperatura adequada i lliure de contaminacions exteriors. No obstant això, circumstàncies especials o les preferències de la mare poden fer que aquesta sigui substituïda per la lactància artificial, en la qual el biberó serà el complement ideal. A l’hora de garantir la seva seguretat hauran de controlar-se tres elements: l’aigua, la llet maternizada i el material utilitzat.\nPer al primer dels elements a controlar, l’aigua, és convenient assessorar-nos de la conveniència o no d’usar la de l’aixeta. En el cas que no puguem utilitzar-la, o si anem a realitzar un viatge, és preferible optar per l’aigua envasada de baixa mineralització, si pot ser sense canviar de marca. A diferència del que podria semblar, no resulta apropiat l’ús de filtres d’aigua domèstics perquè es contaminen fàcilment per microbis.\nFins als sis mesos és recomanable bullir l’aigua de l’aixeta uns cinc minuts per eliminar possibles microorganismes. Ampliar aquest temps no és necessari ja que no només no es reforça el procés esterilizante, sinó que podria concentrar les sals en ella continguda i resultar poc beneficiós per a la salut del bebè. Tampoc és necessari bullir l’aigua de beguda envasada ja que, si l’ampolla es manipula higiènicament i es conserva tancada en les condicions adequades, es mantindrà lliure de microorganismes patògens.\nLa llet maternizada\nRespectar les dates d’ús i els requisits de conservació són claus per a la seguretat de la llet maternizada\nAl mercat hi ha nombrosos tipus de llet maternizada per a bebès. L’elecció d’una o una altra dependrà de les seves necessitats específiques, i que determinarà el pediatre. Totes les llets per a bebès que es comercialitzen han de complir amb unes condicions nutricionals concretes i superar estrictes controls de qualitat que garanteixin la innocuïtat del seu consum. Encara que el risc zero en seguretat alimentària no existeix, els possibles casos de contaminació d’aquest tipus d’aliments són una excepció.\nRespectar a tot moment les dates d’ús així com les condicions de conservació recomanades pel fabricant són dos de les condicions indispensables per garantir un consum segur. Una vegada oberts, els envasos de llet maternizada en pols poden conservar-se fins a un mes, sempre que es mantinguin hermèticament tancats després de cada ús, en un lloc fresc i sec.\nEls biberons es fabriquen amb vidre o plàstics que resisteixen altes temperatures sense que es degradin ni alliberin substàncies tòxiques que puguin passar a la llet. Hi ha estudis que apunten que els biberons de cristall s’esterilitzen millor, per la qual cosa resulten més recomanables durant les primeres preses, mentre que els de plàstic són més adequats quan el nen comença a manipular-los. L’elecció dependrà dels suggeriments del pediatre i dels gustos personals.\nLa preparació del biberó ha de fer-se seguint les següents pautes de manipulació:\nRentar-se sempre bé les mans abans de començar a preparar-ho.\nEls biberons, accessoris i tetinas han de rentar-se amb aigua i sabó immediatament després de cada ús, emprant un raspall especial per eliminar qualsevol resta de llet que pugui haver quedat i que es contaminaria fàcilment. L’últim pas és aclarir-ho per eliminar qualsevol resta de detergent.\nEsterilitzar el biberó, tetina i accessoris ben nets per immersió en aigua bullint durant 10 minuts o mitjançant esterilizadores o mètodes químics d’esterilització seguint les seves indicacions.\nBullir l’aigua per separat durant cinc minuts.\nAfegir primer l’aigua prèviament bullida i després agregar la mesura corresponent de llet maternizada seguint les instruccions del fabricador. Normalment caldrà temperar l’aigua bullida (40-45ºC) abans d’afegir la llet. Per fer-ho de forma ràpida i evitant possibles contaminacions refredarem el biberó ben tancat en el doll d’aigua freda.\nTancar el biberó i agitar bé perquè es barregi. Provar en el dors de la mà abans de donar la presa (la temperatura ideal és la del cos, 36ºC).\nLa llet és un aliment que es contamina aviat a temperatura ambienti, per la qual cosa sempre és preferible conservar els biberons ja esterilitzats en el frigorífic, millor només amb aigua bullida sense barrejar amb la llet maternizada, que s’afegirà a l’últim moment. Hem de tenir especial cura amb els microones perquè no reparteixen bé la calor i solen escalfar menys el recipient que el seu contingut, així com els calientabiberones, l’ús dels quals augmenta perillosament la possibilitat de contaminació microbiana. Tampoc han de guardar-se les restes d’una presa per a una altra, ni tan sols en la nevera, i sí taparem la tetina del biberó amb el tap durant els descansos de la presa per evitar contaminacions.\nExtremar les mesures higièniques\nQuan es preparen diversos biberons per a tot el dia o per a les sortides del bebè convé extremar les mesures higièniques i esterilitzar-ho tot molt bé: biberons i tetinas d’una banda, i l’aigua per un altre. Una vegada esterilitzats, s’aboca la mesura de l’aigua corresponent i es tanquen tapant-los amb les tetinas cap a dintre (utilitzant pinces especials esterilitzades i evitant tocar-les amb les mans). Quan ja estan preparats, els refredarem en una nevera o recipient isoterm amb acumulador de fred que asseguri una temperatura de refrigeració fins al seu ús. Les mesures de llet necessàries les transportarem en un recipient compartimentado per a aquesta fi.\nQuan necessitem preparar el biberó primer ho escalfarem bé sota un doll d’aigua calenta, al bany maría, en un microones o per mitjà d’un calientabiberones. Afegirem la mesura de llet en pols adequada a l’aigua ja temperada, tancarem, agitarem bé i provarem la temperatura en el dors de la mà.\nUna altra forma de conservació per a les sortides és la conservació en calenta. El procediment inicial és el mateix, només que en comptes de refredar el biberó amb l’aigua bullida, aquesta es manté calenta fins a la presa en un recipient isoterm que asseguri temperatures superiors a 65ºC. Després es tempera l’aigua refredant-ho al doll d’aigua freda i s’afegeix la llet per iniciar la seva barreja. Cal tenir en compte que la conservació en fred és més segura, ja que el biberó amb l’aigua calenta s’anirà refredant fins a aconseguir temperatures de risc.\naigua alimentació biberó leche-ca seguretat


Montse Arnan Muñoz: UN MENOR, RESPONSABLE DELS SEUS ACTES?\nUN MENOR, RESPONSABLE DELS SEUS ACTES?\nTorna la polèmica. Després de l'Avantprojecte de llei de la Interrupció voluntària de l'embaràs, arriba el debat sobre la Llei del menor. Després de varis cassos continuats d'actes violents entre menors (recormem a Baena-Córdoba, una nena de tretze anys i ara fa una setmana a Isla Cristina - Huelva), i sobretot menors que no arriben als catorze anys, es posa en entredit la si la llei del menor és massa tova.\nEstà clar que s'ha di'inicar un període de reflexio, en això estem d'acord. El darrer cas de la nena de Isla Cristina ha servit per destapar la caixa dels trons. Mentre el Partit Popular aprofita el moment de crispació popular, per proposar la llei del menor i ja ha afirmat que té preparada una reforma, que posarà en marxa a partir de setembre. La reforma pretén protegir als menors víctimes des delictes. Els altres sectors polítics han demanats tranquil.litat i serenitat. Com sempre han quedat sols, perque és necessari el periode de reflexió.\nÉs difícil demanar serenitat quan ets testimoni de coses tant injustes com aquesta, però s'ha de fer l'exercici de voluntat. De cassos com aquests, desgraciadament, n'hi han hagut més, i ens hem de posar en mans d'experts professionals per entendre la realitat de la situació, perque en aquests actes, tal i com diu el defensor del menor, no solament es fereix fisicament i psicològicament a la noia, si no que es denota una devallada en l'edat de violència masclista, i això també és molt perillos.\nEstem parlant d'una llei del menor que es, si no estic confosa, relativament nova (de l'any 2000). Hem de tenir en compte que els nens i nenes es convertien en adolescents quasibé als 16/18 anys. Avui per avui els menor es converteixen en adolescents molt més aviat.\nPublicat per Montse Arnan Muñoz a 12:05 a. m.


La xocolatina de la Setmana Santa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nxavier domènech 09.03.2021 | 22:20\nLa capacitat de resistir a la gratificació immediata per guanyar la diferida ha estat present des de l'inici de la pandèmia. Quan les dades de la primera onada anaven de baixa però de la malaltia encara se'n sabien poques coses, i les vacunes es veien llunyanes, les ganes de sortir al carrer i tornar a fer una vida «normal» van afectar al ritme de la famosa desescalada, malgrat els avisos. Carrers i platges es van omplir i tant la distància com la mascareta i la mida dels grups es van considerar optatius. Així va arribar la segona onada. Però tampoc no em vam aprendre, i al primer respir vam repetir el cicle de pecat i penitència.\nFer topless és perillós.\nAra s'apropa la Setmana Santa i tenim moltes ganes de sortir de la comarca per aprofitar les breus vacances. Aquesta seria la gratificació immediata, la xocolatina que ens espera damunt la taula, a l'abast de la ma, quan ningú no mira. La gratificació diferida, però molt més desitjable, és posar els fonaments per gaudir de la temporada d'estiu. I de fer-ho bé o malament en depèn una part de la recuperació econòmica. Abunden les peticions de «xocolata ara mateix» i moltes no són capricioses sinó ben raonades, perquè hi ha gent que la balla magra i no pot esperar. Però la visió col·lectiva aconsella contenció i llums llargues, que se'n diu darrerament.


5 consells per a principiants a Twitter - Especial ONG i Salut - Fundación iSYS\nUna de les xarxes socials més interessants és Twitter, ja que proporciona un entorn que propicia el contacte, i pot resultar de gran interès a les organitzacions non profit, les Associacions de Pacients i persones interessades en la divulgació i promoció de la salut.\nComparteixo els meus 5 consells per utilitzar el twitter. Són el resum de l'experiència guanyada en la meva passantia a les oficines a Mèxic de l'Organització Panamericana de la Salut com a oficina regional de l'Organització Mundial de la Salut (OPS / OMS). Pel que també inclouré consells per als que porten el twitter d'alguna organització, fundació, etc.\nAquí van els 5 consells amb 'menys de 120 caràcters cadascun!\n1. El teu nom, la teva imatge i el teu perfil són la primera impressió, l'objectiu és que siguin honestos i generin confiança.\nLa primera impressió és la que compta perquè els tuiters es fixin en el teu perfil, utilitza el teu nom o un pseudònim amb el qual et sentis còmode, la teva imatge ha de transmetre el que et caracteritza com a persona o com organització, una imatge de la cara o del logo serà genial. El que escriguis en el teu perfil ha de ser curt, però ha de transmetre l'objectiu del teu compte.\n2. Es tu mateix, si pertanys a un grup o empresa recorda sempre tenir en compte la missió i visió de la mateixa.\nSi no diries alguna cosa al teu dia a dia professional, no ho escriguis en les xarxes. Sona a fàcil i simple, però de vegades es descontrolen els 140 caràcters. En el cas d'una organització, recorda que estàs parlant a nom d'algú que no ets tu, pel que has de tenir sempre en compte considerar una estratègia de comunicació.\n3. Planeja contingut, no facis únicament RT del que hi ha a les xarxes, organitza't per temes amb el calendari.\nAquest és el meu major aportació, considera una estratègia de comunicació, siguis una persona o una organització. És la millor manera d'ordenar les publicacions per temes i seguint un ordre, tampoc podem parlar de tot, tot el temps. El calendari ja té dies marcats com el dia mundial de la salut (7 d'abril), dia mundial del rentat de mans (5 de maig), etc. Organitza't i crea un banc de tuits, així els podràs treure segons el tema de què vulguis parlar.\n4. Busca l'equilibri entre #hashtags, links i fotografies. Recorda que no és fàcil.\nNo abarrotis de #hashtags cada tuit, 2 o 3 solen ser suficients, si veus el tuit una mica desorganitzat i sense missatge, probablement hagis de fer més d'un per transmetre el missatge. Si tens una pàgina web, no perdis l'oportunitat de referenciar. Les fotografies de preferència amb un missatge clar i en format 9x5.\n5. Avalua't, utilitza les analítiques, són gratis !, fixa objectius en la teva estratègia.\nUtilitza les analítiques, utilitza les analítiques i utilitza les analítiques! Twitter té unes analítiques gratuïtes bàsiques que poden ajudar-te a buscar objectius mensuals, no perdis l'oportunitat de avaluar-te, gratis!\nAquesta és la meva aportació a tots els tuitaires que s'acuren per donar consells de salut i transmetre evidència a la població.\nData 16 de abril de 2017 Autor: Percy Efrain Pantoja, OPS/OMS México