Caparrós: ‘El Delta no és que puga desaparèixer, sinó que ja està desapareixent’ – Marfanta\nCaparrós: ‘El Delta no és que puga desaparèixer, sinó que ja està desapareixent’\nJosep Caparrós ha reclamat este dimarts una actuació “decidida” i “immedita” del govern de l’Estat i de la Generalitat per salvar la barra del Trabucador i altres punts sensibles del Delta, com la platja de la Marquesa o l’illa de Buda. Durant una entrevista a Canal 21 Ebre, l’alcalde de la Ràpita ha recordat que la Taula de Consens pel Delta ja fixava unes actuacions que són urgents i prioritàries, com l’aportació extraordinària de sorres. “El Trabucador és una evidència que el Delta no és que puga desaparèixer, sinó que ja està desapareixent”, ha advertit Caparrós.\nDesprés de l’enèsim trencament de la barra del Trabucador, Caparrós ha assenyalat que l’aportació de sorres amb camions no és suficient. D’esta manera, ha donat suport a l’adquisició i instal·lació d’una draga a la badia dels Alfacs. “Es necessita una aportació important i constant de sorres que puguen recuperar un Trabucador que tinga la seua consistència, per poder aguantar alguns temporals”, ha remarcat.\nCaparrós ha recordat que la desaparició del Trabucador tindria conseqüències molt negatives des del punt de vista mediambiental, paisatgístic i econòmic. De fet, ha insistit en què fins ara era l’espai més visitat del Delta. Per tot plegat, l’alcalde ha demanat passar de les bones paraules als fets. “Les administracions competents s’han de fer seu aquest problema, i d’aquelles boniques paraules que van tindre tots els dirigents polítics i representants institucionals durant les visites al nostre territori, com a conseqüència dels danys del temporal Glòria, ara hem de passar als fets”, ha exigit l’alcalde rapitenc. De fet, ha demanat posar “fil a l’agulla, de manera immediata, per a la recuperació i manteniment del Trabucador i del delta de l’Ebre”.\n*TAMBÉ PODEU VEURE L‘ENTREVISTA ÍNTEGRA\nTags: Josep CaparrósMedi AmbientMontsiàSant Carles de la RàpitaSocietatTaula de Consens pel DeltaTrabucador\nLa Ràpita apostarà pel turisme de ‘molta proximitat’ per reflotar la campanya\nSalut confirma 91 positius nous i fa baixar els casos sospitosos a les Terres de l’Ebre, amb 27 menys\nERC reclama al govern espanyol el projecte per segellar els pous del Castor\nAlbacar: 'Celebrem el compromís de l’equip de govern d’adoptar mesures plantejades per Ciutadans'


El Castelló derrota per 0-1 l'Albacete, amb una actuació espectacular del porter Whalley - À Punt\nEl Castelló derrota per 0-1 l'Albacete, amb una actuació espectacular del porter Whalley\nLa victòria permet a l'equip de Garrido eixir dels llocs de descens i guanyar-li el goal-average a l'Albacete\nMarc Mateu i Jorge Fernández celebren el gol del Castelló / Twitter: @LaLiga\n31 de març 2021 - 21:21\nEl Castelló ha sumat tres punts d'or a Albacete i ix de la zona de descens a costa del Sabadell. Juan Carlos Garrido ha buscat un partit molt intens en defensa, però als quinze minuts l'àrbitre ha xiulat penal per unes mans de Carlos Delgado. El porter Óscar Whalley li ha endivinat la trajectòria a Alfredo Ortuño i s'ha convertit en la peça fonamental per a la victòria.\nAl llarg del primer temps sols podem destacar una bona ocasió de Jorge Fernández, que ha sigut el jugador més incisiu. En la segona meitat, el Castelló ha posat una marxa més i ha arribat el gol de la victòria. Bodiger ha robat un baló en camp propi i ha vist el desmarcatge de Jorge Fernández, que ha afusellat el porter manxec.\nPerdut per perdut, l'Albacete se n'ha anat a l'atac a la desesperada i sempre ha trobat la resposta d'Óscar Whalley, que ha fet les millors parades del partit per a desesperació d'Alfredo Ortuño, que ni ha marcat de penal, ni de jugada. El Castelló ara passa a ocupar la dessetena plaça de la classificació, amb 33 punts.


[C/LL] Cau, Castors i Lludrigues, Agrupament Escolta Les Gavarres\nAquest cau el vàrem dedicar a riure i a córrer una estona. Vam fer una espècie de gimcana, és a dir, teníem una sèrie de jocs a dins un got, i cada cop que escollíem un paperet ens tocava fer un joc. Però hi havia una norma molt important, si volíem arribar a fer el GRAN JOC final, havíem de jugar a tots els altres de manera neta, respectuosa i sense barallar-nos ni fent males cares.\nCom podeu veure, en aquestes fotos queda reflectit com ens vàrem passar les dues hores riguent! Que si la prova de fer "titits", el "Shit", la de l'aro (que finalment es va trencar...), i moltes proves més!\nI, per acabar, la prova final consistia en menjar-nos el màxim de llaminadures que poguéssim, que estaven penjades d'un cordill, i sense ajudar-nos amb les mans. Cal dir que les caps no ajudàvem gaire a que se les poguéssin menjar, però tot i així, saltant amunt i fent l'impossible per aconseguir-les se les van acabar totes!\nCom sempre, un cau ben entretingut i ple de rialles!


XERRADA A VILANOVA I LA GELTRÚ, DIUMENGE 28 D’ABRIL, 18H, CENTRE CÍVIC SANT JOAN | Assemblea pels Drets Socials del Garraf\nPublicado: abril 26, 2013 de assembleadsgarraf1 en Uncategorized\nEls jornalers sense terra i sense feina de Córdoba segueixen ocupant la finca de Somonte\nEl 4 de març va fer un any de l’ocupació de Somonte per part de jornaleres i jornalers del SAT. Amb aquest motiu, diuen en el seu comunicat «Un any de treball col·lectiu amb molt esforç, molta solidaritat i generositat dels pobles de tot l’univers que han passat per Somonte. Hem de sentir-nos orgullosos/es que les terres de Somonte en un any hagin donat més feina i vida que en 50 anys d’explotació pels terratinents i la Junta d’Andalusia.\nNingú es podia creure que en tan poc de temps i amb tan pocs mitjans, només amb les nostres mans i les vostres s’hagi aconseguit sembrar 55 hectàrees de blat, 20 de gira-sol, 2 de cigrons, 200 oliveres, 1.500 alzines, garrofers, etc. 2 ha de faves, 1 de patates, cebes, alls coliflor, cols, bledes, pastanagues, pebrots etc.. 70 ha de drena, s’ha posat en reg per degoteig 5 ha de terra. Comptem amb un corral de 29 ovelles i 5 cabres, gallines, i galls, millores en la infraestructures del mas, etc. Construcció d’un hivernacle…»\nHi ha 5 raons per a seguir donant-li suport, perquè aquesta és una lluita:\nContra l’atur que a Andalusia és de quasi un milió i mig de persones sense feina (35% d’atur). Somonte crea feina i la posa sota el control dels treballadors/es.\n• Contra la privatització d’unes terres que havien estat expropiades per la Junta d’Andalusía feia anys, les va deixar abandonades i ara les volia vendre.\n• Per la defensa de la propietat col·lectiva/pública perquè no volen ni la propietat ni la distribució de la terra entre els ocupants, sinó que segueixi sent pública.\n• Respectuosa amb l’entorn, seguint criteris de certificació ecològica, amb projectes de recuperació de llavors autòctones.\nI perquè ens cal reconstruir la solidaritat entre la classe treballadora!!\nLes necessitats més urgent que hores d’ara tenen son dues: la de fer una bassa per acumular l’aigua pels conreus a l’estiu i una furgoneta per poder treure la producció, doncs acumulen multes per treure producció amb cotxes particulars (la Guàrdia Civil persegueix totes les coses en les quals poden intimidar i enfonsar l’ocupació) i ara ve el gruix de la collita.\nPer això, des de l’Assemblea pels Drets Socials del Garraf us convidem a participar a la xerrada que tindrà lloc aquest diumenge 28 d’abril a Vilanova i la Geltrú, a les 18h al Centre Cívic de Sant Joan, a càrrec de Javier Ballesteros, jornaler i membre del SOC-SAT.\nEls cal una furgoneta de segona mà.\nRecollida de bons de 1 euro per que la tinguin!!\nAssemblea pels Drets Socials del Garraf, Abril de 2013.


zones de pícnic - totnens\nzones de pícnic per anar a dinar o berenar. Àrees de lleure amb pícnic i zones infantils a prop d’un riu o ruta d’excursió. Àrees de pícnic amb barbacoes i altres serveis. Zones de pícnic com a punt de partida o arribada d’una excursió amb nens.\nArborètum de Vidrà\nzona de pícnic a toca de la riera de Metge\ninici de rutes\npícnic amb barbacoa\nàrea amb barbacoes\nÀrea de lleure de Sant Joan de l’Avellanet\npícnic i excursions pel riu Gurn\nÀrea de lleure Font Terrers de Gósol\npícnic, barbacoes i excursions


Llibreria Horitzons: Els inuits, el poble de l'Àrtic\nLlegenda Inuit sobre l'origen del món:\nEn l'origen del món, tan sols hi havia un home i una dona, sense cap animal. La Dona va demanar a Kaila, el déu del cel, que poblés la Terra. Kaila li va ordenar fer un forat en el gel per pescar. Llavors, ella va anant traient del forat, un a un, tots els animals. El caribú va ser l'últim. Kaila li va dir que el caribú era el seu regal, el més bonic que podria fer-li, perquè alimentaria al seu poble. El caribú es va multiplicar i els fills dels humans van poder caçar-los, menjar la seva carn, teixir els seus vestits i confeccionar les seves tendes. No obstant això, els humans sempre triaven els caribús més bells, els més grans. Un dia, només els van quedar els febles i els malalts, per la qual cosa els inuit no van voler més. La dona es va queixar llavors a Kaila. El la va reexpedir al gel i ella va pescar el llop, enviat per Amorak, l'esperit del llop, perquè es mengés als animals febles i malalts amb la finalitat de mantenir als caribús amb bona salut. Els inuit creuen que els animals posseeixen un ànima. Aquests no són caçats pels inuit, sinó que es deixen caçar. Quan l'animal mor, el caçador celebra una breu cerimònia per assegurar que la seva ànima torni al món no terrenal i es reuneixi amb els animals, disposat a tornar com a presa.\nEn gran part d'Alaska se celebren importants festes destinades a reconèixer l'aparició dels animals al món i influir en ella. Els esquimals (en el seu propi idioma, el nuktitut o inuit) viuen a les regions àrtiques d'Amèrica, Grenlàndia i Sibèria. A Canadà, es defineixen a si mateixos com inuit, que significa “el poble”. Aquests pobles indígenes, encara que pertanyents a ètnies diferents, van arribar a aquesta regió àrtica des d'Àsia, creuant l'Estret de Bering des de Sibèria fins a Amèrica del Nord. Gradualment, aquests primitius pobladors van anant desplaçant-se cap a altres zones i formant grups diferents. La regió boreal canadenca va ser poblada, aproximadament, fa quatre mil anys pels antecessors de les actuals poblacions àrtiques, mentre que els primers pobladors originals de Groenlàndia van arribar fa tres mil anys. Aquests nous pobladors es van adaptar amb èxit a aquest mitjà d'exigència climàtica i tota la regió va ser habitada per una cultura de pobles àrtics caçadors, que desenvoluparien una civilització pròpia, segles abans de l'arribada dels primers europeus. Els que es van quedar en l'ecosistema polar i en la tundra només van poder sobreviure aprofitant racionalment els animals que eren capaços de viure allí. Aquest aprofitament va ser divers: uns es van dedicar a la caça o la pesca, i uns altres a la ramaderia.\nActualment les mateixes qüestions polítiques que es plantegen les tribus índies d'Amèrica del Nord), afecten als Inuit. Volen recuperar les seves terres ja que els seus avantpassats estaven abans de l'arribada dels primers europeus. El més important procés de reivindicació territorial en la història de Canadà, va portar en 1999 a la creació de Nunavut, un nou territori concebut com a pàtria de la majoria dels inuit de Canadà, el seu nom significa “La nostra terra”.Els inuit viuen actualment en les tundres del nord de Canadà, Alaska i Groenlàndia. Es calcula que viuen en aquesta regió unes 100.000 persones. Inicialment les poblacions indígenes de les regions àrtiques, entre elles els inuit, van basar la seva economia en la caça i la pesca, per a això empraven utensilis natius, elaborats amb materials naturals: arpons, ganivets… Les embarcacions (com el conegut kaiac) i altres mitjans de transport (com el trineu tirat per gossos) són també de fabricació pròpia, igual que les seves robes, tot elaborat amb una gran habilitat i decorat amb talent. En la dieta dels inuit juguen un paper molt important el peix, les foques, les morses, les balenes i altres animals marins, la carn dels quals ingereixen tant crua com cuita. També cacen óssos polars, guineus, balenes, foques, caribús i llebres. D'aquests i altres animals aprofiten totes les parts possibles per alimentar-se, abrigar-se, i construir habitatges i eines per caçar. Les foques constitueixen un ben molt preuat, ja que, a més de ser el seu sustento principal en el llarg hivern, proporcionen a aquestes poblacions pells per confeccionar roba o tendes de campanya i greix que es converteix en un valuós combustible.\nEntre alguns grups inuit s'estén la pràctica del desplaçament estacional, consistent en expedicions destinades a la caça de caribús a l'estiu, que suposen el desplaçament de famílies senceres a regions interiors d'Alaska i Canadà, mentre que a l'hivern, tornen als seus assentaments originals, centrant-se en la caça de la foca i en la pesca en el gel. Actualment, a causa del fort procés de civilització, s'està produint un canvi en les seves formes de vida originàries, encara que segueixen practicant algunes dels seus costums, com la caça de foques.Els Inuit estan organitzats en grups familiars i cada membre té assignada una tasca específica. Els iglús: Es tracta de tradicionals habitatges de forma semiesfèrica, construïdes amb blocs de gel que els esquimals construeixen per complir la funció de cases quan surten de caça, encara que el seu ús és cada vegada més rar a causa del cada vegada major sedentarisme, a l'ús de tendes de campanya i al fet que l'introdució de vehicles a motor capaços de moure's en el gel sovint permet als inuit anar i tornar en el dia de les seves partides de caça.\nEls pobles inuit tenen una gran riquesa i diversitat que fa pràcticament impossible recollir tots els seus costums aquí. Per això, us convido a venir a escoltar al Francesc Bailón, antropòleg i estudiós de la cultura inut amb la presentació del seu llibre "Los poetas del Ártico el dimarts 26 de juny a les 8 del vespre. "


Quantes dones d’Andorra van haver d’avortar a Catalunya l’any 2019? - El triangle\nQuantes dones d’Andorra van haver d’avortar a Catalunya l’any 2019?\nAndorra és, juntament amb Malta i el Vaticà, l’únic Estat europeu on està prohibit l’avortament, en cap dels tres supòsits més habituals. En el cas del país dels Pirineus, aquesta prohibició és conseqüència directa de l’exigència del copríncep episcopal de la Seu d’Urgell, Joan-Enric Vives, que s’hi oposa rotundament i que ha amenaçat de dimitir del seu càrrec institucional si algun dia el Consell General (Parlament) aprova la seva despenalització.\nAixò ha provocat que un total de 146 dones residents a Andorra van anar a avortar a Catalunya el 2019, el que representa un increment del 15% respecte a l’any 2018. Les dades les ha facilitat el departament de Salut de la Generalitat de Catalunya i representen un creixement de 22 dones amb relació a les que ho van fer el 2018. El perfil majoritari correspon a dones solteres, assalariades i amb estudis fins batxillerat.\nSegons denuncien les associacions en defensa de l’avortament del Principat, una dona andorrana paga uns 1.000 euros per avortament quirúrgic i uns 300 euros per avortar amb fàrmacs. Cal tenir present que a les 146 dones andorranes que l’any 2019 van decidir interrompre voluntàriament l’embaràs cal sumar-hi també les que ho fan en territori francès. D’aquestes, però, no es tenen xifres oficials.\nComissió Bilateral: comença el diàleg entre la Generalitat i el Govern d’Espanya\nPrevEl Consell Català de l’Esport va camuflar les subvencions a les ONGs del diputat Francesc de Dalmases\nLa trama 3% també esquitxa Lleida


“S’ha demostrat que les unitats de govern són més efectives com més petites són” - CENT PER CENT\n“S’ha demostrat que les unitats de govern són més efectives com més petites són”\nAntoni Sales (Sant Jordi, 1974) és el batle de Costitx (Pi) i el president de la Federació d’Entitats Locals de les Illes Balears (FELIB), ens que treballa per la defensa de l’autonomia local. Parlam amb ell sobre la tasca de la Federació en temps de COVID-19.\nPer la gent que no conegui la FELIB, quins objectius té i com us organitzau?\nLa FELIB és una federació que treballa per a la defensa i promoció de l’interès general i l’autonomia local dins el marc constitucional i l’Estatut de les Illes Balears. Actualment compta amb 67 representants de municipis de les Illes Balears i també inclou els Consells, ja que són també entitats locals però la participació activa i directa és dels ajuntaments. D’aquests 67 municipis tenim una executiva de 31, complint un criteri de grups polítics i també amb el de representació de municipis de diverses franges poblacionals. Actualment estam estudiant fer una modificació dels estatus per incorporar un criteri d’insularitat per tal que hi hagi un mínim més ample que l’actual de representació d’ajuntaments de les illes més petites. Actualment tenim dins l’executiva 5 municipis d’Eivissa, 3 de Menorca i un de Formentera i la resta, 22 són de Mallorca.\nCada quant us soleu reunir? S’ha intensificat molt la vostra feina d’ençà de l’inici de la COVID-19?\nL’executiva es reuneix aproximadament cada mes i mig o dos mesos, segons els temes a tractar i aquestes reunions són obertes a tots els municipis, encara que no formin part de l’executiva. A més, un pic a l’any fem una assemblea general on té cabuda tothom. La feina però s’ha intensificat i ha canviat molt des d’una setmana abans que es decretàs l’estat d’alarma. Vàrem començar a tenir moltes trobades tant amb el Govern com amb el Consell pràcticament cada dia perquè ja es veia venir que seria un afer gros. A partir d’aquest moment el que hem intentat és analitzar els problemes més greus que teníem per poder donar-hi resposta.\nEl primer de tots, la manca molt gran d’informació. Hem creat un grup de Whatsapp per interactuar entre els 67 batles i també per resoldre possibles dubtes i problemes i un grup de difusió per tal de compartir documents que pot ser interessant pels ajuntaments. No ens esperàvem la gran participació de la majoria de batles: ens hem ajudat, responent dubtes i problemes i quan no tenim resposta, jo m’encarreg de resoldre els dubtes a través de Delegació de Govern i amb el Govern de les Illes Balears. Això ens ha donat una capacitat de resposta i organització molt ràpides. El segon problema que vam detectar fou la manca de material. En aquest sentit, la tasca de la FELIB en aquest sentit ha estat, per una banda, coordinar les demandes conjunta de material al govern balear i d’altra, també hem fet dues compres de material. Finalment, un tercer problema ha estat la gran quantitat de dubtes jurídics que han sorgit durant l’estat d’alarma. La FELIB ha posat a disposició els seus dos juristes i això ha donat seguretat jurídica als ajuntaments.\nD’aquesta manera podeu actuar d’una manera més unitària, no?\nLa FELIB sempre ha estat un centre de coordinació molt potent pels ajuntaments de totes les illes i actualment la cooperació s’ha reforçat. A més, davant d’una situació tan incerta, des del primer moment vàrem incidir en la necessitat d’una línia d’actuació única entre totes les institucions per tal de tenir les coses clares de cara a la ciutadania. El més lògic i el més segur pels ajuntaments era anar tots a l’una.\nUna de les vostres reclamacions és la modificació de la Llei Montoro. L’Estat ha de permetre que els municipis gastin aquest superàvit?\nSí i tant. En un primer moment ens van dir que podíem gastar un 20% del superàvit del 2019 i ara ens han dit que podem arribar fins a un 70%. Això és una passa però no és la cura. Els ajuntaments durant els darrers anys hem acumulat milions d’euros i no ens han deixat invertir aquests doblers i és just que, en un moment de necessitat com l’actual, aquests doblers puguin tornar a la ciutadania i en el seu benestar. El superàvit és un estalvi unilateral de cada ajuntament i seria molt injust que aquests doblers anessin a altres institucions de l’Estat. Des de la FELIB així com des dels Consells i el Govern Balear, reclamam que aquest romanent es pugui gastar en els ciutadans de cada municipi. Ara bé, no ens hem de precipitar, ja que, segurament, la situació va per llarg però crec que es pot incidir, amb aquest romanent, en la millora del benestar de la ciutadania de les Illes Balears. Ara ja hi ha un model d’ajuts i els ajuntaments ens hem de coordinar per arribar, amb aquest romanent, allà on les altres institucions no puguin arribar. A més d’aquesta part social, el superàvit també ens ha de servir per fer inversió pública, canviar una mica el model i millorar el nostre entorn.\nCreus que pot ser una oportunitat per un canvi?\nCrec que la gent ha vist més que mai que necessitam tenir autonomia energètica i alimentària i també en la sostenibilitat de l’aigua Entenc que quan som 9 milions de persones durant l’estiu és molt mal de fer però per la població habitual crec que és possible. Hem de trobar l’equilibri: ser cauts però també ser valents.\nCom valorau des de la FELIB la gestió que s’està fent de la situació actual?\nPartint de la base que és una crisi que mai havíem viscut i crec que és difícil valorar-la, ara per ara. Hem viscut algunes situacions noves i també d’altres de surrealistes, com tot el relacionat amb els equips de protecció. També crec que hem patit un dèficit d’informació i també una desinformació interessada i constant generada per certs grups, fent córrer notícies falses que han corregut i no sé molt bé amb quins objectius. Haurem d’esperar que acabi tot i després crec que serà d’agrair que qualque organisme independent a nivell europeu en faci una bona avaluació.\nCreus que aquesta crisi pot suposar una disminució del poder de les comunitats autònomes i les entitats locals?\nEsper que no perquè precisament crec que el que s’ha demostrat és que les unitats de govern són més efectives com més petites són. Entenc que hi ha d’haver una coordinació estatal en cas d’alarma i unes pautes generals però també hem de tenir una mica de marge perquè cadascú ho adapti a la seva realitat.\nCom heu gestionat aquesta crisi a Costitx?\nHem ordenat els recursos que tenim de la millor manera possible. Hem facilitat guants als comerços perquè la gent no toqués els aliments en les botigues i també hem fet fumigacions per desinfectar. També hem adaptat horaris i la manera de fer feina dels empleats municipals, fent la majoria de tràmits per Internet. Per sort no hem tengut cap mort per coronavirus però sí que desgraciadament hem hagut de tramitar permisos d’enterrament. Tenim un tracte molt personal i la feina ha estat molt a la carta, pel fet que som un municipi petit.\nprevious post: Corren mals temps per a la monarquia borbònica, per al govern espanyol, per una majoria de la població\nnext post: “S’ha concebut de forma urbanocentrista”


Al novembre de 2014, mentre estava en una reunió de la Junta territorial de les Terres de l’Ebre d’Òmnium Cultural, vaig rebre una trucada de la Fundació Carulla de Barcelona, mitjançant la qual em comunicaven que m’havien concedit el premi Actuació cívica. La meua candidatura l’havia presentada, òbviament, Manel Ollé. Em vaig quedar sense saber què dir, només preguntant “A mi?”. Realment era tot un honor, jo provinc d’un poble menut i el reconeixement m’arribava des del cap-i-casal, i per part d’una de les institucions més prestigioses dels Països Catalans.\nEl jurat havia estat format per quatre personalitats de la vida cultural catalana: Antoni Bassas, Vicent Partal, Damià Pons i Carles Duarte. Literalment van comunicar que havien volgut reconèixer la meua llarga trajectòria en la defensa i difusió de la llengua, cultura i la nació catalanes. Es tracta d’un dels premis culturals de més pes que es donen a Catalunya per distingir la tasca d’aquelles persones que han actuat i actuen al servei de la cultura catalana. Creada l’any 1973, la fundació Carulla treballa per promoure la llengua, la cultura i els valors que configuren la societat catalana, amb la voluntat d’enfortir el sentit de pertinença.\nSaló de plens de l’Ajuntament de Barcelona\nEl dia del lliurament va ser un altre moment màgic, per fer-ne la remembrança tothora. Em va acompanyar la família i també la direcció de l’institut al complert, així com una gran quantitat de literats ebrencs que resideixen a Barcelona, exalumnes de l’institut Benaprès de Sitges i de l’acadèmia Nessie School.\nVilaweb ho recollia de la següent maenra: La Fundació Lluís Carulla ha fet l’acte de lliurament dels Premis d’Actuació Cívica de l’edició de 2014 al Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona. El batlle Xavier Trias ha presidit l’acte que ha reconegut la tasca dels guardonats d’aquesta 32a edició són Ester Bonal (Barcelona), directora de Xamfrà i El Teler de Música i membre de la Fundació l’ARC Música, Irene Coghene (l’Alguer), activista cultural per la llengua i la cultura alguereses; Montserrat Fontané (Girona), cuinera i mare dels cuiners germans Roca; Tomeu Martí i Florit (Palma), activista cívic, gestor cultural, periodista i escriptor; Rosa Serrano i Llàcer (Paiporta), una de les fundadores de l’Escola Gavina a Picanya l’any 1975, escola pionera en l’ensenyament en català al País Valencià, i Emigdi Subirats i Sebastià (Campredó), professor d’anglès i dinamitzador cultural de les Terres de l’Ebre en certàmens culturals.\nManel Ollé durant l’homenatge a la Biblioteca Manuel Pérez Bonfill\nCom a conseqüència del premi, des del govern de Campredó em van organitzar un emotiu homenatge el 29 d’abril de 2015. Era justament l’aniversari de la mama, que havia traspassat el 20 de març, feia poca més d’un mes. Durant el transcurs de l’acte, uns molt bons amics van anar fent la glosa: la bibliotecària ampostina Joana Serret, l’activista campredonenc Gerard March, la llavors presidenta d’Òmnium ilercavó Dolors Queralt i l’escriptor. Manel Ollé, que em va definir com una persona entusiasta, generosa, incansable, compromesa, enamorada de Campredó, de la Cultura i de la llibertat del seu país.\nManel Ollé va ser qui va injectar de benzina tota l’operació, en un acte de generositat veritablement inoblidable.


Blog del Màrius Domingo, Ca la Gallineta: Renovació del portal web del CAR.\nRenovació del portal web del CAR.\nL'apartat corresponent al CAR al web del Departament d'Agricultura ha estat millorat i totalment renovat, ara ofereix de forma accessible tota aquella informació que pugueu necessitar.\nTot clar, català i fàcilment accessible. Molt bé!\nPublicat per Màrius Domingo a 19:22\nEtiquetes de comentaris: Forestals


Andorra Sports Startup Challenge, Actua Andorra\nnovembre 9 - desembre 13\nActua i el Global Sports Innovation Center impulsat per Microsoft (GSIC), uneixen forces per identificar les solucions més disruptives i les últimes tecnologies a tot el món mitjançant una competició d’startups per ajudar a millorar l’experiència i la fidelització de l’usuari per desestacionalitzar l’oferta esportiva i turística a Andorra.\nEn aquest sentit, els participants hauran de presentar projectes en els casos d’ús següents:\nSegmentació i personalització del contingut per públic objectiu\nOptimització de l’experiència del client combinant i integrant aspectes físics i digitals (phygital solucions com VR, AR, Bots …)\nMonetització de contingut i activació de patrocini\nRecopilació, visualització i anàlisi de dades per conèixer els clients (i les seves necessitats canviants)\nDesenvolupament d’un model de gestió “CRM” òptim per a productes i serveis de venda creuada\nMillora de les instal·lacions de connectivitat i infraestructura digital (IoT, sensors, il·luminació, aparcament, accés, seguretat)\nServeis d’hostaleria i venda al detall\nLa convocatòria estarà oberta del 9 de novembre al 13 de desembre. Les 10 millors propostes tindran l’oportunitat de presentar la seva solució durant un esdeveniment en línia davant d’un jurat format per representants de l’ecosistema esportiu i entitats organitzadores, experts en àrees de tecnologia, esport, negocis, innovació, inversió i emprenedoria.\nEl 3 de febrer s’anunciarà una startup com a guanyadora del concurs, que rebrà una subscripció GSIC gratuïta d’un any, un programa de mentoria de 3 mesos amb GSIC i experts en matèria, la possibilitat d’accedir al programa Microsoft per a Startups, on podran obtenir accés gratuït a la tecnologia de Microsoft (productes i crèdits al núvol), una subscripció gratuïta d’un any a l’Andorra Esports Clúster i un paquet turístic per visitar Andorra.\nA més, les tres startups millor classificades, inclosa la guanyadora, participaran en diferents activitats com un Investors Day al març del 2021 i reunions de negocis amb membres del clúster esportiu d’Andorra, així com la possibilitat de mostrar les seves solucions a la Casa de la Muntanya.\nObertura sol·licituds: 9 de novembre de 2020\nTancament sol·licituds: 13 de desembre de 2020\nAnunci dels finalistes: 17 de desembre de 2020\nLlançament en línia: 27 de gener de 2021\nAnunci dels guanyadors: 3 de febrer de 2021\nInscripció per l’Andorra Sports Startup Challenge\nFormació CCIS – Fiscalitat de successions a residents\nFormació CCIS – Taller de casos pràctics sobre la llei de relacions laborals\nGSIC by Microsoft


La por o temor és una emoció caracteritzada per un intens sentiment habitualment molt desagradable, provocat per la percepció d’un perill, real o suposat, present, futur o fins i tot passat. És una emoció primària que es deriva de l’aversió natural al risc o l’amenaça, i es manifesta tant en els animals com en l’ésser humà.\nDesenvolupament dels Pors segons l’edat:\n0-2 anys: pèrdua brusca de la base de sustentació, sorolls forts, estranys, separació dels pares, ferides, animals i foscor.\nPors que disminueixen: pèrdua del suport i estranys.\nPors que es mantenen: sorolls molt forts i no habituals, separació dels pares, animals i foscor.\nPors que augmenten: dany físic i persones disfressades.\nPors que disminueixen: sorolls forts i persones disfressades.\nPors que es mantenen: separació dels pares, animals, foscor i dany físic.\nPors que augmenten: éssers imaginaris (bruixes, fantasmes, extraterrestres, etcètera), tempestes, soledat i escola.\nPors que disminueixen: separació dels pares, foscor, éssers imaginaris i solitud.\nPors que es mantenen: animals, dany físic i tempestes.\nPors que augmenten: escola (exàmens, suspesos), aspecte físic, relacions socials i mort.\nPors que disminueixen: tempestes.\nPors que es mantenen: animals i dany físic.\nPors que augmenten: escola, aspecte físic, relacions socials i mort.\nUna fòbia és un trastorn de salut emocional que es caracteritza per una por intensa i desproporcionat davant objectes o situacions concretes com, per exemple, als insectes (entomofòbia) o als llocs tancats (claustrofòbia).\nQuan vegem que el nen/a presenta por persistent excessiva i irracional que ve desencadenada per l’objecte o l’anticipació del mateix (p.ex., volar, precipicis, animals, administració d’injeccions, visió de sang), hauríem de busca ajuda professional.


L’Ajuntament de Manresa finalitza els treballs de millora del parc infantil Santa Clara | es.ServeisTIC.net\nL’Ajuntament de Manresa finalitza els treballs de millora del parc infantil Santa Clara\nEstás aquí: es.ServeisTIC.net > Blog > Empresa y emprendeduría > L’Ajuntament de Manresa finalitza els treballs de millora del parc infantil Santa Clara\nL’actuació ha tingut un pressupost de 89.819 euros i ha consistit en la substitució del paviment granular per un paviment de sorra de platja, la instal·lació de tres nous jocs infantils per a infants menuts, una nova estructura per a infants més grans, noves papereres i una font, entre altres millores.\nL’Ajuntament de Manresa ha finalitzat els treballs de millora del parc infantil Santa Clara situat al carrer Nou de Santa Clara. L’actuació ha consistit en la substitució del paviment granular per un paviment de sorra de platja, la instal·lació de tres nous jocs de jocs per infants menuts i una nova estructura per a infants més grans. La proposta s’ha completat amb una nova configuració dels talussos existents, la substitució i la nova ubicació de les papereres, una font i la millora del paviment de sauló a l’accés de l’àrea de joc.\nL’actuació ha ocupat un espai de 1.255,81 m2 de superfície i ha tingut un cost de 89.818,86 euros.\nAvui el regidor de Qualitat Urbana, Via Pública i Ciutat Intel·ligent, Josep Gili Prat, ha fet una visita per comprovar el resultat dels treballs, i ha estat acompanyat per representants de l’Associació de Veïns i Veïnes de les Escodines, Carme Carrió Salabarnada (presidenta); Carme Quintana Tort (vicepresidenta) i Conxita Serra Costa (vocal), i la tècnica municipal, Àngels Mas Pintó.\nAquests treballs formen part del Pla de Millora de l’Espai Públic 2021 que ha destinat a la millora dels parcs infantils un pressupost global de 120.000 euros, un pressupost que ha inclòs la instal·lació d’una nova estructura de joc (tirolina) a la zona verda propera al carrer Nou de Santa Clara–amb un pressupost de 17.655 euros- i un paquet de millores de manteniment a diferents parcs de la ciutat.\nAixí mateix, durant l’any 2021 van finalitzar tots els treballs que s’havien programa dins el Pla de l’Espai Públic 2020, dotat amb 200.000 euros, i que ha tingut com a actuacions més destacades la millora integral del parc del Selves i Carner (75.286 euros) i del parc del Carrasco i Formiguera (84.736 euros). La resta del pressupost es va destinar a la millora i manteniment general, amb repassos de pintura, paviment i substitució de peces malmeses.\nEtiquetado en:Clara del els finalitza infantil LAjuntament Manresa millora Parc Santa Treballs\nEl Nou Congost de Manresa será la sede de las Ligas Catalanas 2021 masculina y femenina de baloncesto\nStaff 22 de diciembre de 2021 22 de diciembre de 2021\nConvocado el IX Premio Josep M. Planes de investigación periodística


Pertanyen a sectors molt diferents, però tenen una cosa en comú: han aconseguit destacar en la seva tasca i s'han convertit en personatges altament coneguts. Uns han continuat amb l'imperi que els van llegar generacions anteriors, altres l'han construït partint de zero, però el resultat és el mateix: ara són autèntics reis.\nÉs autodidacta, s'abasteix a ell mateix i té clar que és un membre més de l'equip: Víctor Arguinzoniz, el millor cuiner a la brasa del món, no dirigeix els seus treballadors des de la porta de la cuina, sinó que s'embruta les mans i treballa colze a colze amb ells. Un líder ha de ser creatiu, flexible i carismàtic, però sobretot, ha de ser un exemple per al seu equip. Un bon directiu és aquell que empatitza amb els seus empleats, ja que per poder entendre les tasques que els teus treballadors desenvolupen i les dificultats que aquestes impliquen ha de començar per posar-se en el seu lloc. A algunes grans companyies fins i tot fan rotar els seus executius per tots els departaments per tal de conèixer de primera mà la realitat del negoci.\nLiderar implica un aprenentatge recíproc, una influència mútua i uns beneficis compartits, ja que sense un bon equip que se senti part de l'empresa un líder no té res a fer. El camí del lideratge és un camí d'autodescobriment entre empleats i directius.\nIgual d'autodidacta que Arguinzoniz ho és la reina de la cuina per excel·lència, Carme Ruscalleda. És la cuinera amb més estrelles Michelin del món, però el seu consolidat reconeixement no ha frenat les seves ganes de seguir creixent i experimentant. Aprèn preguntant, assajant i equivocant, perquè per arribar a dalt cal caure unes quantes vegades i més si ets dona. Treballa en un àmbit caracteritzat per l'elevada població masculina però, com ella assenyala, estem davant d'una transformació de rols: "les dones entren a la cuina professional i els homes en la domèstica". Tanmateix, encara queda molt camí per recórrer i, encara que cada cop hi ha més presència femenina en les cúpules directives, cal seguir lluitant per trencar el sostre de vidre.\nUn altre exemple per veure que les dones estan sobradament preparades és Mar Raventós, psicòloga, economista, mare de 6 fills, parla 4 idiomes i és al capdavant d'una de les empreses més antigues de l'Estat, Codorníu. La seva atrafegada vida laboral no li impedeix atendre la família, ja que afirma tenir temps per a tot i aconseguir a més que el seu negoci sigui d'èxit. La clau? Ser exigent i valorar la qualitat per damunt de tot.\nOnésimo Migueláñez sap de primera mà que per triomfar cal ser el millor i que les mitges tintes no són suficients. Va començar repartint caramels en una furgoneta i ara és el rei de les llaminadures. Apunta que l'únic que va fer va ser detectar quin era el moment adequat per iniciar el seu negoci i dedicar-s'hi les 24 hores del dia. És qüestió de treballar dur i posar-li il·lusió, aquests són per ell els factors més poderosos contra la crisi. Es deu a la seva empresa i la sent part d'ell mateix, cosa que cal transmetre als empleats, ja que perquè realitzin una bona feina han d'estar-hi compromesos i sentir que pertanyen a l'empresa.\nPer ser el millor cal envoltar-se dels millors, així ho afirma i així ho fa Humberto Cornejo, referent internacional al món tèxtil. Per mantenir al teu costat els millors talents cal recompensar i no només salarialment, sinó també amb reconeixement i polítiques empresarials que els motivin. Per això Cornejo no dubta a oferir les màximes oportunitats que pot als seus empleats, que el conceben com un líder pròxim.\nNo cal esperar que t'ho demanin, has d'avançar-te, intuir què esperen els altres de tu. Només així aconseguiràs ser un referent en el teu camp de treball, tal com assenyala Richy Castellanos, el rei de les Relacions Públiques.\nLluita per ser el millor, transmetre-ho als qui t'envolten i, sobretot, demostra-ho.\nTags: Lideratge i gestióMotivaciócas pràcticdesenvolupament professionaldirectiusestils de direccióhabilitatslideratgemanagementtalent


Guillem Albà: "El món està fatal però hem de celebrar tot el que podem" - Al cotxe\nEl clown Guillem Albà puja "Al cotxe!" a Vilanova i la Geltrú, on ha viscut tota la vida i on també grava "Celebrem!", el nou programa que dirigeix i presenta a partir del 15 d'abril per TV3. "Celebrem!" és molt més que el títol del seu programa: és tota una filosofia de vida que reivindica per mantenir, malgrat la realitat actual, una visió optimista de la vida.\nGuillem Albà va néixer en una família d'artistes. Els pares són membres de L'Estaquirot, històrica companyia de teatre familiar. Ha crescut envoltat de titelles, música i art, i veure treballar els pares també l'ha ajudat a entendre la professió com una feina artesanal, feta amb molt d'esforç, dedicació i solidaritat entre companys. Amb 17 anys va abandonar els estudis decidit a dedicar-se al teatre. El seu mentor va ser el mític pallasso Jango Edwards, amb qui manté una relació molt especial.\nDurant la conversa descobrim una persona inquieta i vitalista, que amb només 35 anys ja ha produït set espectacles propis i ha col·laborat amb músics i artistes com Love of Lesbian, Clara Peya o Txarango. Últimament ha estat responsable de l'adaptació teatral del llibre "Canto jo i la muntanya balla", amb gran èxit de públic i crítica.\nPer acabar el trajecte ens regalarà una mostra de les sorprenents "cançons barrejades" que interpreta amb el seu inseparable ukelele.\nAquest clip és de: Oriol Mitjà i Guillem Albà


La Cat�Strofe Del Jap� |authorSTREAM\nLa catàstrofe del Japó:\nÍndex 1.Japó 2.Terratrèmol 3.Tsunami 4.Centrals nuclears 5.Conseqüències del terratrèmol i tsunami 6.Bibliografia\nJapó El Japó és un petit país situat al Nord-est d’Àsia. La seva cultura és asiàtica a causa d’un procés històric que comença amb onades d'immigrants d’Àsia i del Pacífic i seguida per una forta influencia cultural de China i un llarg període de aïllament amb la resta del mon, ( Sakoku ) .\nTerratrèmol El terratrèmol del Japó va tenir una magnitud de 9,0 graus i va ser a les 14:46:23 hora local l’11 de Març de 2011. L’epicentre del terratrèmol era sota del mar a 130 Km de la costa a i això va provocar el posterior tsunami. Però els japonesos estan molt ben preparats per als terratrèmols i no va causar gaires danys materials ni va causar morts, no va causar gaires problemes.\nTsunami El tsunami de Japó es va produir perquè l’epicentre del terratrèmol era al mar, prop de la costa i això va provocar un maremoto. Un maremoto és un terratrèmol a sota de l’aigua, aquest temblor produeix que l’aigua es desplaci i provoqui ones, que aquestes quan arriben a la costa en comptes de trencar i tornar al mar, segueixen endavant emportant-se tot el que troben. Els últims grans tsunamis han sigut, Chile el 1960 que el terratrèmol va ser de 9,5 graus, Indonèsia 2004 que el terratrèmol va ser de 9,3 Graus i el de Japó el2011 que el terratrèmol ha sigut de 9,0 graus.\nCentrals Nuclears La central nuclear de Fukushima , Fukushima1 és un conjunt de 6 reactors nuclears situats a la ciutat d’Okuma al Japó i és una de les 25 centrals nuclears mes grans del mon. Una central nuclear té 4 parts, el reactor nuclear, on es produeix la reacció nuclear, generador de vapor, elimina els residus (només tipus PWR), turbina, que mou el generador elèctric, i condensador, on es fa l’intercanvi de calor que refreda el vapor transformant-lo novament en líquid. Un dels últims accidents nuclears va ser el de Txernovil a Ucraïna el 26 d’abril de 1986.\nConseqüències del terratrèmol i tsunami:\nConseqüències del terratrèmol i tsunami Les conseqüències del terratrèmol i posterior tsunami van ser catastròfiques, sobre tot la crisis radioactiva de Fukushima i la gent que s’ha quedat sense casa o afectada per la radiació.\nBibliografia Vikipedia, pàgines d’Internet.


“Aquest matí, en només dues hores, han vingut 5 persones.” Aquest és el missatge que ens envia el Pau, jesuïta, des de la porta de Migra Studium, , a les 11 del matí del dilluns 16 de març, primer dia de confinament i primer dia en què entitats que fem primera acollida tenim la porta gairebé tancada. Temps en què no podem fer allò pel qual vam ser creades: oferir acollida a les persones migrants és vulnerables. Els darrers dies vam pensar en un sistema de teletreball i ens vam repartir feina per fer des de casa. Semblava que ho teníem tot controlat, però la mateixa vida ens ha recordat que això no va només d’eficiència i gestió i que, mentre duri aquest confinament, haurem de patir la imatge contra la qual lluitem cada dia: la de les persones esperant davant una porta tancada.\n[La família Fortuny Font i Bakary Diarra. Imatge de Hospitalaris.org]


Com diferenciem el Pernil de Terol d'un altre pernil? | Magazine | Compro al Camp - Blog\nSABRIES DIFERENCIAR EL PERNIL DE TEROL AMB DENOMINACIÓ D'ORIGEN D'ALTRES PERNILS?\nPublicat 01/10/2020 617\nEl Consell Regulador de la Denominació d’Origen Pernil de Terol ens dona unes pistes per tal de diferenciar a través dels sentits el considerat com el millor pernil del món procedent de porc blanc.\nPer a distingir un Pernil de Terol sencer amb Denominació d’Origen Protegida d’un altre pernil, primerament, ens hem de fixar en el pes, el qual haurà de ser sempre superior a 7kg. En segon lloc, en relació amb l’aspecte, la peça sencera ha de tenir pota i serà sempre allargassada, perfilada i arrodonida de les vores. En tercer lloc, un cop fet el tall s’apreciarà, d’entrada, l’aroma curat, i a simple la vista ens sorprendrà el color vermellós brillant. A més, haurem d’identificar infiltració de greix a la carn, en vetes, corresponent a la massa muscular. En quart i darrer lloc, al paladar, s’aprecia delicat i elegant, de gust exquisit i molt agradable, poc salat. El greix infiltrat, a diferència d’altres pernils de menor categoria, és molt aromàtic i de gust agradable, de color blanc groguenc i aspecte brillant.\nPer suposat si la peça que hem d’adquirir disposa del distintiu, segell i registre corresponent emès pel Consell Regulador, ens sobren raons per saber que estem davant d’un autèntic Pernil de Terol i només ens quedarà apreciar i gaudir de les característiques organolèptiques úniques d’aquest apreciat producte aragonès.\nGARGALLO MORA elabora Pernil de Terol sota la ensenya de “La Cuba” amb l’esforç, dedicació i passió del Miguel, la quarta generació de la família Gargallo.\nA Mora de Rubielos (Terol) i a més de 1.000 metres d’altitud en Miguel es dedica a assecar pernils d’una forma tradicional, l’heretada pel seu pare i, en total, de 3 generacions anteriors. El seu producte es basa sempre en la selecció de les millors peces, tenir molta paciència en el processos d’assecat i en aplicar correctament els seus secrets ancestrals. Només així aconsegueixen pernils i un Pernil de Terol d’una qualitat extraordinària única al mercat.\nA la darrera degustació i tast convocat pel Consell Regulador a través de la Guia Peñín 2020, Gargallo Mora va obtindré uns merescudíssims 87 punts. La responsable de l’èxit, una peça de 118 setmanes de curació amb un resultat espectacular. Les anotacions del tast indiquen que el nivell de curació és alt amb un greix infiltrat correctament i en forma de vetes. L’aspecte complia els requisits d’un excel·lent exemplar de Pernil de Terol, amb un color cirera intens i una morfologia típica. A la boca s’aprecia com un pernil poc greixós, amb un final lleugerament sec.\nEt quedaràs sense gaudir d’aquesta experiència gastronòmica única? Ara tens l’oportunitat d’endur-te un Pernil de Terol sencer, desossat o filetejat a casa directament de Gargallo Mora, directament del productor.\nEtiqueta: mercat digital, productors, producte únic del camp, DOP, artesania\n122,35 € Impostos inclosos\nL’autèntic Pernil de Terol amb Denominació d’Origen Protegida desossat. Aquest Pernil La Cuba elaborat a l’assecador de Gargallo Mora es caracteritza per l’òptima infiltració de greix que fa que sigui apreciat amb una...\n118,90 € Impostos inclosos\nL’inigualable Pernil Duroc amb més de 24 mesos de curació de Gargallo Mora ofereix una textura i sabor únics. L’alimentació d’aquesta raça i la capacitat d’infiltració de greix fan que presenti un nivell de qualitat...\n64,00 € Impostos inclosos\nEl Pernil Reserva de Gargallo Mora destaca per unes qualitats organolèptiques excepcionals. Un pernil de llarga curació, amb 12 mesos a l’assecador, i elaborat 100% a Terol. Gaudeix d’un bon Pernil de Terol com mai...\n79,95 € Impostos inclosos\nEl Pernil Reserva Desossat de Gargallo Mora destaca per unes qualitats organolèptiques excepcionals. Un pernil de llarga curació, amb 12 mesos a l’assecador, i elaborat 100% a Terol. Gaudeix d’un bon Pernil de Terol...\nPERNIL RESERVA FILETEJAT (150g)\nEl Pernil Reserva Filetejat de Gargallo Mora destaca per unes qualitats organolèptiques excepcionals. Un pernil de llarga curació, amb 12 mesos a l’assecador, i elaborat 100% a Terol. Gaudeix d’un bon Pernil de Terol...\nORÍGENS DE LA PLATAFORMA COMPRO AL CAMP\nPerEquip de redacció 710 03/12/2018


El Club recapta 1.000 € pel Mulla't per l'Esclerosi Múltiple – Club Nàutic L’Escala\nUn any més, els usuaris del Club han participat al Mulla’t per l’Esclerosi Múltiple de la Fundació Esclerosi Múltiple (FEM). El passat diumenge 12 de juliol, una trentena de persones participaven a la jornada, que proposava navegar amb vela lleugera, caiac i stand up paddle a canvi d’una aportació de 10 € a la iniciativa. A més, durant tot el dia, van poder fer-se amb el marxandatge de la campanya, articles per Mullar-se i gaudir de la platja amb estil amb dissenys de la il·lustradora Mariona Tolosa Sisteré.\nLa recaptació aconseguida, unida al donatiu de l’empresa col·laboradora del Club Jotun Olympia Grup, suma un total de 1.000 euros que s’entregaran properament a l’associació.\nUna campanya fresca i solidària\nEn un moment difícil com l’actual, els donatius es dirigiran a garantir el manteniment dels serveis de rehabilitació, acompanyament i formació i intermediació laboral per a les persones amb esclerosi múltiple.\nVent: 121 ESE 8.2Kts, 19.8 Max


El Barça ingressaria el 15% d'una venda de Grimaldo | We Love Barça\n25 Març, 2019 - 14:18\nL'exjugador del Barça B, Alejandro Grimaldo, s'ha convertit en un dels laterals esquerre amb més projecció del futbol europeu. Amb 23 anys és titular indiscutible al Benfica i està considerat un dels millors futbolistes de la lliga portugesa. Diversos clubs europeus com l'Atlètic de Madrid, l'Arsenal, el Juventus i el Manchester City s'han fitxat amb el valencià i s'especula que aquest estiu hi podria haver una venda que podria beneficiar el Barça.\nEl club blaugrana va traspassar el jugador al Benfica el desembre del 2015 per 1,5 milions d'euros i en l'operació es va pactar que el Barça ingressaria un 15% d'una futura venda, segons recorda Fernando Polo a Mundo Deportivo. El conjunt culer no té cap opció de recompra ni tenen pensat negociar per ell perquè saben que el futbolista vol ser titular al club on vagi, un rol que al Camp Nou ja té el renovat Jordi Alba.\nDavant aquest panorama, des dels despatxos de l'entitat blaugrana s'espera una gran subhasta que pugui augmentar el preu de Grimaldo i deixar uns diners a les arques del club que podrien servir per pagar el lateral esquerre suplent que vol el club. Així, si l'operació s'enfilés fins als 30 milions d'euros, el Barça n'ingressaria 4,5.


Els Objectius de Desenvolupament Sostenible, accions humanitàries i ajudes a ONGD centren les actuacions del Consell en cooperació en 2018\nEl Consell ha rebut la informació de la Memòria de Gestió d'Actuacions en matèria de Cooperació al Desenvolupament i Solidaritat 2018 elaborada des de la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació.\nDurant el passat any, tres de cada quatre polítiques de cooperació desenvolupades pel Consell van estar alineades amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible, la qual cosa suposa que el 76 % de les accions realitzades segueixen les recomanacions que enumera l'Agenda 2030 de les Nacions Unides.\nEl pressupost destinat durant 2018 al conjunt d'accions en matèria de cooperació internacional al desenvolupament va ascendir a 22,6 milions d'euros, la qual cosa va suposar un increment del 20,8 % respecte a l'exercici anterior.\nEntre les diverses actuacions que es van dur a terme en 2018, cal ressaltar de manera especial les que es van realitzar en matèria de cooperació al desenvolupament amb un total de 43 projectes finançats i un import global de finançament concedit pròxim als 14 milions d'euros.\nAixí mateix, durant l'any passat s'ha reforçat el compromís de la Generalitat amb l'acció humanitària. En aquest sentit, s'ha introduït una línia específica de convocatòria en matèria d'ajuda humanitària, de la qual s'han vist beneficiats cinc projectes en diverses àrees geogràfiques, com ara l'Àfrica subsahariana, el Senegal, Kenya, Níger, el Magreb i Pròxim Orient. A aquestes actuacions s'ha destinat un import global de més de 710.000 euros.\nAl seu torn, es van signar un total de 5 convenis amb diverses entitats, la quantia global dels quals ascendeix a 1.050.000 euros, per a actuacions institucionals d'acció humanitària. I al llarg de l'exercici 2018 s'ha realitzat també la convocatòria de tres comités d'ajuda humanitària d'emergència per a Guatemala, Indonèsia i Palestina, accions que han suposat un finançament de 350.000 euros.\nEducació i sensibilització social\nAltres de les àrees en què s'ha treballat són la promoció de l'educació per a la ciutadania global, la sensibilització social i la comunicació per al desenvolupament. En aquest àmbit, s'han finançat 42 projectes, i la quantia total concedida ha ascendit a 2,1 milions d'euros.\nCal ressaltar que en l'exercici 2018 s'ha inclòs per primera vegada, com a línia de finançament específic, la convocatòria de projectes d'educació per a la ciutadania global dirigits a la divulgació, la promoció i la defensa dels drets humans, a la qual s'han destinat més de 92.000 euros per a sensibilitzar i visualitzar la ciutadania valenciana sobre els activistes en drets humans en l'àmbit de la Comunitat.\nTot això assegurant la transparència i la rendició de comptes. Per a fer-ho, s'ha elaborat la 'Guia per al seguiment i avaluació de projectes finançats per la Generalitat en l'àmbit de la cooperació al desenvolupament', a més d'incorporar al portal GVA Oberta les dades referents a les actuacions cofinançades per la Direcció General de Cooperació i Solidaritat.


El PP denuncia que l'Ajuntament deu 735.000 euros a Smatsa | Ràdio Sabadell\nEl PP denuncia que l'Ajuntament deu 735.000 euros a Smatsa\nEl portaveu del PP, Esteban Gesa, en roda de premsa | Mireia Sans\n02.06.2017 16:42 Mireia Sans\nEl grup municipal del Partit Popular ha denunciat aquest matí que l'Ajuntament no ha pagat des de principis de l'any 2017 els diners corresponents a les inversions a Smatsa. El portaveu del PP, Esteban Gesa, ha xifrat en 735.000 euros la quantitat de diners que l'executiu de Juli Fernández deu a la concessionària del servei de recollida d'escombraries. "Aquests cinc mesos sense pagar les inversions i els retards dels altres anys pot derivar en què els ciutadans hagin de pagar uns interessos de 40.000 euros" ha explicat Gesa. El popular s'ha mostrat sorprès que, malgrat el superàvit de 34 milions amb el qual ha tancat l'any l'administració local, l'Ajuntament hagi tancat l'aixeta a Smatsa. Uns fets que, diu, fan pensar que "estan buscant municipalitzar el servei". Per això, assenyala que "s'han d'oblidar de fiscalitzar i han de complir amb les obligacions".\nEl portaveu del PP a Sabadell també ha afirmat que el fet de no disposar d'aquests diners fa que l'empresa no pugui fer "un correcte manteniment dels seus camions ni pugui adquirir nous contenidors". De fet, Gesa ha dit que "l'empresa no té estoc per reposar els contenidors". Una realitat que, ha explicat, és molt dura tenint en compte el vandalisme que encara segueix present a la ciutat amb la crema d'aquest mobiliari urbà.\nFinalment, el popular ha explicat que l'oposició ha demanat, en repetides ocasions, a l'equip de govern poder accedir a l'informe que ha elaborat "el guru de les municipalitzacions" en referència a Jordi Colomer assessor de l'ajuntament de Sabadell en municipalització de serveis. Gesa ha lamentat, però, que l'Ajuntament "malgrat l'afany de transparència, no vulgui facilitar l'accés a aquest document".\nRespecte a aquesta afirmació del portaveu popular, l'Ajuntament assegura que “sempre paga mensualment aquesta quota”. Tot i això, l'administració local explica que els primers mesos de l'any es produeix una excepció mentre s'espera al tancament del pressupost i l'obertura del nou. Per això, s'acaba produint un decalatge. Per exemple, a l'any 2015 aquestes factures es van pagar al maig i al 2016 al juny. En aquesta línia, l'Ajuntament assegura que s'està treballant per establir una despesa de caràcter plurianual que permeti fer el pagament de manera mensual.


Joves contra les cordes: “Em deneguen el permís de residència quan he fet el que calia”\nUna sentència del Suprem aboca al carrer els migrants extutelats per la Generalitat\n5 min. Barcelona 16/08/2020 20:38\n651x366 Dos joves extutelats durant una classe d'idiomes al centre Dar Shabab / Pere Virgili Dos joves extutelats durant una classe d'idiomes al centre Dar Shabab / Pere Virgili\nEn Hamza té 18 anys i en fa tres que va arribar a l'Estat des del Marroc. Primer va passar per un centre de menors de la Generalitat, després per un pis tutelat, i a l'octubre, quan va ser major d'edat, va acabar al carrer. S'hi va estar quatre mesos fins que, abans de la pandèmia, va llogar una habitació a Barcelona gràcies a una prestació de 600 euros que té com a jove extutelat.\nPerò fa un mes en Hamza va saber que no li renovaven el permís de residència. "No entenc per què me'l deneguen quan he fet el que calia", lamenta el jove, que des que va arribar ha fet cursos de cambrer, de mosso de magatzem i de llengua catalana i castellana per aconseguir el permís.\nFins ara els joves migrants extutelats podien renovar el permís i tenir el NIE en vigor acreditant cursos de formació, tant lingüístics com laborals, i també amb el cobrament d'una prestació econòmica, que podia ser la mateixa que reben durant tres anys quan se'ls acaba la tutela de la Generalitat.\nPerò l'aplicació d'una sentència del Tribunal Suprem ara els ho posa més difícil. "S'especifica que els ingressos econòmics han de ser propis i que no compten les prestacions ni ajudes socials", detalla la jurista Sara Agulló, que des de la Federació d'Entitats amb Projectes i Pisos Assistits (FEPA) ajuda joves com en Hamza.\nPer a Agulló, la decisió del tribunal és "incoherent i inassolible" perquè demana als joves que acreditin uns ingressos propis de 540 euros mensuals quan per a la majoria aconseguir aquesta quantitat és pràcticament impossible. Per això alerta que si la jurisprudència de l'alt tribunal no es reverteix hi haurà una allau de denegacions.\nDe fet, el cas d'en Hamza no és l'únic. A un altre jove que prefereix conservar l'anonimat també li han denegat el permís i, si el recurs que ha presentat no tira endavant, deixarà de cobrar la prestació pública que rep d'aquí menys d'un any: "Em quedaré sense res i sense el NIE tampoc podré accedir a cap curs de formació per trobar feina o un habitatge".\nLes xifres de denegacions comencen a ser preocupants. Agulló ja té 32 casos de joves migrants extutelats a la província de Barcelona, i a la capital catalana el Consorci de Serveis Socials xifra les revocacions en més d'una quarantena i preveu que no parin d'augmentar fins a finals d'any.\nPor de ser expulsats\nDes del consorci, la jurista Maria Mena adverteix del perill que els joves migrants acabin sense NIE: "Si la policia els enxampa els pot obrir una ordre d'expulsió i posar-los una multa de 500 euros com a mínim". Si l'ordre prospera, llavors comença el compte enrere: tenen 15 dies per abandonar el país, i si no ho fan els poden deportar.\nPer a Mena la sentència del Suprem respon a un "interpretació molt restrictiva" de la llei d'estrangeria, ja que l'article de la llei que fixa els ingressos a acreditar per a la primera renovació del permís no aclareix quin ha de ser l'origen dels diners: "El tribunal entén que els joves migrants extutelats no poden rebre diners públics, però la llei en si mateixa no ho diu", remarca la jurista, que creu que s'aboca els joves a la irregularitat.\nPer evitar-ho, l'alternativa que tenen els migrans extutelats és que el permís de residència es transformi en un permís de treball, però per això els cal un contracte laboral d'un any a jornada completa i un sou superior al salari mínim: "Si per a molts joves nascuts aquí aconseguir un contracte així ja és complicat, imagina't per a un jove migrant", diu Mena.\nEntre juristes feia temps que corrien veus que les oficines d'estrangeria començarien a aplicar les directrius del Suprem, però no va ser fins a finals de febrer, poc abans de la pandèmia, que els van dir que les farien efectives. De moment ja se segueixen fil per randa a les províncies de Barcelona i Girona, i s'espera que aviat arribin a Tarragona i Lleida.\nUn nou tràngol per als migrants\n"Per a molts joves ha estat un nou tràngol que se suma als que ja han passat i que aterra enmig de la pandèmia", explica Oriol Janer, director del centre de dia per a joves migrants extutelats Dar Chabab de Barcelona, que atén uns 30 joves diaris i que també ha començat a conèixer les primeres denegacions. Janer és contundent: "No té sentit tutelar aquests joves si després se'ls ha de deixar al carrer".\nPer això juristes i educadors reclamen flexibilitzar els requisits. Per a Albert Parés, advocat de l'entitat Noves Vies, és "una qüestió de voluntat política" ja que el govern espanyol podria canviar la interpretació del reglament d'estrangeria sense modificar la llei. També creu que la Generalitat podria convertir el permís de residència en un permís de treball abans que els joves fessin els 18 anys i estalviar-los aquests requisits tan "inflexibles".\nFonts del govern espanyol han explicat a l'ARA que són conscients de la situació que ha provocat la jurisprudència del Suprem i que treballen per fer una modificació normativa del reglament d'estrangeria. "Espero que facin alguna cosa, només vull poder-me guanyar la vida", diu en Hamza.\nBarcelona repensa els polígons industrials amb mirada de dona\nOliu will be BBVA's vice-president if the merger goes ahead


La 3a edició del torneig Golf a les Escoles a Aravell Golf!! – Golf a les Escoles\nLa 3a edició del torneig Golf a les Escoles a Aravell Golf!!\nDesprés de l’èxit de les dues primeres edicions d’aquest programa de promoció del golf entre els escolars catalans, la tercera edició ja té lloc i data de celebració\nLa 3a edició del Torneig ‘Golf a les Escoles’ ja comença a donar els seus primers passos al saber la data i el lloc de celebració. Serà al camp d’ Aravell Golf (Lleida), el pròxim 14 de maig del 2017. Una data que ja han de començar a marcar a l’agenda les escoles catalanes adherides al Programa ‘Golf a les Escoles’ que participen en la promoció del golf entre els estudiants catalans, en aquest programa promogut per la Federació Catalana de Golf. Aravell acollirà la tercera edició després que el Programa arrenqués en 2015 amb el primer torneig, disputat al RCG El Prat (Terrassa) i el 2016, va ser Golf d’Aro Mas Nou (Girona), que va acollir la segona edició amb tant d’èxit com la primera. Ara, l’objectiu de la FCG és afegir encara més escoles participants en aquesta tercera edició, que com en les anteriors, comptarà amb el suport i la presència de l’ ambaixador del Programa, l’actor i humorista Jordi Ríos.\nEl Programa ‘Golf a les Escoles’ de la FCG es ve desenvolupant en els últims anys amb l’objectiu d’apropar el golf als escolars catalans perquè coneguin de prop el golf a través dels seus professors d’Educació Física, prèviament formats. L’objectiu és que puguin familiaritzar-se amb aquest esport, i arribar a practicar-lo en un camp de golf i com a últim pas, participar en el torneig ‘Golf a les Escoles’ com a primera experiència competitiva. Segur que aquesta tercera edició resultarà tot un èxit a Aravell Golf!


El Teatre Micalet estrena ALPENSTOCK una comèdia boja i absurda d\nEl Teatre Micalet estrena "ALPENSTOCK" una comèdia boja i absurda de la companyia catalana Obskené\nDel 10 al 13 de maig ALPENSTOCK al Teatre Micalet, dijous i divendres a les 20.30h, dissabte i diumenge a les 20h\nALPENSTOCK de l’autor francés Rémi de Vos arriba al Teatre Micalet en 4 úniques funcions del 10 al 13 de maig. El muntatge, de la companyia catalana Obskené i dirigit per Ricard Soler Mallol és una comèdia boja i absurda, un retrat cru del nostre benestar occidental. Un text que parla de la por a l’altre, de xenofòbia, populisme i extremisme amb un to delirant. "És una peça amb ritme trepidant, feta per a recargolar-se de riure", destaca el director.\nLara Salvador, Enric Cambray i Armand Villén són els intèrprets d’ALPENSTOCK. Dónen vida a Greta, Fritz i un estranger. Fritz i Greta són una parella ultraconservadora. Ell, funcionari, adora la simplicitat de l’esperit femení que representa per a ell la seua dona. Ella està obsessionada per la neteja i els treballs de casa. L'arribada d'un estranger al món rígid, asèptic i avorrit de Fritz i Greta provocarà un cataclisme.\nALPENSTOCK està actualment de gira i arriba a València avalat pel públic, la crítica, i haver estat finalista als Premis BBVA de teatre d’enguany.\nDel 10 al 13 de maig ALPENSTOCK al Teatre Micalet\nDijous i divendres a les 20.30h, dissabte i diumenge a les 20h


Wörthersee Wrann Techelsberg am Worthersee Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nToschling 22, Techelsberg am Worthersee, Techelsberg am Worthersee, Àustria, 9212 - Veure al mapa\nMés informació sobre Wörthersee Wrann\nConvenientment situat a Techelsberg am Worthersee, Wörthersee Wrann és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Wörthersee Wrann, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de ascensor.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, forn microones, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Wörthersee Wrann no troba competidors en cap categoria.


Avui es posen a la venda les entrades per Ferran Palau i Blaumut al Bartrina | Festival Accents\nAvui es posen a la venda les entrades per Ferran Palau i Blaumut al Bartrina\nA la web del Teatre Bartrina a partir d'aquest dijous 17 de setembre es posen a la venda les entrades per les dues actuacions del Festival Accents que tindran lloc al Teatre Bartrina, el concert de Blaumut el dissabte 3 d'octubre i el de Ferran Palau el diumenge 8 de novembre.\nLes entrades de Blaumut tindran un preu de 20, 15 i 12 euros, mentre que les entrades de Ferran Palau tindran un preu únic anticipat de 15 euros i 18 a guixeta.Blaumut presenta la seva gira en format acústic "0000", amb els seus grans èxits i temes de l'últim treball discogràfic 0001.\n0001 de Blaumut és un disc ideat com una peça conceptual, amb cançons que parlen de l'ésser humà, vorejant-ne la seva part racional, l'emocional i la més física. És el seu quart disc d'estudi després d' Equilibri, l'exitós debut amb El Turista, i la confirmació amb El primer arbre del bosc.\nBlaumut ha guanyant els premis més prestigiosos de la música en català, una prova de la qualitat i popularitat d'un grup que compta, a més, amb dos dels videoclips més visionats de la història de la música catalana; "Bicicletes" (3.660.000 ) "Pa amb oli i sal" (més de 6,6 milions de reproduccions)\nA finals del 2017, poc abans de publicar el seu aclamat disc Blanc (Halley Records 2018), Ferran Palau ja tenia pràcticament enllestides les cançons que formen part de Kevin (Hidden Track Records, 2019), el seu quart disc en solitari. Gravat a principis d'aquest any 2019 entre la casa del seu productor i cosí Jordi Matas, la Casa Murada i l'estudi d'en Panxii Badii. Un disc de pop que mira de re-ull al soul més ‘easy-loving', però, podem interpretar aquest disc com un disc de cançons d'amor? En l'univers Palau les preguntes mai tenen una resposta clara i no serà diferent en aquesta ocasió, però és evident que estem davant de l'obra més romàntica i colorista de l'artista, en la que el tu i el jo que sempre protagonitzen les seves lletres, es converteixen en un micro univers on cada punt de vista esdevé una possible nova dimensió.


Un dels serveis que acull és l'Oficina Local d'Habitatge, a través de la qual es concediran ajudes per rehabilitar immobles en el marc d'un nou conveni amb la Generalitat\namb carrer sant nova social ja\nLes regidores Assumpta Pijuan i Noèlia Soto amb personal de l'Oficina d'Acció Social\nLa nova Oficina d'Acció Social de l'Ajuntament de Tàrrega, ubicada al número 74 del carrer de Sant Pelegrí, ja es troba en ple funcionament. Durant els últims dies ha culminat el trasllat d'equips i personal tècnic a la vegada que s'han enllestit les tasques de rehabilitació del local, al barri del Cor de Maria. Per tant, des d'aquest nou equipament el consistori atén totes les consultes i peticions de les persones usuàries pel que fa a les regidories d'Acció Social Associativa i d'Intervenció, Habitatge, Igualtat i Salut. La disponibilitat del local, que anteriorment havia acollit una oficina del Departament d'Agricultura de la Generalitat de Catalunya, és fruit d'un contracte d'arrendament amb els propietaris. Tàrrega ha guanyat així unes instal·lacions de planta baixa que ocupen una superfície de 386 metres quadrats amb una desena de despatxos i un taulell d'atenció ciutadana.\nAmpliació de serveis i programes socials\nCoincidint amb l'estrena de l'Oficina d'Acció Social, on s'ha reubicat l'Oficina Local d'Habitatge, el consistori targarí ha signat un nou conveni amb l'Agència de l'Habitatge de Catalunya per tramitar ajudes econòmiques als propietaris d'immobles que vulguin rehabilitar-los. Per tant, des del nou taulell, ja s'ofereix assessorament sobre els ajuts en matèria de rehabilitació aprovats en el marc del Pla Estatal de Recuperació, Transformació i Resiliència per fer front a la crisi derivada de la Covid-19 a través dels fons Next Generation EU. De la mateixa manera, ambdues administracions han prorrogat el conveni sobre el programa de mediació per fomentar el lloguer social. En aquest sentit, Tàrrega ha reactivat la Borsa d'Habitatge per a Lloguer Social i ha llançat una crida a propietaris de pisos buits perquè els cedeixin a l'esmentat programa.\nDes de l'Oficina d'Acció Social, la capital de l'Urgell també ha posat en marxa un nou servei per ajudar les persones que tinguin dificultats a descarregar-se el certificat Covid o demanar cita prèvia per vacunar-se. Aquestes prestacions s'emmarquen dins el programa de Suport Digital (que ofereix assessorament a l'hora de realitzar tràmits en les diferents administracions) adreçada especialment a gent gran que no estigui familiaritzada amb l'ús de les noves tecnologies. A més, el consistori treballa en la implementació d'altres prestacions d'atenció social a les persones com el programa Estalvi Energètic (que resoldrà dubtes per entendre, per exemple, la factura de la llum); o el Punt de Referència per a la Gent Gran (que donarà ajuda a aquest sector de població en el seu dia a dia). Així ho han avançat Assumpta Pijuan, regidora d'Acció Social Associativa, Igualtat i Salut; i Noèlia Soto, regidora d'Acció Social d'Intervenció i Habitatge; que aquesta setmana han supervisat la posada en marxa de la nova oficina (vegeu fotografia).\nL'Oficina d'Acció Social de Tàrrega atén de forma presencial de dilluns a divendres, en horari de matí. També s'hi presta atenció telefònica al 973 314 161. S'ha de recordar que molt a prop d'aquest local, en concret al carrer de Gabriel de Tàrrega, la ciutadania té a l'abast una àmplia zona d'aparcament gratuït. La posada en marxa de l'oficina també contribuirà a dinamitzar el barri del Cor de Maria, al sector nord del nucli urbà.\nTàrrega du a terme tasques de millora al Centre d'Entitats


Avui comença la 4a edició del Delta Birding Festival | EbreActiu.cat, revista digital per a la gent activa | Terres de l'Ebre...\nAvui comença la 4a edició del Delta Birding Festival\nDes d’avui i fins diumenge 24 de setembre, el Delta de l'Ebre es convertirà en la capital dels amants i estudiosos dels ocells amb la quarta edició del festival internacional d'ornitologia. Més d'un centenar de propostes pensades per a totes les edats ompliran la graella del Delta Birding Festival que es desenvoluparà a MónNatura Delta, un equipament de la Fundació Catalunya La Pedrera, organitzadora del Festival conjuntament amb Oryx i l'Institut Català d'Ornitologia (ICO). Per quart any consecutiu al Delta de l'Ebre, un dels espais naturals més importants de la Mediterrània Occidental, s'ofereix un programa d'activitats ampli i atractiu amb conferències, cursos, tallers, concursos, sortides guiades, etc… acompanyat d'una gran fira de productes i serveis, amb més de seixanta expositors, pensats per als ornitòlegs i per a la gent que gaudeix de la natura en general. Per primera vegada es podrà trobar al Festival la millor representació d'estands de marques de binocles i telescopis per a l'observació de la natura, i també serà punt de trobada de les marques de material fotogràfic dedicades a la fotografia de natura.\nUn festival que es consolida i destina els seus beneficis a la preservació d'aus\nAquesta quarta edició es presenta com la consolidació de l'únic festival ornitològic que se celebra a Catalunya, després dels 2.000 visitants en la darrera edició. A més, continua essent l'únic festival a l'estat espanyol que destina el benefici econòmic de les entrades a projectes relacionats amb l'estudi i la conservació dels ocells i la natura. En aquesta edició es preveu recolzar dues iniciatives per l'estudi i la conservació dels ocells. Per una banda, es destinarà a l'estudi de les rutes migratòries de la tórtora comuna o europea. La tórtora (Streptopelia turtur) ha patit una acusada regressió de les seves poblacions degut en bona part a l'excessiva pressió cinegètica que pateix al llarg de les seves rutes migratòries. De ser un dels ocells més abundants de les zones rurals de bona part d'Europa, s'està convertint en una espècie cada vegada més escassa i ja hi ha alguns estudis que indiquen que podria acabar extingint-se del tot, tal com va passar amb el colom migratori a Amèrica el Nord.\nPer altra banda, l'aportació econòmica també es destinarà a l'estudi de les poblacions de còlit negre a les Terres de l'Ebre. El còlit negre és un ocell lligat a espais oberts i assolellats més o menys rocallosos i la seva àrea de distribució actual es restringeix a una part de la península Ibèrica i el Magrib. Aquesta espècie figura a la Llista Vermella dels ocells nidificants a Catalunya amb l'estatus de “vulnerable”.\nPonents de renom i un centenar d'activitats\nEl festival ha assolit un gran prestigi entre els ornitòlegs per la categoria dels seus ponents. Enguany comptarà amb la participació d'ornitòlegs de renom internacional i nacional com el Dr. Nigel Collar, Leventis Fellow en Conservation Biology de BirdLife International i la Universitat de Cambridge, Tim Appleton, cofundador i actual director de la famosa Birdfair de Rutland, Arjan Dwarshuis, ornitòleg holandès que ha batut la marca internacional d'observació d'espècies d'ocells en un any recorrent tot el món, o Jennifer Ackerman, periodista de ciència i autora del recent bestseller “El ingenio de los pájaros”.\nTambé hi seran altres especialistes més propers com Constantí Stefanescu del Museu de Granollers i especialista en papallones migratòries, Joan Carles Senar del Museu de Ciències Naturals de Barcelona, Oriol Alamany, un dels fotògrafs de natura de més prestigi del nostre país, José Luis Copete, editor al Handbook of the Birds of the World Alive, entre d'altres.\nParal·lelament, es faran més conferències, presentacions de novetats editorials o de nous productes o serveis dels diferents expositors, etc. Com a novetat, aquest any s'estrena l'Àgora, un espai informal per gaudir dels convidats des d'un altre punt de vista amb entrevistes disteses i buscant les anècdotes i les històries singulars.\nNovament es convoca el concurs de fotografia “Delta Foto Contest” en col·laboració amb Casanova Foto i Fuji, amb una exposició que mostra les 25 imatges finalistes. També cal destacar que s'han habilitat noves zones per observar ocells, i s'ha organitzat un mini-cinema on es projectaran documentals.


UNA COSA MOLT GRAN EN UNA DE MOLT PETITA: Túnel\nPublicat per Helena Bonals a 16:12\nM'agrada el fet de connectar la infantesa i la vellesa amb la llum. Quan neixem venim de l'amor i quan morim hi tornem, a casa, d'allà on pertanyem. L'amor com a origen i final.\nTot i això, per mi la infantesa, amb tota la seva innocència i vulnerabilitat, és l'època en què veiem les coses més clares i som nosaltres més en essència i quan més llum hi ha.\nAixí, segons aquest poema la vida adulta és un túnel on tan sols hi ha llum artificial?\nEt desitjo molta llum i felicitats per ser el blog recomanat del 3/24!\n25 de juny, 2011 17:37\nBarcelona m'enamora: James Barrie deia que després dels dotze anys la vida no val la pena. Cadascú s'ho sap, si això és veritat o no.\nGràcies per caure en felicitar-me! Amb els blocs que tinc no em puc queixar pas.\n25 de juny, 2011 18:45\nLa perspectiva amb qque contemplem la vida canvia amb l'edat i en cadascuna fem nous descobriments.\nGràcies a les dues per les vostres aportacions.\n26 de juny, 2011 10:07\nJoana: Margarit és molt Margarit, me n'adono comentant-lo, no té pèrdua.\n26 de juny, 2011 13:43\nOstres Helena, tampoc seria tan dràstica com el James Barrie!! Després del 12 anys passen coses molt bones...em referia més a la manera de sentir de quan ets petit, que ho vius tot tan intensament, amb tanta emoció! Per això procuro no oblidar-me de com era de petita i fer unes quantes ximpleries de tant en tant! :)\n26 de juny, 2011 13:44\nUn bon poema amb una bona collita teva. Margarit el rellegeixo sovint... Felicitats pel 3/24. T'ho mereixes.\n27 de juny, 2011 22:47


Amb Hot Chip fins i tot van ballar els esquirols | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nAmb Hot Chip fins i tot van ballar els esquirols\nEn la jornada inaugural del Vida també enlluerna el Petit de Cal Eril, follet al seu bosc menut\nVilanova i la Geltrú 5 JUL 2019 - 10:10\tCEST\nHot Chip a l'escenari. Christian Bertrand VIDA FESTIVAL\nUn festival modern, exterior, de dia. Els nens corren amunt i avall per una terra mediterrània que, com que és estiu, només té herbotes resseques trepitjades i pols. Canta un artista sol amb la seva guitarra, s'assembla una mica a Cat Stevens tot i que amb un nas de proporcions hebraiques. El seu lament és tènue, hipnòtic, teixit amb arpegis i una digitació precisa. Tanca els ulls quan canta, com si pensés que la bellesa només és a l'interior. Gairebé no parla. Els pares dels nens, visiblement satisfets de la seva progènie, no saben el que es fan. Si d'un policia d'abans en podia sortir un fill d'esquerres, els seus construiran adossats en aquesta mateixa terra i per acabar-ho d'adobar no els agradarà la música. I es pensaran que per cantar amb emoció cal tancar els ulls i parlar fluixet. José González en la jornada inaugural del Vida, a Vilanova i la Geltrú, dijous al capvespre.\nFill d'argentins nascut a Suècia, González va fer un concert preciós en un context que no era idoni. La seva lletania intimista només despertava emocions quan amb el peu dret marcava el ritme, i llavors el públic ballava, i ballar amb José González és com drogar-se amb llaminadures. És el primer gran concert del festival, i conclou amb versions de Simon & Garfunkel i Al Green, entre d'altres. El Vida arrenca amb un aire de familiaritat, el públic es coneix, és fidel i gaudeix en un entorn natural boscós on no hi ha aglomeracions perquè el festival no vol créixer. En això és diferent. No en altres coses: aquest mateix públic ha de comprar uns gots sense dret a retorn, una cosa així com que en un restaurant t'obliguin a comprar els plats i no te'ls deixin endur a casa. Però com que la recaptació d'aquesta iniciativa està destinada a millorar aquest mateix entorn natural, la càrrega es porta amb alegria: comprar gots de plàstic et converteix en defensor de la natura.\nPerò continua sent un festival diferent. Gairebé no hi ha estrangers i als que s'hi veuen fan venir ganes de dir-los que no ho comentin als amics. Ja s'ha fet fosc i El Petit de Cal Eril actua al centre d'un bosc menut, gairebé sense llum, gairebé sense lloc per moure's amb la seva banda dins del petit escenari. Un lloc idoni per al seu pop minimalista, d'aparença falsament senzilla. Ell mira el seu públic sense tancar els ulls, juganer com un ésser màgic sorgit d'entre les branques. Alguns espectadors sí que tanquen els ulls, no poden estar millor. Canta Sento i la seva lletra agafa un altre sentit: “Sento que les coses que fem no tenen present, ni passat, ni futur, s’escapen com l’aigua a les teves mans”. Hi ha bales de palla que fan la funció de seient, un altre petit bosc decorat amb motius fruiters i una zona de restauració que sembla un campament amish. El Petit continua cantant. “T’asseus sobre un tronc i veus els arbres i ocells, on deu anar la llum del sol?”\nDe tornada a la ciutat i després del massatge urbà de Sleaford Mods, proletaris irats queixant-se amb sentit en una mena de hip-hop punk, arriba la traca final amb Hot Chip. Ara sí que es pot ballar de debò. Vestit com per destacar en una festa gai, el grup britànic, que té com a mascaró de proa l'aguda veu d'Alexis Taylor, es lliura a l'hedonisme electrònic i el pop sense fre. Sona One life stand, segona peça del repertori, i el personal ja està entregat. Quan arriba Hungry child, tema del disc que acaben de treure, la terra és una discoteca. El Vida enfila el final de la seva primera jornada. Fins dissabte de matinada seguirà fent-se sentir als bosquets que hi ha al voltant de la masia modernista d'en Cabanyes.


"Acció extremista", "moviment contundent", "poder sense precedents" i altres reaccions de la premsa internacional\nAlgunes de les principals capçaleres consideren que es tracta de l'episodi "més seriós" del Procés\n'The New York Times' destaca, en el seu titular, que "Espanya eliminarà el líder de Catalunya" ARA\nBarcelonaLa premsa internacional de seguida s'ha fet ressò de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució, que, com ha anunciat el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, suposarà cessar el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i tot el Govern, a part d'altres mesures d'intervenció per controlar l'autonomia. Les principals capçaleres han considerat que es tracta d'una "acció extremista", un "moviment contundent" i un "poder sense precedents", en l'episodi "més seriós" del Procés.\nSota el títol "Espanya exigeix a Catalunya que triï nous líders", la notícia valora que, després "d'una escalada" d'un conflicte que ha sacsejat Europa les últimes setmanes, Rajoy "s'ha compromès" a destituir els líders catalans i celebrar unes noves eleccions. El diari apunta que el govern espanyol ha debatut "la millor manera" de respondre el referèndum de l'1-O. Destaca que l'aplicació del 155 és una acció "sense precedents" que permet a l'executiu de Rajoy "suspendre l'autonomia" de Catalunya.\n"Espanya apartarà el líder de Catalunya", subratlla el diari al titular de la peça dedicada a l'anunci de Rajoy, i afegeix: "Escalada en la crisi de la secessió". Segons aquesta informació, es tracta de l'episodi "més seriós" de "l'enfrontament" per la independència. Recorda que és la primera vegada que el govern espanyol suprimeix l'autonomia "d'una de les seves 17 regions". També considera que és un moviment "inesperadament contundent" de Rajoy davant una de les crisis constitucionals "més greus" d'Espanya des de la mort de Franco. I subratlla que aquesta confrontació ha suposat "un dilema no només per a Espanya, sinó també per a tota la Unió Europea per preservar la sobirania i la integritat territorial d'un important estat membre".\nEl diari considera que "Espanya es mou per aconseguir el control del Govern" i convocar eleccions. La notícia exposa que Rajoy ha demanat que se li concedeixi "un poder sense precedents per fer fora els líders de Catalunya i controlar-la des de Madrid; un moviment contundent". "Una polèmica sacsejada per sufocar la insurrecció dels dirigents catalans", sentencia, i conclou que Rajoy no ha revelat com s'ho farà perquè "Puigdemont i el Govern obeeixin" l'aplicació del 155.\nRajoy "ha destituït" el Govern, es valora al títol de la informació sobre l'aplicació del 155. "Una acció extremista per esclafar el moviment independentista", apunta el rotatiu econòmic, que pronostica que "podria ser un punt d'inflexió en la crisi catalana, que ha començat a tenir un impacte important en l'economia d'Espanya". També puntualitza que la Constitució espanyola "diu que el país és indivisible".\n"El govern espanyol imposa el control directe", destaca la informació del rotatiu anglès. "El govern de Puigdemont quedarà desposseït de les seves competències", subratlla, i afegeix que el president català encara disposa d'una setmana "de gràcia" per evitar l'aplicació del 155 amb la convocatòria d'eleccions. Tanmateix, recorda que el Govern havia apuntat que no es plantejava com "una opció" convocar eleccions.\nSegons el rotatiu, Rajoy ha explicat "els plans per eliminar" els líders catalans. En la seva notícia, considera que es tracta d'un augment important de l'aposta del govern espanyol per controlar els governants independentistes. També qualifica de "sense precedents" l'aplicació de mesures sota l'article 155 de la Constitució, "que permet a Madrid imposar un control directe".\nEl diari destaca que "basant-se en un article de la Constitució no utilitzat mai abans", Rajoy va anunciar ahir la convocatòria d'eleccions a Catalunya i la retirada de tot el Govern. La informació exposa que el president del govern espanyol "va intentar tranquil·litzar" els catalans, "molt units a la seva autonomia recuperada després del final de la dictadura de Franco", assegurant que l'aplicació del 155 és per destituir "les persones que han col·locat el Govern fora de la llei".\npremsa internacional referèndum 1-O


Restriccions de trànsit per obres a la C-31 entre Platja d’Aro i Palamós – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nRestriccions de trànsit per obres a la C-31 entre Platja d’Aro i Palamós\nBy Paul Marca|2010-11-29T10:16:39+02:0029 de novembre de 2010|Sense categoria|Comentaris tancats a Restriccions de trànsit per obres a la C-31 entre Platja d’Aro i Palamós\nSegons informa gironainfo.cat: De dilluns, 29 de novembre, a divendres, 3 de desembre. A l’enllaç de Platja d’Aro sud, les tasques per a construir un pas inferior per a vianants, comportaran el tancament del ramal de sortida cap al sud. Els vehicles tindran com alternativa l’enllaç de Castell d’Aro.\nLa nit de dimecres, 1 de desembre, a dijous, 2 de desembre. Els treballs de demolició del pont del camí del cementiri de Calonge requeriran el tancament de la C-31 entre l’enllaç de Calonge i l’enllaç de Palamós oest. L’itinerari alternatiu serà el format per les carreteres GI-661 i C-253 i C-256. L’operatiu es desenvoluparà, aproximadament, entre les 22 hores de dimecres i les 6,30 hores de dijous.\nLa tarda de dijous, 2 al matí de divendres, 3 de desembre. Les tasques de demolició del pont sobre la C-31 de l’enllaç de Calonge comportarà el tall de la carretera en aquest punt i el desviament dels vehicles pels ramals del mateix enllaç. Els treballs es duran a terme entre les 17 hores de dijous i les 6,30 hores de divendres, aproximadament.\nAquestes afectacions i els desviaments de trànsit estaran convenientment senyalitzats. Factors tècnics o meteorològics poden fer variar la programació dels treballs i de les restriccions esmentades.\nD’altra banda, es preveu que divendres vinent, 3 de desembre, es reobri a la circulació l’enllaç de Platja d’Aro nord, coincidint amb l’inici del pont de la Constitució. Aquest accés es va tancar al trànsit el mes passat per les tasques d’adequació que s’hi duen a terme dins de les obres de desdoblament. Ara, l’enllaç es reobrirà amb una configuració provisional que permetrà restablir el servei i avançar en la construcció de l’enllaç definitiu.


In memòriam d’Andreu Pascual i Josa, per Josep-Maria Font | Catalunya Religió\nRector i fundador de la parròquia de sant Valentí al barri del segle XX. Senzill, amable i amb certa ingenuïtat i timidesa. Va ser un actiu i eficaç treballador des de la discreta quotidianitat. Tenia les idees clares tant a nivell eclesial com social. Doctorat en teologia a Barcelona, la llicenciatura la va fer a la Gregoriana de Roma sobre un tema tant discutit com el sagrament del perdó, anys més tard, sectors conservadors amagats en l’anonimat, acabaven el seu comentari d’aquesta tesi dient “completamente desaconsejable”, fet que el va fer encara més aconsellable. Les seves Reflexions sobre el sagrament del perdó, fetes a la llum del Concili partien dels canvis soferts en aquest sagrament al llarg dels temps, i de la misericòrdia que Francesc valentment i encara contracorrent ha posat en valor. L’Andreu va ser un dels 130 capellans, set de Terrassa, que va participar a la manifestació de Via Layetana contra els abusos del franquisme (11 de maig 1966) i que va acabar amb una contundent i brutal agressió per part de la policia nacional; l’Andreu sabia el que volia i calia. Va ser rector a Terrassa vint anys (1964-1984) , va endegar i completar la construcció del temple parroquial, obra de l’arquitecte Jan Baca, va tenir el goig de conviure al veïnat amb els poetes Anna Murià i Agustí Bartra retornats del seu exili a Mèxic. Un cop acabat el temple, sembla que l’Anna va suggerir-li fer un campanar. Es va fer i les campanes van ser nominades amb els noms d’Agustina i Anna. A l’altar una inscripció que diu Creiem, esperem, estimem. Tot un programa de vida que l’Andreu va viure i predicar de paraula i obra. Sense aturador va anar promovent, amb l’ajut de parroquians del terme i de fora, tots els serveis habituals a les parròquies: càritas, coral, esplai i diferents grups de gent inquieta que va acollir i acomboiar, un d’ells es deia església nova, també dedicà atenció a les persones diferents, que va seguir i, amb l’experiència de Terrassa, endegar a Badalona, on va ser rector de Santa Maria vint-i-cinc anys (1984-2009).\nCasualitats de la vida, la Conxita, que va viure en total suport i ajut al seu germà i a la parròquia van morir a 88 anys d’edat, ella el dia de la Puríssima, l’Andreu a la mateixa edat el diumenge de Pentecosta, a l’hospital de Santa Tecla-Llevant de Tarragona. Els darrers anys vivia a Segur de Calafell amb familiars que l’han acollit fins al seu darrer moment. Vull acabar amb un comentari eloqüent de Jaume Aymar, que fou vicari de l’Andreu, en les exèquies celebrades a la seva darrera parròquia: “Les noves generacions de preveres haurien de conèixer i imitar exemples de rectors com mossèn Andreu: molt més preocupats pel bé dels altres que pel propi lluïment, més inquiets pel diàleg amb la cultura i amb la resta de la societat, que pels rubricismes i les normes. Amics dels més pobres i vulnerables. Capaços d’avançar sinodalment, conjuntament amb religiosos i laics i de no aferrar-se a cap parcel·la de poder.”\nAndreu Pascual i Josa


'Si no s'arriben a obrir les portes de l'autobús, tots estaríem ben morts' | Diari de Tarragona\n'Si no s'arriben a obrir les portes de l'autobús, tots estaríem ben morts'\nEls passatgers riudomencs de l´autocar incendiat a la tornada de la Diada recuperen a poc a poc la normalitat després d´un ensurt inoblidable\n13 de Septiembre de 2015 - 14:46 hs\nL'incendi, que va començar al motor, va calcinar tot el vehicle, amb capacitat per a 60 persones. Ningú va patir danys personals. Foto: Alba Mariné\n56 riudomencs que divendres van assistir a l’acte convocat per l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) a la Meridiana de Barcelona amb motiu de la Diada ahir al matí encara els sortia el cor per la boca.\nHores abans, en el camí de tornada després d’una jornada festiva, pacífica i reivindicativa, un incendi sobtat a falta d’uns quatre quilòmetres per entrar a la localitat va calcinar completament l’autocar en què viatjaven i va cremar tot allò que passatgers i conductor no van tenir temps de treure de dins l’habitacle.\nUn dels ocupants del vehicle i que va ajudar en les tasques d’evacuació del vehicle en flames va ser Lluís Aragonès. «Tot va anar molt ràpid. Feia minuts que hi havia queixes de la forta pudor a gasoil, però quan vaig sentir a la Júlia (la seva filla anava en els seients del darrere) que cridava ‘foc!’ La reacció va ser sortir de l’autobús ràpidament i allunyar-se de les flames tan bon punt posar els peus a l’asfalt», explica.\nEl conductor, en sentir els crits de la gent, va parar el cotxe a la mateixa rotonda de la T-11, la que permet sortir de l’enllaç amb la carretera de Riudoms, la T-310. El conductor va obrir les portes i la gent, de forma relativament ordenada, va sortir amb la por que el vehicle explotés. Els més joves, per la porta del darrere, ja que ocupaven aquells seients. Els pares i més grans, per la porta principal.\n«En Jordi Virgili i jo vam ser els darrers en baixar. Vam comprovar que ningú estigués dins l’autobús. Quan ja sortíem era tan dens el fum que hi havia que gairebé no veies més enllà del seient», relata Aragonès. De fet, poc després de sortir els dos últims ocupants i allunyar-se prudencialment del vehicle en flames, el foc va estendre’s per tota la superfície i els vidres i les rodes «esclataven a mesura que la temperatura pujava», relata. Les imatges parlen per elles mateixes.\nUn cop a terra, els passatgers riudomencs es van dividir en dos grups per allunyar-se de l’autobús, i, tot i els nervis de famílies separades a l’hora de l’evacuació, ningú va patir cap dany físic, més aviat angoixa, por i tremolor de cames pròpies d’una situació inesperada després d’una diada de festa.\nLa companyia, Autocars Julià, ràpidament va posar un autobús a disposició dels passatgers i després del recompte fet pels Mossos –per comprovar que tots estaven en perfectes condicions–, els riudomencs arribaven a casa prop de la mitjanit.\nEls bombers van rebre l’avís minuts abans de les 22 hores. Els mateixos passatgers van trucar al 112 alertant de l’incendi. En qüestió de 10-15 minuts van aparèixer les unitats de Bombers, Mossos i la Policia Local de Riudoms, alertada per l’alcalde, Josep M. Cruset per si era necessària la seva col·laboració. El mateix batlle explicava que «estava en un autocar que anava al darrere i vam arribar a la rotonda quan el que ens precedia estava en flames».\nL’alcalde va gestionar amb els Mossos la possibilitat que els veïns que haguessin perdut pertinences en aquest incendi poguessin reclamar-les a posteriori. «En el que faci falta, l’Ajuntament ajudarà als damnificats», explicava ahir.\nL’incendi de l’autobús va originar-se al motor. Els pèrits seran qui analitzaran les possibles causes. El conductor, visiblement afectat, fins i tot va ser animat pels passatgers perquè ningú havia pres mal i ell no en tenia culpa, no donava crèdit al que havia passat. «Si no hagués obert les portes, possiblement molts ocupants de l’autobús estaríem ben morts», recorda Aragonès, tot i l’ensurt que encara té molt present.\nEl nou CAP d’Amposta obrirà el primer trimestre d’enguany


En un entorn en canvi constant cada vegada més competitiu les empreses han de ser capaces d’aprendre a atraure, retenir i fidelitzar el seu talent humà.\nEn aquest curs aprendràs a retenir el talent i a desenvolupar una estratègia de gestió, identificant-ne els factors de fidelització.\nCurs adreçat a persones interessades en l’atracció, retenció i fidelització del talent a l’empresa.\n1. Desenvolupa als talentosos dins de la teva empresa\n2. Retén el talent\n3. El talent té nom i cognom\nT’interessa Retenció i fidelització del talent? Escriu-nos i podrem atendre’t


Drivim Lleida espera l'arribada de la nova Berlingo\nLa presentació oficial tindrà lloc a la Fira de Sant Miquel de Lleida\nper Redacció 08/08/2018 13:50h | Actualitzat a 08/08/2018 14:14h\nImatge de la nova Berlingo | Autofacil\nCitröen és sinònim de fiabilitat. És sinònim de marca de cotxes consolidada amb una llarga trajectòria professional d'èxits a les seves espatlles. Ara, el concessionari de Citröen a Lleida, gestionat per Drivim, grup líder a Citroën España, espera l'arribada de la nova Berlingo; tot un descobriment per a qualsevol tipus de públic.\nAra també s'atreveix amb les famílies\nLa nova Berlingo vol fugir del seu estandaritzat ús per a empresaris. Tot i que segueix sent una opció ideal per a empreses, el seu nou disseny la fa adequada per a grans famílies. Aquesta adaptació és gràcies a la seva imatge gairebé de monovolum i l'enfocament modern del nou frontal. Si una cosa està clara és que amb la nova Berlingo espai no et faltarà, ja que s'ofereix la versió «M», amb 4,40 metre de llargada, i la «XL», amb 4,75 metres; les dos versions disponibles per a 5 i 7 places. Els més presumits han de saber que la poden aconseguir en quatre acabats: live, fell, shine i una edició limitada que es diu #TOP, amb solament 130 unitat disponibles.\nEncara no esteu convençuts? Doncs heu de saber que la nova Berlingo es pot aconseguir a partir de 10.000 euros, un preu sempre assequible per a tots els públics. No pots deixar passar aquesta oportunitat! La Fira de Sant Miquel serà l'escenari escollit per a fer la seva presentació oficial. Vés a veure-la i de ben segur que t'enamorarà!\nEls terroristes de Barcelona van buscar per Google discoteques per poder-les atacar


El Món | O puta o Ramoneta\nO puta o Ramoneta\n"És un clàssic de la factoria convergent, però un clàssic no té per què sonar a antic"\nQue la vida està peluda és de domini públic. Tots plegats, com a col·lectivitat, hem passat èpoques millors. Com a mínim els de la meva generació. I està bé constatar que n’hi ha que en van prenent nota, i que per exemple comencen a no desaprofitar oportunitats. Es creuen amb una d’elles i s’hi abraonen, no fos cas. A la facultat (i més enllà) ho veig. En política ho trobo a faltar. Sobretot aquí.\nQue el destí et posa davant una conjuntara on l’únic partit recomposat, definit i amb rumb clar (tu a banda) és el de l’antagonista més marginal que cohabita el teu ecosistema? No ho desaprofitis! Que el PSC viu en un oceà de dubtes i que a Esquerra ja veurem si al nou líder el deixen fer o acaben com sempre? Doncs aprofita per seguir creixent, no? Mira de no estancar-te. Això va per CiU, oi que ho veuen?\nAhir va i voten al Congrés a favor del macroajustament del PP. El mateix que aquests últims dies el govern de Madrid ha anat justificant en clau de blasmació de la despesa brutal de les autonomies, de totes, sense excepció, i ben agermanades en el cafè per a tothom. El mateix paquet que no mou un dit en la direcció de deixar d’asfixiar Catalunya, com repeteixen, dia sí dia també, com qui passa el rosari, el president Artur Mas, el conseller Andreu Mas-Colell i el portaveu Francesc Homs. És com un mantra. Però més enllà d’això, què? “Un suport crític amb prudència”? Això és antic. Massa.\nÉs ben cert que Mariano Rajoy té la clau de la caixa, i que a més té majoria absoluta. Davant d’això CiU prefereix anar mirant a veure com eviten que, en un rampell, Madrid escanyi Catalunya del tot. És la prudència aquella endèmica. I a CiU, com a marca de la casa, s’ha d’admetre que no els ha provat malament. Però tot són cicles, com al futbol. Les (moltes) paraules que surten de la CiU de Mas apunten a una evolució clara quant a definició d’objectius. Però aquest discurs verbal, per reiterat cada dia amb Homs incidint-hi, si no va acompanyat del discurs dels fets, cada dia costarà més de fer-lo lligar.\nLa puta i la Ramoneta és un clàssic de la factoria convergent. Però un clàssic no té per què sonar a antic. Si es vol que perduri, és clar.