Covid-19 i governança – El passat que no passa\nCovid-19 i governança\nVaig llegir a Twitter un gag del programa dels Òscars, La competència, aquell que s’anuncia tot dient: “De dilluns a divendres, de 12 a 13 h. A RAC1. Un programa d’humor basat en fets reals”. Al programa d’abans-d’ahir van deixar anar el següent: “Zoraida: Bon dia. Ha trucat vostè a la Generalitat de Catalunya. Per consultar els números guanyadors de la loto 6/49, premi 1. Per qualsevol altra consulta sobre temes més importants, truqui directament a Moncloa”. El gag pot ser interpretat de moltes maneres. Podria ser una crítica a la Generalitat o podria ser que fos rabiosament independentista, ja que posa de manifest la insuficiència de recursos amb els quals compta el govern català, que va haver d’inventar-se una loteria que, segons la propaganda i la llei, “destina el 100% dels seus beneficis a programes socials”. Coses de l’època de l’autonomisme per suplir la manca crònica de finançament i el dèficit fiscal.\nPerò vivim uns moments que no són especialment propensos a l’humor. La pandèmia i la repressió no s’atura. Però com que jo soc d’aquelles persones que creu que tot és política, incloent-hi l’humor, fer crítica val per a tothom. Polònia és el paradigma de programa humorístic de televisió que no pretén tan sols divertir, sinó que intenta descaradament modificar la percepció de la gent sobre persones, situacions, i inclús distorsionar la realitat. Com va escriure ja fa uns anys l’estimat Josep Fontana a la revista Afers, la unanimitat no existeix i, en conseqüència, la neutralitat, tampoc. Els guionistes dels programes d’humor tenen ideologia —feixista, d’esquerra o liberal—, i l’aboquen en el seus gags. La realitat és sempre molt complexa. Deia Anaïs Nin que no veiem les coses tal com són, sinó que les veiem tal com som nosaltres. No li faltava raó. Per això de vegades les enquestes i les estadístiques són bones. Ens allunyen de la mera opinió.\nPer saber que la gent està preocupada no em calia recórrer a cap enquesta, però avui he rebut un resum del GESOP sobre l’opinió ciutadana davant la Covid-19 i les xifres són aclaparadores: la suma dels que estan molt o bastant preocupats és d’un 85,2% respecte dels 1.600 enquestats. Molta gent. Tot i que els que opinen que d’aquí a quinze dies estarem pitjor baixa una mica, fins al 83,4%, la preocupació continua essent molt alta. A la pregunta de com se sent de cara al futur, passa com amb l’opinió de la gent sobre la independència. Els resultats són ajustats: el 53,7% dels enquestats són poc o gens optimistes sobre el futur i un 44,7% està esperançat. Ja ho veuen, cadascú que faci la correlació que vulgui respecte a actituds polítiques. Però el 73,8% d’enquestats responen que tenen poca a cap mena de confiança que d’aquí a un any la situació econòmica hagi millorat. Només el 24% veu una mica (19%) o molta (5,2%) llum al final dels dotze mesos. Pinten bastos.\nMalgrat tot el pòsit de confiança en el Govern de la Generalitat de la ciutadania, segons com gestioni aquesta segona onada de la pandèmia, el crèdit podria esgotar-se-li fàcilment\nLa darrera enquesta sociopolítica del CEO acaba de perfilar quina valoració fan els ciutadans de Catalunya de les institucions en la gestió de la pandèmia. De les 14 institucions per les qual es pregunta, les quatre primeres són Mossos d’Esquadra (1), els ajuntaments (2), l’OMS (3) i el Govern de la Generalitat (4), que té una mitjana de valoració del 4,87, per damunt del 4 que es considera un suspens. El Parlament de Catalunya ocupa el sisè lloc, els mitjans de comunicació el novè, el govern espanyol el desè i els partits el dotzè. L’Església catòlica i la monarquia ocupen els dos darrers llocs, respectivament. Per tant, els de La competència, s’erren. Potser les coses “importants” estiguin centralitzades a Madrid, però els ciutadans d’aquest país confien en el seu Govern i, valga’m déu!, en els Mossos que tothom critica —els que posen multes a qui se salta el cobrefoc (vulgarment: toc de queda)—, i en la Guàrdia Civil i la PN, que assoleixen la mateixa mitjana que el Govern. La diferència és que un 61,6% dels enquestats han puntuat el Govern amb un 5 o més i, en canvi, la GC/PN obté el 5 o més del 55,5%.\nSegons una definició estàndard del que significa governança, aquesta seria la manera de governar que es fonamenta en la interrelació dels organismes encarregats de la direcció política d’un territori i la societat civil, per tal de donar més poder, autoritat i influència a la ciutadania a l’hora de prendre decisions que afecten directament la vida pública. També s’aplica al bon govern en societats complexes, globalitzades i interdependents. Tots els governs s’omplen la boca amb el mot governança, però sovint no l’apliquen. La pandèmia ha posat a prova la relació entre governs i societat civil, entre conselleres i consellers i professionals.\nEl mateix CEO ens aporta dades sobre com la ciutadania valora els grups de professionals que actuen davant la pandèmia en una escala del 0 al 10, on 0 és molt dolenta i 10 molt bona. Els resultats són inapel·lables: 1. Personal sanitari (9,19) i 3. Científics (8,12). Els polítics, per contra, ocupen el darrer lloc —entre vuit— i només obtenen una mitjana del 3,45. Això vol dir que el Govern tampoc no hauria de cantar victòria. Malgrat tot el pòsit de confiança en el Govern de la Generalitat de la ciutadania, segons com gestioni aquesta segona onada de la pandèmia, el crèdit podria esgotar-se-li fàcilment. El que sembla força irrecuperable és que els catalans i les catalanes confiïn en la Moncloa per a “temes importants”. Els periodistes també haurien d’anar amb compte, perquè se situen en el sisè lloc amb una mitjana del 5,40. Quan el quart poder trontolla i també trontollen els governs, mentre que els cossos de seguretat obtenen les millors puntuacions, és que no anem bé. Potser si els polítics i els periodistes qüestionessin menys els professionals, les coses anirien millor.\nPublicat a elnacional.cat, 291/10/2020\n29 Octubre 2020 13 Novembre 2020 agusticolominesAnaïs Nin, Òscar Andreu, Òscar Dalmau, Covid-19, Generalitat de Catalunya, GESOP, Josep Fonta, La competència, RAC1, Revista Afers\nUna resposta a “Covid-19 i governança”\nRetroenllaç: El pollastre Mike – El passat que no passa\nAnterior Entrada anterior: L’estat d’opinió\nSegüent Entrada següent: Fantasies polítiques


Apartment Matea Omis Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCetinska Cesta 30, Omis, Omis, Croàcia, 21310 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Matea\nConvenientment situat a Split, Apartment Matea 30 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Matea 30 asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Matea 30 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Split.\nTots els tipus de viatgers (8) Famílies amb infants petits (6) Grups (2)


Castell de la Trinitat - ubi.cat\nEl castell de la Trinitat corona la punta de la Poncella per damunt del far de Roses. Aquesta construcció militar, que data de l'any 1544, es va edificar sota el regnat de l'emperador Carles I. Té forma d'estel de cinc puntes, amb arestes angulars pronunciades per defensar-se dels projectils dels enemics. Les seves dimensions són força considerables i els seus murs fan més de 2 m de gruix.\nEn aquesta fotografia del fons del figuerenc Narcís Roget, de 1910, podem veure la muntanya del Puig Rom de Roses. En primera instància hi apareix el Far de Roses amb les seves construccions annexes. Just darrere seu s’alcen les restes del castell de la Trinitat. Mig enrunat, presenta un estat de deteriorament important, fet que va motivar més recentment una important intervenció arquitectònica. La fesomia actual de l’edifici dista bastant del seu estat original i sobretot del que representa la imatge. Al costat del castell hi ha un seguit de feixes, típic conreu de la vinya que arriben quasi a la falda mateixa dels antics murs. La fotografia pertany al Fons Narcís Roget que forma part de les col·leccions del Museu de l’Empordà de Figueres.\nCastillo de la Trinidad, Rosas, Provincia de Gerona 17480, España


"La benedicció 'Urbi et Orbe' del papa Francesc ens recorda que viure encarnats a la 'polis' ens reporta molts béns, però no ens permet escapolir-nos del sofriment i de la mort"\nRamon Prat i Pons, teòleg 31/03/2020\nLa coincidència del Covid-19 amb la Quaresma en el seu camí cap a la Pasqua no és un fet casual, sinó una avinentesa que ens pot ajudar a desvetllar l’esperança davant de la gran crisi que afecta la humanitat. La pandèmia ens planteja tres grans desafiaments: el primer adreçat a la ciència; el segon, a la raó, i el tercer, a la fe.\nLa ciència conserva el seu valor de sempre —ben cert, se’n sortirà d’aquesta crisi actual de la salut—, però ha de retrobar la humilitat pròpia del veritable científic. La ciència és un mètode de recerca, però de cap manera és un dogma. Altrament, tal com els fets ens ho estan demostrant, la ciència pot esdevenir un “gegant amb peus de fang”.\nLa raó, ha de seguir reflexionant sobre les causes profundes i els efectes d’aquesta crisi, que no és solament una crisi de salut, sinó una crisi del model de vida de la humanitat. La pandèmia del Covid-19 no es podrà resoldre autènticament si al mateix temps que treballem per recuperar la salut col·lectiva, no eradiquem les epidèmies de fam dels que moren de gana, de les víctimes de la guerra, dels que moren a la Mediterrània... A més, la raó humana, tot i ser lluminosa, sempre és penúltima, perquè se li escapa una resposta fefaent al repte inexplicable del sofriment dels innocents, i de l’enigma de la mort.\nLa fe ha de seguir proclamant l’esperança que brolla de l’amor de Déu a la humanitat, inseparable de l’amor dels éssers humans entre nosaltres mateixos, però ho ha de fer amb senzillesa i tremolor, perquè no ha d’anunciar l’esperança en abstracte i amb prepotència, sinó enmig de les turbulències dels fets diaris, i sempre en solidaritat amb tothom sense distinció d’edat, ideologia, i espiritualitat humanista agnòstica, atea o religiosa. Hem de seguir treballant, doncs, tots plegats en solidaritat, emprant les vies d’intervenció que ens ofereixen la ciència, la raó i la fe.\nLa benedicció Urbi et Orbe del papa Francesc, tot sol, a la plaça de Sant Pere de fa uns dies, és un símbol profètic d’aquesta esperança, perquè ens recorda que viure encarnats a la polis (ciutat) ens reporta molts béns, però no ens permet escapolir-nos del sofriment i de la mort.\nTanmateix, la Pasqua anuncia que la darrera paraula no està en mans de la mort sinó de la resurrecció. Desprès d’aquesta grisor quaresmal que vivim, sortirà el Sol de la Pasqua i ja hi ha alguns indicis d’aquesta albada pasqual: totes les persones que estimen i amb un cor esperançat estan compromeses a resoldre els problemes humans i viuen el present amb confiança i abandó, perquè han descobert que ningú no se salva sol.\nSortirà el Sol... no tinguem por... és Pasqua.


Sentí, tot d'una, l'alegre urgència de tornar al seu costat, de pensar, plegats, que res valia la pena, tret del seu món, tret d'ells dos. Al vespre s'havien separat molestats l'un de l'altre i vés a saber si no havia estat una ximpleria d'aquelles que et passen amb un esbufec.\nAquest fragment de la Mundeta Claret ens aporta una gran quantitat de sentiments i d'amor molt ben descrits per l'autora. Montserrat Roig sap descriure'ls amb claredat i entusiasme i ens els fa molt propers.\nPublicat per GRUP LITERARI a 11:05\nPenso que sóc massa gran per tenir una filla. És c...\nNo sé pas com explicar el delit que em va absorbi...\nSentí, tot d'una, l'alegre urgència de tornar al ...


L’Àrea d’Igualtat de la Diputació i ‘Sàpiens’ organitzaran cinc actes de desgreuge a les dones que van patir la repressió acusades de ser bruixes a les comarques de Lleida i Aran | Diputació de Lleida\nInici / L’Àrea d’Igualtat de la Diputació i ‘Sàpiens’ organitzaran cinc actes de desgreuge a les dones que van patir la repressió acusades de ser bruixes a les comarques de Lleida i Aran\nL’Àrea d’Igualtat de la Diputació i ‘Sàpiens’ organitzaran cinc actes de desgreuge a les dones que van patir la repressió acusades de ser bruixes a les comarques de Lleida i Aran\nLa Seu d’Urgell, Cervera, Bossòst, Bellcaire d’Urgell i Torrefarrera acolliran esdeveniments amb la projecció del documental ‘Bruixes, la gran mentida’ i taules de debat\n“Als quatre municipis es van produir actes de violència que, en part, és origen de moltes de les actituds masclistes que encara perduren a les nostres societats”, diu la diputada Helena Martínez\nL’Àrea d’Igualtat de la Diputació de Lleida i ‘Sàpiens’ organitzaran aquest any 2022 cinc actes de desgreuge a les dones que al llarg de la història van patir la repressió acusades de bruixeria. L’eix d’aquestes accions seran la projecció del documental ‘Bruixes, la gran mentida’, produït per ‘Sàpiens’ i que ahir va ser emès per TV3 en l’espai ‘Sense ficció’. L’emissió va fer un 12’3% del share i 273.000 espectadors, situant-se entre els 10 programes més vistos del dia i dels més vistos del prime time. Els actes se celebraran a cinc de les moltes poblacions de Lleida, Pirineu i Aran que van viure episodis de cacera de bruixes, com la Seu d’Urgell, Cervera, Bossòst, Bellcaire d’Urgell i Torrefarrera.\nEn la realització del film ha col·laborat l’Àrea d’Igualtat de la Diputació de Lleida “amb la voluntat de contribuir a un exercici de reparació de justícia històrica envers totes aquelles dones que van patir la repressió i un nivell de violència extrem que, en part, és origen de moltes de les actituds masclistes que encara perduren a les nostres societats”, segons ha manifestat la diputada Helena Martínez.\n‘Bruixes, la gran mentida’, dirigit per Joanna Pardos amb la realització de Roman Parrados, ambdós especialistes en investigacions històriques, connecta la repressió dels segles XV i XVII amb la violència de gènere del present a través de l’exposició d’uns casos concrets, com la recreació del judici a Jerònima Hugueta, la Carabassera, a la Seu d’Urgell, i les anàlisis d’una varietat d’especialistes en diferents matèries, des de la històrica a la judicial, passant per la cultural i la sociològica. El documental és fruit del monogràfic que la revista Sàpiens va realitzar sobre aquest fenomen.\nHelena Martínez, que dilluns va assistir a la presentació del documental a la localitat de Caldes de Montbui, recorda que “les nostres comarques van ser focus d’aquestes barbaritats i és necessària aquesta acció de desgreuge de la societat actual”. L’Àrea d’Igualtat organitzarà actes públics singulars amb la col·laboració dels cinc ajuntaments, que tindran com a eix la projecció del documental, taules rodones i accions locals específiques en record d’aquelles dones que van patir cacera, tortura i mort acusades de bruixeria.\nA Cervera, la Segarra, se celebrarà al mes de març, coincidint amb un gran acte de reparació en el qual treballa la Paeria. Consten cinc dones jutjades pel tribunal de la Batllia de Cervera.\nA Bossòst, la Val d’Aran, es realitzarà a la primavera, reivindicant el Pla de Bruishes, un indret en què és estesa la creença que era lloc màgic de celebració d’aquelarres. El Pirineu va ser un dels primers focus on es van registrar assenyalament de dones acusades del “crim de bruixeria”.\nA la Seu d’Urgell, l’Alt Urgell, serà al mes de juny. El documental el fil conductor del judici contra Jerònima Hugueta, La Carabassa, de la Seu, i estan acreditades 12 dones jutjades a la comarca.\nA Bellcaire d’Urgell, la Noguera, on Joana Rosella, jutjada pel veguer i Batlle de Balaguer va ser executada el 1547, se celebrarà al mes d’octubre, i es recordaran altres 11 dones jutjades a la Noguera.\nEl cicle es tancarà a Torrefarrera, Segrià, on es farà desgreuge d’Antònia Balaguera, exiliada a Torrefarrera i finalment jutjada i condemnada a assots i desterrament, i d’altres 12 dones jutjades a la comarca.


Rigau demana a l'Estat que millori el tractament del català en l'àmbit polític\nLa consellera d'Educació destaca que al Consell de la UE s'ha pogut expressar en català però no ho pot fer a la conferència sectorial a Madrid\n2 min. Brussel·les 24/02/2014 17:52\nLa consellera d'Educació, Irene Rigau, s'ha queixat del tracte que les institucions de l'Estat donen al català –no es pot utilitzar ni al Congrés ni a les conferències sectorials– en comparació amb el tracte que es dóna a la llengua pròpia de Catalunya en algunes institucions comunitàries, com el Consell de la Unió Europea, on està permès el seu ús en les reunions de ministres de la UE.\n"He pogut parlar en català al Senat i aquí a Brussel·les, però mai en una conferència sectorial", ha lamentat Rigau. Cal una reflexió, ha defensat la consellera, sobre "quin tractament cal donar a les llengües en un estat plurilingüe".\nLa titular d'Educació ha participat aquest dilluns en un consell de ministres europeus en representació de totes les comunitats autònomes, però no ha coincidit amb el ministre d'Educació, José Ignacio Wert, perquè Espanya ha estat representada per la número dos del ministeri. Tot i això, Rigau ha negat que tingui mala relació amb el ministre o amb el seu equip. "La relació personal és correctíssima", ha assegurat la consellera.\nEn la seva intervenció davant del consell de ministres d'Educació de la UE, Rigau ha defensat la contribució de l'educació i de la formació en la recuperació econòmica. "Hem de treballar per aconseguir competències elevades a cada etapa educativa", ha dit la consellera.


Foment de Treball prepara un document per retallar el número de funcionaris\nFoment de Treball prepara un document per retallar el número de funcionaris0\n466 30/11/2007, 10:25 | La Malla.net. LAURA BALCELLS\nEl president de la patronal Foment de Treball, Joan Rosell, reclama una gran reforma de la funció pública catalana amb menys funcionaris i més ben pagats. Foment proposa una reforma similar a la que està fent Nicolas Sarkozy a França, encara que "siguin polítiques impopulars". En aquest sentit, lamenta que cap polític s'atreveixi a plantejar una reforma d'aquest estil. Sigui com sigui, Rosell ha anunciat que Foment està preparant un document on planteja aquesta retallada.\nEl dirigent de la patronal catalana lamenta que a l'Estat hi hagi 150.000 funcionaris que "cobrin per no fer res". Per això, considera que cal plantejar seriosament un canvi de la funció pública per "refundar" l'actual model econòmic català que considera esgotat. El president de la patronal va fer aquestes declaracions a Girona en el marc de la Cimera de reivindicació empresarial catalana.\nEn la mateixa línia s'ha expressat també el president de la Cecot, Antoni Abad, qui ha avisat que la competitivitat d'un país és fruit de les aportacions que fan la ciutadania i, per tant, no pot recaure només sobre la inversió empresarial. Per això, diu, cal una reforma de la funció pública i un pla nacional d'educació.


Albergo Carla Carema Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Carema.\nVia Nazionale Per Carema 104/106, Carema, Carema, Itàlia, 11026 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Albergo Carla\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Pont-Saint-Martin, no busqui més enllà de Albergo Carla. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Albergo Carla és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix bar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, telèfon, articles de tocador, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Albergo Carla és una elecció inteligents per a viatgers a Pont-Saint-Martin, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nAllotjaments a Carema


Berghotel Alpenrast Campo Tures Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRein 62, Campo Tures, Campo Tures, Itàlia, 39032 - Veure al mapa\n"there are 2 parts of the hotel, 1 refitted (very good), the..."\nConvenientment situat a Campo Tures, Berghotel Alpenrast és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Berghotel Alpenrast, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos visites turístiques, bar, caixa forta, biblioteca.\nL'ambient de Berghotel Alpenrast es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany, sauna, esquí, solàrium, parc infantil que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Berghotel Alpenrast.\nPlease note that the restaurant might be closed on Tuesdays. The solarium and the hot tub are available against surcharge.\nTots els tipus de viatgers (28) Parelles (11) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (7) Grups (6)


Obert el termini per sol·licitar espais a la Fira 2016 (24 d’abril) | Ajuntament de Santa Maria del Camí\nInici › Festes i cultura popular › Obert el termini per sol·licitar espais a la Fira 2016 (24 d’abril)\nL’Ajuntament ha obert el termini per sol·licitar espai de venda o exposició a la Fira 2016. Les sol·licituts es poden entregar per correu electrònic o presencialment a l’Ajuntament fins dia 8 d’abril.\nSi voleu sol·licitar un espai, heu de emplenar el document que hi ha al final de la pàgina i entregar-ho a l’Oficina de Registre situada a la planta baixa de l’Ajuntament abans de dia 8 d’abril.\nDesprés d’estudiar totes les sol·licituds es procedirà a assignar a cada petició un espai que es coneixerà quant es passi a fer el pagament. Els dies de pagament seran 19, 20, i 21 d’abril ende 9.15 h a 13.30 h. Els preus és 7€ cada lloc (3 metres lineals).\nEn cas de dubte, podeu contactar amb tgil@ajsantamariadelcami.net o al telèfon 971620131.\nImprés de sol·licitud d’espai a la Fira 2015\n‹ Resultat de les proves selectives pel Borsí de treballadors familiars\nL’Ajuntament i la Mancomunitat organitzen reunions informatives sobre la recollida selectiva i la bossa vermella ›


TAULA D’EXPERIÈNCIES SOBRE INTERCANVIS JUVENILS INTERNACIONALS. Erasmus + | Consell Comarcal del Maresme\nInici Servei comarcal de joventut Mobilitat Internacional Jove TAULA D’EXPERIÈNCIES SOBRE INTERCANVIS JUVENILS INTERNACIONALS. Erasmus +\nTAULA D’EXPERIÈNCIES SOBRE INTERCANVIS JUVENILS INTERNACIONALS. Erasmus +\nQuin és el valor afegit dels intercanvis internacionals en la formació dels i les joves que hi participen? Quins impactes a nivell educatiu, motivacional, en la participació, s’hi vinculen? Com es poden sol·licitar en el programa ERASMUS + de la Unió Europea, i quins models existeixen alhora d’anar-los teixint?\nPer a què pugueu valorar totes les possibilitats dels Intercanvis juvenils internacionals, des del Servei de Mobilitat Jove del Maresme us proposem una Taula d’experiències dirigida a professionals de joventut i a totes aquelles persones que des del món del lleure o de l’ensenyament, els hi interessi aquest tema i vulguin apropar-se a aquesta eina educativa. Comptarem amb la presència de l’entitat Nexes, i amb tres experiències del territori\nLa taula es portarà a terme el dia 23 de Maig de 9:30 a 12:00 a la Sala de Plens del Consell Comarcal del Maresme\nEn podeu fer les INSCRIPCIONS\nBenvinguda, presentació entitats\n9h40 – 10h25\nNEXES. Presentació intercanvis juvenils:\n– Programa Erasmus +\n– Intercanvis juvenils (principis i valors)\n– Com presentar un intercanvi\n1) INS Premià de Mar i la Fundació “Compartir” de Romania.\nEs fan experiments científics i activitats de convivències amb joves amb risc abandonament dels estudis. L’intercanvi es va fer el 2015 amb resultats excel·lents i actualment són aquests joves qui organitzant un nou intercanvi Erasmus+ dins del seu treball de síntesis a la ESO.\n2) Casal de joves El Kaliu de Lliça de Vall\nA Lliça de Vall les persones joves del casal del Kaliu, han participat en diversos intercanvis internacionals organitzats per entitats com Teleduca. L’intercanvi s’utilitza com una eina estratègica per fomentar la participació ciutadana, i l’educació intercultural dels i les joves del municipi.\n3) Servei de Joventut de la Garrotxa\nParticipa en intercanvis entre joves catalans i del sud de França sobre temes de formació i treball en comarques rurals. El projecte es va iniciar l’estiu de 2014 i aquesta edició serà la quarta, s’hi ha sumat la regió del ripollès i de Aspres, essent ara joves de 4 regions participants.\nArticle anteriorSubvencions per a festivals de música\nArticle següentL’arquitectura i l’urbanisme centren la XI Trobada d’Entitats de Recerca Local i Comarcal del Maresme


La segona república by bean bean - Issuu\nqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwerty uiopasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasd fghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfghjklzx cvbnmqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmq wertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyui opasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfg hjklzxcvbnmqwertyuiopasdfghjklzxc vbnmqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmq LA REPÚBLICA wertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyui opasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfg hjklzxcvbnmqwertyuiopasdfghjklzxc vbnmqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmq wertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyui opasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfg hjklzxcvbnmrtyuiopasdfghjklzxcvbn mqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwert yuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopas Beatriz Mínguez, Laura González, Marina Mora, Amanda Martínez, Andrea Zarcero\nEn aquest comentari explicarem el període de la Segona República (1931-1936) a partir de l’anàlisi de dues fonts: discurs de Clara Campoamor en 1931, i discurs e Largo Caballero en la campanya electoral del Front Popular en 1936.\nEn ambós casos es tracten de fonts primàries, és a dir, textos escrits en el període al qual pertanyen. A més, els dos són polítics, ja que, com ja s’ha dit, són dos discursos. En quant a l’autor és també individual en les dues fonts, en la primera és tracta de Clara Campoamor, abogada, delegada de la Societat de Nacions i diputada del Partit Radical, va ser una de les primeres dones defensora dels seus drets, i en la segona, de Largo Caballero, un dels principals dirigents del PSOE en aquest moment. Pel que fa a la finalitat de la primera font, tracta de convèncer als diputats sobre la importància del paper de la dona. Per altra banda, la segona font té l’intenció d’influènciar en el vot de la població espanyola a favor del front popular en les eleccions de 1936. Per tant, les dues fonts són adreçades a un destinatari públic. La idea principal de la primera font és la defensa del sufragi universal femení; com a idees secundàries trobem que “la única manera de madurarse en el ejercicio de la libertad y de hacerla accesible a todos es caminar dentro de ella”, així, “la mujer española espera hoy de la República la redención”, és a dir, la dona espanyola espera eixir de la misèria política mitjançant la Segona República.\nLa idea principal de la segona font és el discurs de Largo Caballero en la campanya electoral del Front Popular per a les eleccions de 1936. Com a idees secundàries trobem el pacte entre comunistes, socialistes i republicans que es va signar per a augmentar la participació en les eleccions del 16 de juny. A més, Largo Caballero proposava la guerra civil com a una resposta enfront les amenaces de la dreta.\nPodem situar aquestes dues fonts durant el període de la Segona República a Espanya (1931-1936), període de democratització i modernització espanyola. Aquesta es va proclamar el 14 d’abril i un de les seues primeres mesures va ser l’aprovació de la Constitució de 1931, on un dels seus trets va ser el sufragi universal masculí i femení. Després d’un llarg i complex debat en les Corts, finalment les dones espanyoles van obtindre el dret a vot. EN auqest moment podem situar la primera font de Clara Campoamor, una de les primeres dones defensora dels seus drets. Quant a la segona font, la podem situar a finals d’aquest període, al 1936, abans de cel·lebrar-se les eleccions Nacionals, degut al creixent ambient de radicalització, on les candidatures que es van presentar van ser el Front Popular (format per Espquerra Republicana, PSOE, PCE, POUM) i Esquerra Repúblicana de Catalunya.\nReforma Agrària: És el conjunt de mesures polítiques, econòmiques, socials i legislatives que s’aproven amb la finalitat de modificar l'estructura de la propietat i producció de la terra. A Espanya va ser promulgada una Llei el 9 de setembre de 1932, essent una de les més\nimportants de la Segona República. Pretenia solucionar alguns problemes interrelacionats com la concentració de la propietat de la terra en poques mans o latifundisme i la baixa productivitat agrícola a causa del no ús de tecnologies. Missions pedagògiques: van ser les principals accions culturals iniciades al 1931 pel Govern Progressista Republicà. Pretenien el foment de la cultura als pobles i llogarets de l'Estat Espanyol. Es portava a totes les zones rurals l’activitat cultural que es desenvolupava a les ciutats. Es generalitzava la cultura mitjançant biblioteques populars, l’organització de lectures, sessions cinematogràfiques, sessions musicals de cors i orquestres, audicions per radio, exposicions d'art amb museus circulants, orientació pedagògica amb visites a escoles, cursets per a mestres, etc. Les dones republicanes van participar en les Missions de manera molt activa.\nLa Segona República és un dels moments clau de la historia contemporània espanyola. El projecte de democratització i modernització que va començar en 1931, i que tantes esperances va despertar en molta població espanyola, va concloure amb una cruenta guerra civil. El 14 d’Abril de 1931 amb el triomf de les candidatures republicanes en les grans ciutats es va proclamar la República a Espanya, que va fer que el rei Alfons XIII haguera d’exiliar. Es va formar un Govern Provisional presidit per Niceto Alcalá Zamora, i format per republicans d’esquerra i dreta, socialistes i nacionalistes. Aquest nou govern havia de dirigir el país fins que unes noves Corts Constituents donaren forma al nou govern. Entre les primeres mesures que va adoptar es trobaven la reforma agrària, reformes laborals, militars, l’aprovació de la legislació educativa i la posada en marxa de l’Estatut d’Autonomia de Catalunya. Tot i això, l’ambient social es va encrespar ràpidament: la CNT anarquista promovia una àmplia campanya de vagues i els enfrontaments entre l’Església i el nou govern van ser immediates, on el sector més conservador de l’Església va posar tot tipus de traves, i va donar lloc de nou al anticlericalisme on diverses esglésies i convents van ser assaltats i cremats. Finalment al juny de 1931 van tindre lloc les eleccions a Corts Constituents. Es va donar una clara majoria de la coalició republicana-socialista, on el conjunt de l’esquerra va aconseguir 279 escons metre que centre-esquerra sols va aconseguir 160 escons. Així el 9 de desembre del 1931 es va aprovar la nova Constitució, els principals trets de la qual són la sobirania popular, on es declarava una “República democràtica de treballadors de totes classes” amb un Sufragi universal masculí i femení, Clara Campoamor va defensar el dret a vot de les dones perquè, tal com defensa en la segona font, “me siento ciudadana antes que mujer y considero que sería un error político dejar a la mujer al margen de ese derecho...”; una extensa declaració de drets i llibertats, com el divorci i l’educac ió. Per altra banda, el poder legislatiu es trobava en mans d’unes Corts unicamerals, l’executiu en el president de la República i el cap de Govern anomenat pel president i tot havia de ser aprovat per les Corts, per últim, el poder judicial estava en mans dels tribunals de justícia. A més es aquesta es caracteritza per ser la primera vegada en la història espanyola en què s’estableix el dret de les regions a establir Estatus d’Autonomia, a més de ser un estat laic, és a dir, la separació de l’Esglèsia i l’Estat i la llibertat de consciència i cultes. ·\nPoc després de l’aprovació de la constitució es va formar el primer Govern Constitucional, presidit per Manuel Azaña (d’Acció Republicana), e integrant principalment per republicans d’esquerra i socialistes. Aquests últims ocupaven alguns llocs claus des de el punt de vista social, com la cartera de Treball (Largo Caballero) i la d’Institució Pública (Fernando de los Ríos). En un gest conciliador, es va cedir la presidència de la República al conservador Alcalá Zamora, que havia sigut fins el moment president del Govern Provisional. El nou govern es va proposar la feina de realitzar una profunda transformació de la realitat espanyola, amb en fi de satisfer les grans expectatives socials dipositades en ell. Aquest va emprendre un ampli programa de reformes, entre les quals cal destacar unes reformes laborals iniciades des del Ministeri de Treball pel socialista Llarg Caballero que afavorien la posició treballadora, una reforma educativa amb un ampli programa de construcció d’escoles i contractació de mestres, es tractava d’una ensenyança mixta a on la religió deixa de ser una assignatura obligatòria. També van prendre una reforma militar buscant garantir la fidelitat de l’Exèrcit al nou règim republicà i propiciar la reducció de l’excessiu nombre de caps i oficials, exigint el jurament de fidelitat al nou règim republicà, podent optar els que es negaren, al retir voluntari amb paga completa. Per últim, una reforma agrària, es va aprovar en 1932 la “Llei de Bases de la Reforma Agrària” amb aquesta es buscava l’assentament de llauradors sense terra en latifundis insuficientment explotats. No obstant, la seua aplicació va ser un fracàs i molt pocs llauradors es van beneficiar de la llei, la qual cosa donà lloc a una decepció generalitzada entre llauradors. Les grans dificultats que va patir la República per a reformar les estructures de la societat espanyola va ser la resistència de forces polítiques i socials. D'una banda, s'oposaven a ella el sector popular, principalment els anarquistes, els quals declaren la República enemiga de la classe obrera. Davant del que consideraven lentitud de les reformes republicanes, sobretot de l'agrària, la FAI (Federació Anarquista Ibèrica) i la CNT impulsaran la iniciativa obrera i llauradora al marge del poder. Així van tindre lloc les agitacions anarquistes, tant rurals com urbanes des del començament de la República. La més important d'aquestes va ser l'ocorreguda al gener del 1933 en la localitat gaditana de Casas Viejas, on els llauradors es van sublevar i van atacar la Guàrdia Civil, fet ràpidament respost per la Guàrdia d'Assalt que va matar a un gran grup de llauradors anarquistes. Esta intervenció de les forces de la República la va desacreditar entre els sectors populars i va contribuir en la seu crisi i caiguda. D'altra banda, en contra de la República també es trobava l'exèrcit. Les conspiracions militars van ser contínues, i la República va adoptar una política de sancions que reflectien el seu temor de la força de l'exèrcit. De totes estes conspiracions, la més important va ser la del General Sanjurjo a Sevilla en l'estiu de 1932, però este pronunciament va fracassar per precipitar-se tindre una mala coordinació. La reacció del Govern va ser la supressió d'alguns periòdics de dretes com ABC, la supressió d'alts càrrecs, la dissolució del terç de la Guàrdia Civil que s'havia sublevat, l'expropiació de terres d'aristòcrates implicats i finalment el processament del General Sanjurjo, condemnat a mort encara que finalment només va ser condemnat a cadena perpètua. L'Església, per la seua banda, també s'oposava a la República per la seua política anticlerical plasmada en la Constitució i la normativa legal. Finalment, altres opositors al nou règim van ser els partits polítics de dretes, classificats en dos grups: la dreta possibilita, l'estratègia de la qual consistia a conquistar el poder per les urnes per a convertir la República d'esquerres en una conservadora. La dreta possibilista estava\nformada per dos partits polítics dels quals el mas important va ser la CEDA (Confederació Espanyola de Dretes Autònomes) recolzat per l'Església Catòlica i dirigit per Gil Robles. El segon grup era la dreta monàrquica i antirepublicana, que pretenia acabar amb la República per mitjà de la conspiració militar. Esta dreta estava representada per dos partits: Partit Carlí o Tradicionalista de Fal Comte i Renovació Espanyola amb Calvo Sotelo, que propugnava el retorn a la monarquia autoritària. Finalment i de caràcter minoritari estava l'extrema dreta davall la inspiració del feixisme italià i el nazisme alemany. En este extrem sorgeixen diferents partits totalitaris que es van unir formant la Falange Espanyola fundada en 1933 per José Antonio Primo de Rivera, fill del dictador. La Falange va utilitzar el terrorisme contra membres de sindicats i partits d'esquerra. Finalment al novembre del 1933 El Govern republicà va convocar eleccions. Mentre que l'esquerra es va fragmentar en diferents grups, les eleccions van donar la victòria als grups conservadors: Partit Republicà Radical i CEDA. El triomf conservador va ser contestat amb una intervenció anarquista que va tindre com a conseqüència més de cent morts. Després de les eleccions en les que les dones votaven per primera vegada i on la dreta va aconseguir guanyar amb una gran majoria, els dos primers governs que es van formar van estar presidits per membres del partit radical, no va ser fins al 1934 quan la CEDA (partit guanyador a les eleccions) va començar a ocupar carteres ministerials. El govern del bienni, en conjunt va representar una etapa en la que s’intentava aplicar una política restauradora o reparadora dels excessos del bienni anterior. Aquesta nova política es va concretar en la paralització de les reformes iniciades com la paralització de la reforma agraria, de la reforma militar, de les reformes educatives, i en la conciliació amb l’Església Catòlica i l’enfrontament amb els nacionalismes periferics En un context de crisi econòmica internacional i de trionf dels extremismes a Europa (Mussolini a Itàlia, Hitler a Alemanya i la consodilació de la dictadura de Satlin a l’URRS) es va radicalitzar la lluita política al nostre país, quedant aquest polaritzat entre dretes i esquerres. El grup de dretes estava format principalment per tres partits; la CEDA de Gil Robles, Renovació Espanyola dirigida per Calvo Sotelo i la Falange Espanyola de José Antonio Primo de Riivera. Per altra banda el grup d’esquerres havia quedat format per cuatre partits; el PSOE de Indalecio Prieto i Largo Caballero, el PCE, la CNT i Esquerra Republicana de Catalunya de Lluís Companys. Mentre, l’Esquerra Republicana de Manuel Azaña agrupava el centre-esquerra que havia optat per una política reformista. La tensió que es va formar entre els dos pols polítics va culminar amb l’entrada de tres ministres de la CEDA al govern a l’octubre de 1934. Aquesta remodelació va ser entesa pels grups d’esquerres com l’anunci de l’imminent triomf feixista i van cridar a la vaga general contra el govern. A Madrid, el moviment va fracassar ja que el govern va aquarterar les tropes i va detindre als principals dirigents socialistes i comunistes. A Barcelona, Lluís Companys va dirigir una insurrecció amb matís independentista que va ser ràpidament reprimida per l’Exèrcit.\nPerò el pitjor va ocorrer a Astúries. La vaga general va triomfar, degenerant en una revolució organitzada per la UGT i la CNT. Així doncs, la persistència de la insurrecció va portar a que el govern manara la seua repressió més brutal, enviant a la Legió dirigida pel general Franco. Milers de morts, ferits i detinguts com Companys, Azaña i els principals dirigents del PSOE com Prieto i Largo Caballero, van ser els resultats de la revolució d’octubre de 1934. La reacció del govern va ser suspendre l’Estatut d’Autonomia de Catalunya i redactar una nova Llei de Reforma Agrària. No obstant, les diferències entre el Partit Radical i la CEDA eren evidents. La crisi definitiva va aplegar amb l’escàndol de corrupció conegut com l’escàndol de L’Estraperlo. L’aparició de nous escàndols van precipitar la fi de la legislatura i la convocatòria d’eleccions a corts al febrer de 1936. En un ambient de creixent radicalització, es van presentar les següents candidatures a les eleccions de febrer de 1936: Per una banda, l’esquerra, amb l’experiència del bienni conservador va comprendre la necessitat d’unir les seues forces contra la reacció de dretes, així apareix en la segona font, “tenemos que unirnos contra la clase burguesa”, també per a aconseguir una amnistia que treguera de la presó els dirigents populars detinguts després de la revolució asturiana. Així, es va signar un pacte electoral al gener de 1936, el Front Popular, amb Esquerra Republicana, PSOE, PCE, POUM i Esquerra Republicana de Catalunya. Aquest pacte agrupava a tota l’esquerra, tal com Largo Caballero exposa en el seu discurs de la campanya electoral del Front Popular, “comunistas y socialistas, unidos a los republicanos, hemos firmado un pacto que no nos satisface, pero, a pesar de ello, hemos de cumplirlo todos...”. Per l’altra banda, la dreta: per una part estava la coalició de la CEDA i la Renovació Espanyola, i pel seu compte es van presentar la Falange i el PNB. La victòria va ser per al Front Popular amb la participació electoral més alta de totes. Encara que els vots sumats de la dreta i del centre superaven els del Front Popular, el repartiment dels escons beneficià a l’esquerra, doncs, el Front Popular obtingué majoria absoluta amb 59% dels escons. El Congrés va destituir el president de la República, Alcalá Zamora, i va ser elegit Manuel Azaña, qui va haver de dissoldre el Govern que havia presidit fins aleshores. L’objectiu era que Indalecio Prieto, de l’ala més moderada del PSOE, ocupara la direcció del govern. No obstant això, la negativa del Partit Socialista, dividit en diverses tendències, va fer que es formara un govern presidit per Casares Quiroga, format exclusivament per republicans d’esquerra, sense la participació del PSOE, que encapçalat per Largo Caballero es decantava per la revolució socialista. Per tant va nàixer un govern ja dèbil. El nou gabinet va iniciar l’acció reformista amb una àmplia amnistia per als represaliats desprès d’octubre de 1934, un restabliment de l’Estatut català, l’allunyament de Madrid dels generals més sospitosos de colpisme, la represa de la reforma agraria i la tramitació de nous estatuts d’autonomia: el de Galícia, aprovat en juny de 1936 i el del País Basc, pràcticament acabat en juliol de 1936 No obstant això, l’ambient social era cada vegada més tens, l’esquerra obrera va adoptar una postura revolucionària i la dreta volia posar fi al sistema democràtic. Des del mes d’abril hi hagué enfrontaments violents al carrer entre falangistes i milícies socials, i comunistes i anarquistes.\nLa conspiració militar contra el govern del Front Popular avançava, per una part estaven els principals líders dels partits: Gil Robles, Calvo Sotelo, José Antonio Primo de Rivera..; per altra part, creixia el nombre de generals implicats, i nomenat cap de la conspiració. Molt prompte es van iniciar els contactes amb Mussolini i Hitler. El 12 de juliol, va ser assassinat el tinent Castillo, per l’extrema dreta. Com a resposta, va ser assassinat José Calvo Sotelo per un grup de membres de les forces de seguretat. Malgrat tot açò, el govern de Casares Quiroga no va pendre mesures i va veure com el 17 de juliol de 1936, l’exècit del Marroc iniciava la rebel·lió contra el govern de la República. El triomf parcial del colp va desencadenar la Guerra Civil. Existeix una coincidència general en considerar que les primeres dècades del segle XX constituïren un període de extraordinària fecunditat cultural en Espanya, en diversos àmbits, al qual es coneix com la “Edat de Plata” de la cultura espanyola. El seu començament coincidiria amb la crisi de 1898, suposant una ruptura amb el passat i obrint una nova etapa de reflexió sobre Espanya, i en quant al seu final en 1936, perquè marca el principi d’una guerra fratricida que subordina la cultura a les seues exigències. Podem trobar quatre grans grups culturals durant aquesta “Edat de Plata”: la generació del 98, la generació del 1914, la generació dels anys 20 i finalment, culminant durant la República l’extraordinària evolució cultural d’aquestes generacions, la cultura dels anys trenta. Aquesta impulsà ambiciosos programes per a portar la cultura al poble, com les Missions Pedagògiques o el grup de teatre universitari “La Barraca”, i contà amb el suport de figures tan rellevants com Manuel Azaña. La radicalització política de la societat aconseguí també arribar als intel·lectuals i artistes, com Antonio Machado, Ramón Mª del Valle-Inclán o Rafael Alberti, que s’orientaren a l’esquerra, i Ramiro de Maeztu o Eugeni d’Ors cap a la dreta monàrquica i inclús el feixisme. Per a concloure, cal mencionar el grup més jove d’intel·lectuals que tancaren l’Edat de Plata: la “Generació del 36”, profundament marcada per la Guerra Civil. Els seus integrants es varen veure obligats a elegir entre la fidelitat a la República o el suport al bàndol militar sublevat. Pel que fa als republicans foren Miguel Hernández, Buero Vallejo i els filòsofs Ferrater Mora i Julián Marías, i respecte al bàndol sublevat destacaven Ridruejo, Leopoldo Panero, Torrente Ballester i López Aranguren.\nPer concloure, podem observar que l'etapa que representa els valors democràtics és la Segona República, instaurada el 14 d’abril de 1931 després de la dictadura de Primo de Rivera. Les característiques d'aquest període són semblants a les del Sistema Liberal, però liberalisme no significa democràcia. Així doncs, durant la República podem dir que la sobirania és popular i s'establirà el sufragi universal masculí i femení. Aquest tret caracteritza el Sistema Democràtic i va permetre que la presa de decisions per part de la ciutadania.\nEl Sistema Liberal va ser el primer pas per a aconseguir la democràcia. Estava suportat per la Constitució, que otorgava a l’Estat la divisió de poders en diferents institucions: el poder legislatiu en mans del Parlament o les Corts, el poder executiu concentrat en El Govern i el poder judicial corresponent als Tribunals de Justícia. Aquesta separació de poders implica major grau d'imparcialitat, justícia i objectivitat. La sobirania, va ser nacional o popular, és a dir, compartida entre el monarca i les Corts. Anterior a aquest període, a l’Antic Règim el model d'Estat era la monarquia absoluta, en el qual el rei concentrava tots els poders de l'Estat (legislatiu, executiu i judicial). La societat era teocèntrica, raó per la qual s'acceptava la teoria de l'origen diví del poder, per la qual el rei només havia de respondre dels seus actes davant de Déu i no davant dels seus súbdits. Abans de la República, el general Miguel Primo de Rivera, recolzat pel Rei Alfons XIII, va establir la seua pròpia dictadura, amb aspectes semblants a l'Antic Règim i al règim franquista. De fet, el fill de Miguel Primo de Rivera, José Antonio, es va posar al capdavant del partit polític ‘Falange Espanyola' que, després de la seua mort, acabaria convertint-se en el partit únic establert durant la Dictadura Franquista. Totes les reformes polítiques instaurades durant la Segona República van ser abolides amb la victòria del bàndol nacional en la Guerra Civil i el posterior Règim Franquista. La postguerra es va caracteritzar per la fam i l'extrema necessitat que va afectar la majoria de la població espanyola, mentre que una minoria es beneficiava de la política econòmica intervencionista del règim. Pel que fa a les relacions amb l'Església Catòlica, resulta clar que el poder de Franco es fonamenta en la voluntat de Déu i rep el suport incondicional de l'Església. El règim la protegeix i l'empara, i ella protegeix al règim, en una mostra més del poder i influència que sempre va tindre l'Església a Espanya. Amb la fi de la dictadura i l'aprovació de la Constitució de 1978 es torna a instaurar a Espanya un Sistema Democràtic. Aquest segon període democràtic, després de la Segona República, és el més llarg de democràcia que ha viscut el nostre país durant tota la seua història.\nComentari PAU història


Malgrat de Mar i Calella participen a un nou congrés de turisme | Ràdio Palafolls\nHome Comarcal Malgrat de Mar i Calella participen a un nou congrés de turisme\nMarc Ferri , novembre 13, 2015\t / 565 0\nLa setmana passada les poblacions de l’Alt Maresme van ser presents a la World Travel Market de Londres, una de les fires de turisme més importants i assentades a nivell internacional. Ara, els responsables de promocionar el turisme de les dues poblacions han estat al 1r Congrés Internacional de Turisme Familiar, que se celebrat a Port Aventura entre ahir i avui. L’organitza l’Agència Catalana de Turisme, amb la col·laboració del Patronat de Turisme de Tarragona – Costa Daurada.\nEls dos municipis van anar a Londres per tal de buscar un augment del turisme britànic per tal de compensar la forta baixada del turisme rus a les costes catalanes. En el congrés celebrat a Port Aventura, però, han anat a buscar l’atracció d’un altre tipus de turisme: el turisme familiar i l’esportiu.\nAquest congrés ha nascut amb la intenció d’analitzar de la mà de tècnics i professionals diferents casos d’èxit turístic en aquests àmbits per tal d’aportar eines a les localitats que hi ha participat.\nDe fet, Calella ha estat un dels exemples que s’han tractat. L’Ironman Calella-Barcelona, que fa uns anys que organitza la població, es considera un cas pràctic d’èxit en l’atracció de turisme esportiu. El congrés ha destacat la coordinació entre els patrocinadors, administracions públiques i voluntaris que formen part de l’esdeveniment.\nD’altra banda, la trobada també ha tractat les necessitats que reclamen les famílies quan viatgen per Europa a través de ponències i tallers pràctics.\nLa regidora de turisme i comerç de Malgrat de Mar, Carme Ponsa, ha explicat que la presència de la població en aquesta trobada era important perquè el municipi s’ha consolidat com a marca de turisme familiar. De totes maneres reconeix que ara per ara l’oferta bàsica és de sol i platja, tot i que s’està treballant per ampliar el ventall i atraure més famílies estrangeres.\nDemostració de batre els fesols del ganxet a la fira de Pagesia


Siete Vidas inicia una campanya de sensibilització per als conductors per camins rurals - La Teua Ràdio\nSiete Vidas inicia una campanya de sensibilització per als conductors per camins rurals Monòver\nL’Associació Monovera Siete Vidas, que s’encarrega del benestar i control de les colònies de gats a la localitat, ha explicat a La Teua Ràdio una campanya que han iniciat durant aquests dies.\nI és que a causa de la “velocitat desmesurada i il·legal de molts cotxes per paratges com ara La Pedrera i la Sènia, s’estan produïnt continus atropellaments de gatets”. Aquesta situació, “tira pel terra tota la nostra tasca del CES (Captura, esterilització i solta dels gats).\nAixí, Siete Vidas ha iniciat una campanya de sensibilització i conscienciació per als conductors que circulen per camins rurals.\nAquestes són dues zones “molt transitades de la localitat, on perilla la integritat, fins i tot, de les voluntàries de Siete Vidas”. I és que “hem estat caçant de nit als animals i hem tingut algun altercat amb cotxes que no frenaven ni quan els veien”.\nTambé perillen “els vianants, ciclistes, etc, per la qual cosa han sol·licitat a l’Ajuntament la instal·lació de ressalts en ambdós camins per a que els conductors redueixquen la velocitat”, com expliquen.\nDavant aquesta situació, Siete Vidas ha iniciat una campanya “visual impactant en vàries zones” que prompte es podrà vore, “dirigida a aquells que creuen que circulen per una autopista en lloc de per un camí rural, emportant-se per davant moltes vegades éssers innocents”.\nTambé han sol·licitat, novament, “la reubicació dels contenidors de la bifurcació de la Sènia, a una zona més segura per a la colònia de gats, a banda de més estètica també, ja que estem molt cansades de trobar-nos gats, quasi sempre esterilitzats, atropellats”.\nPer tot això, des de La Teua Ràdio fan “una crida per a que tothom faça difusió d’aquest problema”.\nEn xarxes socials utilitzen el hastag: #CeniayPedreraNoSonUnaAutopista


Política de privacitat & Cookies - Artesanías y Antigüedades\n> Política de privacitat & Cookies\nEl present Política de Privacitat estableix els termes en què Net Engineer, S.L. usa i protegeix la informació que és proporcionada pels seus usuaris al moment d'utilitzar el seu lloc web. Aquesta companyia està compromesa amb la seguretat de les dades dels seus usuaris. Quan li demanem omplir els camps d'informació personal amb la qual vostè pugui ser identificat, ho fem assegurant que només es farà servir d'acord amb els termes d'aquest document. No obstant això aquesta política de privacitat pot canviar amb el temps o ser actualitzada pel que li recomanem i emfatitzem revisar contínuament aquesta pàgina per assegurar-se que està d'acord amb aquests canvis.\nNet Engineer, S.L. està altament compromès per complir amb el compromís de mantenir la seva informació segura. Fem servir els sistemes més avançats i els actualitzem constantment per assegurar-nos que no hi hagi cap accés no autoritzat.\nEl nostre lloc web fa servir galetes per a poder identificar les pàgines que són visitades i la seva freqüència. Aquesta informació és emprada únicament per a anàlisi estadística i després la informació s'elimina de forma permanent. Vostè pot eliminar les galetes en qualsevol moment des del seu ordinador. No obstant això les galetes ajuden a proporcionar un millor servei dels llocs web, estàs no donen accés a informació del seu ordinador ni de vostè, a menys que vostè així ho vulgui i la proporcioni directament. Vostè pot acceptar o negar l'ús de cookies, però la majoria de navegadors accepten galetes automàticament ja que serveix per tenir un millor servei web. També vostè pot canviar la configuració del seu ordinador per declinar les galetes. Si es declinen és possible que no pugui utilitzar alguns dels nostres serveis.\nNet Engineer, S.L. Es reserva el dret de canviar els termes de la present Política de Privacitat en qualsevol moment.


Un americ� jugant el derbi giron� Brad Kanis va aterrar fa un any i mig a Girona per provar sort com a pivot en una acad�mia amb seu a Fontajau que ha acabat dirigint, veient el caos organitzat pels antics gestors Tamb� juga al Quart d'EBA, que diumenge s'enfronta al Salt 13.11.2015 | 06:30\nAra fa al voltant d'un any i mig, a principis d'estiu de 2014, Brad Kanis jugava en un equip del Marroc (Al Hoceima), en una estaci� d'una carrera que ja l'havia portat per les lligues d'Uruguai, S�ria, Qatar, Taiwan, Jap� o Kosovo despr�s d'haver sortit de la Universitat de Utah i provar, sense sort, entrar a la NBA fent una lliga d'estiu amb Houston Rockets. Aquell juliol, Kanis va rebre una proposta per fer una gira per Dubai amb un equip ideat per Zoran Savic. A trav�s del representant i exjugador del Bar�a, Kanis va entrar en contacte amb una acad�mia que, dirigida per t�cnics serbis, entrenava nord-americans a Fontajau amb la promesa de trobar-los equip professional a Europa. �Funcionava molt malament, els jugadors estaven en condicions poc addients, l'hotel no cobrava i als nois que trobaven equip els acabaven enviant a pa�sos de l'est on tamb� tenien problemes�, explica Kanis, que, veient el panorama, fa uns mesos que ha aparcat la seva carrera professional per refundar i dirigir aquella acad�mia (Europrobasket Professional Basketball Academy), primer amb Xavi Fern�ndez d'entrenador i ara amb t�cnics que porta de Cro�cia, It�lia, Brasil... Aix� s�, a punt de fer 32 anys, Kanis encara t� temps de posar l'experi�ncia i els seus m�s de 210 cent�metres per ajudar el Quart, que lidera invicte el grup de Lliga EBA i que diumenge afronta el derbi giron� de la categoria contra el Salt (18.45). Amb una planta de jugador indiscutible, passa dels 2,10 d'al�ada, la possibilitat d'incorporar Brad Kanis era prou llaminera per als dos equips gironins d'EBA. Ni Quart, ni Salt poden pagar, per� Albert Brea, nou t�cnic de l'ara l�der de Lliga EBA, va conv�ncer Kanis perqu� s'afeg�s a un bloc que, despr�s de la retirada de Llu�s Mart�nez, no anava sobrat de jugadors interiors tot i que ara tamb� han acabat forts per dins amb el nord-americ�, Masllorens i Dos Santos. �Vaig parlar amb l'Albert per ajudar-los, perqu� l'any passat no tenien gaires pivots, i estic content de jugar-hi i continuar aix� la meva carrera a Espanya�, diu Kanis, que �s molt conscient que �diumenge �s un partit gran contra el Salt, un derbi que dieu aqu� i que no ser� gens f�cil de guanyar perqu� conec el rival i s�n bons�. De moment, aquesta temporada, Kanis ha jugat al voltant de vint minuts per partit en les set primeres jornades de lliga amb una mitjana de 10 punts i 7 rebots. El Quart-Germans Cruz no coneix la derrota en aquest inici de campionat amb jugadors com Eric Jim�nez, Albert Masllorens o Jordi Bataller destacant molt. Set partits i set vict�ries en una EBA que, enguany, est� dividida en dos grups a Catalunya i que, per tant, encara queda molta temporada per endavant per saber si aquest Quart t� opcions reals d'anar m�s amunt i recuperar categories que no es veuen a Girona des de la desaparici� del Sant Josep. De fet, el salt d'EBA a LEB Plata �s complicat, sobretot en l'aspecte econ�mic, i per exemple, aquest any a Plata nom�s hi ha un equip catal�: CB Tarragona. Mirant m�s a prop, el Quart t� diumenge un derbi a Salt (18.45) m�s complicat del que pot semblar per la classificaci�. Kanis t� clar que �ser� un partit gran, molt disputat� i �s que els locals, entrenats per Eric Sur�s, han superat la ratxa de principi encadenant tres vict�ries consecutives contra Arenys, Cornell� i Barber�. Amb Torrent ben recuperat, ha jugat els dos �ltims partits i �s el m�xim anotador de la categoria amb 18 punts de mitjana, el Salt intentar� treure profit del factor pista en un pavell� Municipal que, segurament, diumenge a la tarda s'omplir� de dalt a baix.Concentrat en l'acad�miaM�s enll� del partit de diumenge contra el Salt, la carrera professional de Brad Kanis est� m�s enfocada a dirigir l'Europrobasket que no pas a guanyar-se la vida com a jugador. Kanis est� satisfet del nou rumb que ha agafat l'Acad�mia de Fontajau, que t� una m�s que bona relaci� amb l'Uni a l'hora de compartir el pavell� de Girona, i explica que �estem enviant molts jugadors a diferents equips d'Espanya, a Lliga EBA, Copa Catalunya, Primeres Auton�miques... Els mesos bons hem arribat a tenir fins a 24 jugadors i, normalment, estem al voltant de la desena�. El mateix pivot de Houston aprofita els seus contactes per buscar equip als jugadors que destaquen i tamb� est� en contacte amb diferents representants. �Tothom est� content, els jugadors, nosaltres, l'Uni, la gent de l'hotel... I ara ja tenim equips que ens truquen directament quan busquen jugadors�, explica Brad Kanis, que considera Fontajau -�un pavell� magn�fic�- i la ciutat de Girona la combinaci� ideal per tenir com a base de l'Europrobasket Professional Basketball Academy. �A la ciutat es respira b�squet, pel pavell� sempre hi ha gent que ha viscut molt aquest esport. Va passar-hi Marc Gasol, hi ha l'Uni, darrerament hem tingut la selecci� dels Estats Units, ara l'Ekaterinburg...�, detalla Brad Kanis. La tradici� de b�squet de Fontajau, els contactes de Kanis i el bon record que ha deixat Girona en molts professionals que van passar pel CB Girona fa que els estius m�s d'un jugador s'entreni al pavell� al costat dels joves nord-americans de l'acad�mia. Pep Ortega, ara al b�squet franc�s, �s un habitual i el darrer estiu s'hi va deixar veure molts dies el polon�s Macej Lampe, ex-Bar�a jugant actualment al Besiktas turc, i amic personal de Kanis. �Sempre hem tingut jugadors professionals treballant aqu� als estius i en el futur espero que en vinguin m�s. No �s f�cil trobar pavellons i entrenadors de nivell per treballar amb les condicions que hi ha a Girona�. Tot plegat una millora i una consolidaci� de la feina de l'Europrobasket Professional Basketball Academy que porta a pensar a aquest rodam�n del b�squet que pot acabar posant arrels a Girona. �Si tot va b�, em veig anys aqu� fent cr�ixer l'acad�mia�, admet Kanis que, casat amb una uruguaiana, ha escolaritzat la seva filla en una escola de Domeny i cada cop va sent m�s giron�.


Entorn natural - Sant Pere de Ribes\nSant Pere de Ribes està situat al cor de la comarca del Garraf i gran part del seu territori està dins del Parc del Garraf. La llum solar, les suaus temperatures i precipitacions i els pocs vents han influït en la singular aparença de l'entorn natural que l'envolta, diferent a la zona litoral. No obstant, també disposa d'una petita franja costanera que forma part del Consorci dels Colls i Miralpeix.\nEl Parc del Garraf acull una vegetació on destaca el margalló, l'única palmera autòctona d'Europa. El paisatge està dominat per la formació de coves, avencs, dolines i rasclers. Aquest original resultat és un dels principals atractius ecològics del parc.\nL'activitat agrícola encara hi és molt viva i, conjuntament amb les masses forestals disperses, forma un mosaic d'un alt valor paisatgístic. També cal tenir en compte d'altres valors singulars del patrimoni natural (arbres, camins, marges, barraques de pedra seca, etc.) així com la importància de les rieres que fan de connectors biològics i en determinats trams esculpeixen el seu llit amb originals i curioses timbes.\nDes de Sant Pere de Ribes es poden realitzar rutes a peu per conèixer tot aquest entorn. Existeixen recorreguts senyalitzats que mostren la riquesa del patrimoni natural i cultural del Parc. Partint del nucli de Ribes s'arriba al peu del puig Montgròs, de 358m, el pic més alt de la comarca.\nL'entorn natural del municipi és un dels valors més alts dels quals disposa.


Matriculació 2021 – IES BERNAT EL FERRER\nTota la informació d’aquesta secció fa referència al procés de matriculació del curs 2021-2022. Si necessites accedir als llistats de preinscripcions, prem aquest enllaç.\nEscull quina matriculació vols realitzar per veure les instruccions i informació rellevant:\nPFI – PPT\nMatriculació 1r ESO (Nous alumnes)\nEl primer pas que heu de seguir per matricular els vostres/a fill/a és llegir les instruccions de matrícula. Us recomanem que tingueu a prop els documents necessaris per la matrícula que indiquen les instruccions:\nA continuació heu de descarregar i omplir el següent arxiu pdf. Us recomanem que feu servir un ordinador. Els camps són autoemplenables. És important que abans d’enviar el document el guardeu ja que, en cas contrari, l’enviaríeu en blanc.\nFinalment, si sou del Papiol i necessiteu utilitzar el transport escolar, haureu d’omplir el següent document word. També recomanem fer-ho amb ordinador encara que haureu de signar-ho a mà després d’imprimir-ho o fer signatura digital, el que preferiu. Les possibles parades són Pl. Florida – Tendeta – El Trul – Pont.\nL’últim pas és enviar tota la documentació a l’adreça ies-bernatelferrer@xtec.cat tal i com indiquen les instruccions. No us oblideu d’adjuntar el comprovant de pagament!\nQuan es verifiqui la documentació i el comprovant de pagament us enviarem un mail comunicant-vos que la matrícula està realitzada.\nSi teniu qualsevol dubte podeu contactar directament amb el Secretari a secretaria@bernatelferrer.cat.\nPFI – PTT Programa de Formació i Inserció\n(encara no hi ha informació)\nMatriculació cicles formatius de Grau Mitjà\nMatriculació cicles formatius de Grau Superior


Els Encants | AMPA IPSE BLOC ... un espai per a la comunicació i per a la participació.\nELS ENCANTS DE L’AMPA\nPosem aquesta pàgina a la vostra disposició per facilitar-vos el contacte per fer intercanvis de coses i necessitats entre els pares de l’AMPA de l’escola IPSE.\nLa manera de fer-ho es a través dels comentaris de la pàgina, escrivint el que s’ofereix o el que es busca i qui hi estigui interessat pot fer un comentari de resposta a la petició indicant que hi està interessat o que pot ajudar a aconseguir el que s’està buscant.\nEn cap cas cal fer públic cap dada personal. Per escriure un comentari és obligatori posar-hi el correu electrònic però no es fa públic, només el pot veure l’administrador del AMPA IPSE BLOC.\nEs farà un seguiment periòdic de comentaris i de respostes per posar en contacte les confluències d’interessos a través dels correus electrònics en intern.\nL’administrador del AMPA IPSE BLOC donarà de baixa tots els comentaris que consideri que no són adequats per aquest apartat o que consideri que ja han caducat.\n16 Respostes to “Els Encants”\nClara Hernández Surós Says:\n27/06/2011 a les 17:59\nsóc la mare del Nicolás i la Clàudia Ayesa. Voldria contactar amb algú que em pugui passar els llibres de 5è de primària per aprofitar-los (els d’activitats no). Jo puc passar els de 2n de la Clàudia a qui els vulgui reutilitzar.\nMònica Sáez Says:\n01/07/2011 a les 12:49\nJo en necessitaria els de 2n i posso a disposició els de 1er per qui en necessiti\n17/07/2012 a les 09:18\nBon dia Mònica, jo necessito els de 1r, i no tinc llibres per intercanviar, si encara no els has passat t’agraïria que et posessis en contacte amb mi al meu correu: jbonaterra@bcn.cat Moltes gràcies\n31/07/2012 a les 10:46\nHola clara, he vist que ofereixes llibres de 2on. Curs de primaria? A mi m’hanirien d’allo mes bé pel meu fill que començara 2on.\nSi us plau, si encara hi soc a temps m’interessaria molt.\nTinc un altre nem que començara P4. Si Algu te tambe llibres de reciclatge m’habitual tambe molt be.\n11/10/2011 a les 20:01\nAlgú es vol vendre una Nintendo DS en bon estat?? Jo la compro.\nAnna. Tel. 687452568\nNúria Calvo Says:\n24/01/2012 a les 19:30\nSóc la mare d’una nena de 2on d’ESO i m’agradaria poder contactar amb algú que em pogués passar el llibre de ciències de la naturalesa de 2on d’ESO.\nMontserral Lorente Grau Says:\n18/03/2012 a les 15:16\nHola algú em podria pasaar els llibres de tercer de eso de cara el proper curs, jo passo els meus de segon de eso, això si estan una mia atrotinats ja son reciclats. Merci 667532623\nMontse Lorente Says:\n25/06/2012 a les 21:48\nDoy los libros de primero de eso, están un poco viejecitos pero creo alguien los puede hacer servir\n.NECESITO LOS DE TERCERO DE ESO EOS 667532623 93 441 7483 FEINA mlorente@l-h.cat\n13/09/2012 a les 11:23\nSóc la mare d’ una nena de P3, algú coneix a alguna persona de confiança per poder recullir a la meva filla dos dies a la setmana? Telf 616784712. Gràcies\n08/10/2012 a les 20:54\nHola sóc la Mar Bonet, tinc 18 anys i sóc exalumne de l’escola.\nM’ofereixo per fer de cangur o donar classes particulars.\n13/11/2012 a les 09:54\nSóc la Sara, mare de l’Eloy Molina de 4t de PRI. La Mercè, cangur de l’Eloy, està interessada en ocupar-se hores fent cangurs o classes de repàs. És estudiant de medicina.\nEls dimarts està amb l’Eloy, però potser a algú li pot interessar contactar amb ella per altres dies.\nQui estigui interessat digueu-m’ho i així us poso en contacte.\n31/01/2013 a les 13:16\nhola bon dia jo ting els llibres de 4art i voldria els de 5ª ,i els de p4 moltes gracies el meu email es carolinamarti1@hotmail.com\nClasses de repàs – cangurs\nsóc la mare de la Júlia, alumna de 1er de batxillerat de l’escola, que s’ofereix per donar classes de repàs i/o cangurs.\nUs podeu posar en contacte amb mi al mail:\n01/07/2013 a les 08:46\nClasses – “Cangurs”\nBon dia, sóc ex alumna de l’escola, actualment:\n\tDiplomada en Treball Social.\n\tDiplomada en Educació Social.\n– Classes de suport a nens d’educació primària.\n– “Cangur”: Atenció primerenca (estimulació a través del joc) a nens d’edats compreses entre 0-6 anys.\nDisponibilitat tot l’estiu (juliol i agost) i amb possibilitats de continuar al llarg del curs.\nPodeu contactar amb mi al mail: cpbataller@gmail.com\n15/06/2015 a les 10:44\nHola soc la mare d’ un nen de quart de primaria i necessitaria els llibres de cinquè. Moltes gràcies\nconxita palau Says:\n26/06/2015 a les 14:42\nHola soc la mare d’un nen de 4t de primaria, cecesitaria el llibre de mates (aula activa) entre d’altres si el tens m’el podries vendre? m’en fan falta 2 mes , voldria saber si estas disposada a vendrels


--> L'Alzira Futbol Sala no falla a Calatayud (0-8) - elseisdoble.com\nL'Alzira Futbol Sala no falla a Calatayud (0-8)\nEls de Braulio Correal continuen líders de la classificació amb 49 punts, mantenen la distància de 7 punts respecte al segon\nL'Alzira Futbol Sala continua intractable en el grup II de la Segona Divisió B de Futbol Sala. Els de la Ribera Alta es varen imposar al Peña La Unión Calatayud aquest cap de setmana amb un contudent marcador de 0 gols a 8. Els gols de Rafa Ara, en tres ocasions, Pau Bellés, Xusi, Molo i Xavi López varen permetre al Nítida sumar una nova victoria i continuar líder amb la distància de set punts.\nEl partit va estar vibrant durant gran part dels seus minuts. L'Alzira Futbol Sala tenia molt clares les seues intencions i així les va deixar veure des de l’inici. El primer bloc va estar marcat per una gran quantitat d’ocasions per als dos bàndols que no varen trobar la xarxa. Fins al minut 10, quan Rafa Ara va creuar un baló des de l’esquerra que suposava el 0-1. Pocs segons després, Pau Bellés va signar la segona diana després d’enviar a gol un baló de Rafa.\nEl partit va córrer de la mateixa manera. Els locals volent buscar porteria i acurtar distàncies, però sense massa fortuna. Els pals evitaren el gol dels ‘taronja’ en diverses ocasions. En l’últim minut de la primera meitat, l'Alzira Futbol Sala va augmentar el marcador fins al 0-4 gràcies a Rafa Ara i a Xusi.\nEn la represa, Molo va anul·lar qualsevol mena de reacció local en fer el cinqué gol dels visitants. Un ambiciós Alzira Futbol Sala continuava buscant porteria, i va acabar debilitant al rival lentament. Carlos Carreras pujava el sisé, Xavi López, amb un espectacular xut de falta, el seté i Rafa Ara signava el triplet des dels 10 metres per a deixar el 0 a 8 definitiu.\nL'Alzira Futbol Sala continua líder del seu grup de 2a B amb 49 punts, set més que el segon classificat. El pròxim dissabte, el dia de ‘La Plantà’, l'Alzira Futbol Sala rebrà en el Palau d’Esports al Zierbena a partir de les 17 hores.


Consell Escolar - INS Corbera de Llobregat\nComposició del Consell Escolar ( Curs 2016-2017) (actualitzat 19/12/2016)\nDirectora Ma Teresa Arias Corral\nCap d'estudis Antonio Guirola Corrales\nSecretària Míriam Ribera i Rius\nRepresentants de pares i mares Margarita Moya Vidal\nRosa Maria Ordoño Moreno\nRepresentants de l'alumnat Anna Anducas Rodón\nGerard Solé Tintoré\nRepresentant de l'AMPA Josep Maria Català Foguet\nRepresentants del professorat Ernest Alcoba Gómez\nEnric Grané Floris\nMònica Montilla Farreres\nEducadora USEE Ma Carmen Acosta Gómez\nRepresentant del PAS Silvia Aguado Sánchez\nRepresentant de l'Ajuntament Alfredo Prado García\nComissió permanent Ma Teresa Arias Corral\nComissió econòmica Ma Teresa Arias Corral\nJosep Ma Català\nAnna Anducas Rodón\nRepresentant coeducació Ernest Alcoba Gómez\nRepresentants Consell Escolar Municipal Ma Teresa Arias Corral\nc)\tAvaluar l’aplicació del projecte educatiu del centre i de les seves modificacions així com la resta de documents de gestió del centre.\nd)\tSer consultat preceptivament pel director abans que aquest aprovi el pressupost. Fer el seguiment del pressupost, comprovant l’aplicació dels recursos econòmics. Valorar la liquidació del pressupost.\ne)\tAprovar les propostes d’acords de coresponsabilitat, convenis i altres acords de col·laboració del centre amb entitats o institucions.\nf)\tIntervenir en el procediment d’admissió d’alumnes.\ng)\tParticipar en el procediment de selecció i en la proposta de cessament del director o directora.\nh)\tIntervenir en la resolució de conflictes i, si escau, revisar les sancions dels alumnes.\ni)\tAprovar les directrius per a la programació d’activitats escolars complementàries i d’activitats extraescolars, i avaluar-ne el desenvolupament.\nj)\tParticipar en les anàlisis i les avaluacions del funcionament general del centre i conèixer l’evolució del rendiment escolar.\nk)\tAprovar els criteris de col·laboració amb altres centres i amb l’entorn.\nl)\tQualsevol altra que li sigui atribuïda per les normes legals o reglamentàries.


Fernández Díaz: “Dimitir? No penso donar aquest gust a l’independentisme” | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nEl ministre en funcions accepta que els enregistraments corresponen a converses que ell va mantenir amb De Alfonso\nMadrid 23 JUN 2016 - 08:45\tCEST\nEl ministre dr l'Interior, Jorge Fernandez Diaz, ahir. Massimiliano Minocri\nEl ministre de l'Interior en funcions, Jorge Fernández Díaz, s'aferra a la idea que la filtració de les converses que va mantenir en diferents moments del 2014 amb el director de l'Oficina Antifrau de Catalunya, Daniel de Alfonso, obeeix a una conspiració. És “una conspiració àmplia, que ha triat el moment adequat i que té la clara intenció de fer-me mal a mi i al Partit Popular”, diu el ministre en una conversa amb EL PAÍS, mantinguda dimecres a última hora.\nFernández Díaz accepta que els enregistraments corresponen a converses que ell va mantenir efectivament amb De Alfonso. ¿Va parlar en algun moment de filtrar als mitjans investigacions en curs contra polítics independentistes per activar o impulsar la investigació judicial? “Admeto que aquesta part de la conversa, escoltada amb aquesta literalitat, pot donar lloc a aquesta interpretació, però tot està fora de context. Si no s'escolta el contingut íntegre de la conversa es pot tergiversar fàcilment”, respon.\nUtilitza el mateix argument quan se li pregunta pel coneixement que el president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, tenia de les seves converses amb De Alfonso. El ministre admet que la frase és seva, que va dir en un moment del diàleg que “el president ho sap”, però sosté que es referia a un altre assumpte del qual es va parlar durant aquesta conversa, un assumpte que no vol concretar. “Per Déu, com li he d'explicar al president tots aquests detalls d'investigacions en curs? Quin sentit tindria que jo el mantingués al corrent de tots aquests detalls?”, es justifica.\nFernández Díaz diu que no sap qui va gravar les converses, un dels punts foscos sobre els quals no descarta res, ni tan sols que hi hagués micròfons al seu despatx oficial al ministeri, on es van produir les reunions, o que el seu mòbil estigués intervingut. “Li recordo que fa poc vam saber que el telèfon de la cancellera Angela Merkel havia estat intervingut per l'agència d'espionatge nord-americà, la NSA. El mateix Obama va haver de demanar disculpes a la dirigent alemanya”, exemplifica.\nMalgrat aquest desconeixement que addueix, el ministre es mostra convençut que l'autor de l'enregistrament o de la seva difusió no ha estat De Alfonso. “Em remeto a la decisió immediata que ha pres la Mesa del Parlament, que ha anunciat la seva voluntat de destituir-lo”, defensa. Fernández Díaz creu que tant l'enregistrament com la difusió han estat obra d'un tercer.\nEl titular d'Interior nega que durant tots els anys que ha estat al capdavant del ministeri (des del 2012) s'hagi buscat de manera activa la incriminació penal de polítics independentistes o d'adversaris del PP. També nega que hi hagi la que s'ha anomenat policia patriòtica, un conjunt d'agents que es dediquen a preparar informes apòcrifs contra polítics rellevants.\nNo obstant això, assumeix que quan va parlar amb De Alfonso del portaveu de la Generalitat, Francesc Homs, o del llavors conseller d'Interior Felip Puig, les seves frases van ser les que es poden sentir a l'enregistrament: “Això els tocaria en la línia de flotació”; o “és que aquests són dos talibans” de l'independentisme. “Admeto que, en el context de la conversa, eren persones amb més morbo, amb més projecció pública. Però parlem de molts més”, afirma ara.\nNo té intenció de dimitir; ni s'ho ha plantejat. “Per què? Per donar aquest gust a l'independentisme o a Bildu?”. Fernández Díaz només lamenta que l'hagin condemnat amb tanta rapidesa els que “van demanant regeneració democràtica. Potser algun dia els passarà a ells”.\nDe Alfonso no estirarà la manta “ara com ara” de totes les fitxes polítiques que guarda


EL PRESIDENT MAS VOL, I NOSALTRES. - ELS PATRIOTES\nEL PRESIDENT MAS VOL, I NOSALTRES.\n4 DE MARÇ I DESCOMPTANT.\nUn president que havia fet el pas. Un dossier apòcrif sorgit des de les tenebres i clavegueram del “ministerio del interior” i avalat per destacats membres del govern del PP i d’altres. Una campanya electoral on el president de ERC, Oriol Junqueras és proposava com la garantia per controlar al president Mas, tot i que no ho deia explícitament. Un soci, en Duran i Lleida treballant dins i fora de Catalunya per la seva via i moltes vegades de forma deslleial amb el govern del propi President Mas, eren fets prou destacables com per fer un anàlisis més aviat negatiu de tot plegat. El fet destacable era el comú denominador, tothom volia eliminar o controlar al President Mas. Mentrestant ell havia decidit que el procés iniciat no tenia marxa enrere. Curiós no\nLa majoria que donava estabilitat era la suma de CiU i ERC, altra conjunció era de fet impossible i no per qüestions ideològiques, sinó per raons identitaries. ERC però per sumar va posar una condició, no ser part del govern i tenir la figura de cap d’oposició. El dret a decidir ja venia en els respectius programes electorals. L’estratègia de ERC és de nivell bàsic. Dono estabilitat i guanyo centralitat, al mateix temps compleixo la part delicada del programa electoral, controlar a CiU i al govern i tot sense ser responsable de les retallades imposades.\nDe moment aquesta estratègia partidista que no de país i segons enquestes, juga a favor de ERC, tot i que darrerament la cosa sembla equilibrar-se.\nSemblava que acordar la data i la pregunta seria la part més complicada del procés. Tothom sabia però, que era la part més senzilla. Fer el referendum sense cap tipus d’acord amb el govern espanyol, això serà farina d’un altra costal.\nNo amb canso de repetir-ho, som una autonomia espanyola i per tant amb la seva legalitat i la seva legalitat resideix a Madrid. Fer un referendum no acordat, no tindrà cap validesa jurídica i tal com pinta fer-lo seria d’una confrontació amb l’Estat espanyol d’un gran calat. No cal ser un jurista per saber-ho.\nÉs obvi que la possibilitat de fer una consulta és real, però segur que no serà en forma referendaria, serà amb unes eleccions autonòmiques i això és el que diu en Mas. Guanyar-les amb una ampla majoria per legitimar un programa on digui que és Proclamarà la Independència, és el repte.\nDe fet, tot i si féssim una consulta legal, només seria consultiva i no ni hauria prou per prendre decisions politiques. Per interpretar el resultat de la consulta ens caldria anar a unes eleccions, que insistim, serien autonòmiques.\nNo creure’s al president Artur Mas a aquestes alçades, és tant incongruent com dir que el procés fracassarà. No obstant, alguns no sembla que és prenguin amb responsabilitat on som ara, i ara la qüestió no és saber quin partit serà l’escolli’t. Quan CDC ha proposat, sense limitació alguna fer una candidatura unitària per anar a les eleccions europees, tothom, públicament per un motiu o altre ha dit que no. Quan el President Mas ha demanat fer una proposta programàtica unitària, també per un motiu o un altre s’ha dit que no. CDC, i la ANC, “han fracassat”, aquesta seria la lectura banal, la seriosa, i desprès de llegir l’article del Vicent Sanchis al Nació Digital, “Maragall, Tura i Bel”, més el raonament del president de ERC Oriol Junqueras, dient que estaven treballant per la unitat transversal des de el partit i per això, l’aproximació als dissidents socialistes i altres personatges independents. La unitat de ERC sembla ser nomes partidista i punt, no hi donem més voltes. Com a màxim proposen fer un acte “unitari” amb tothom qui vulgui i defensi el dret a decidir.\nNo se si la informació d’en Vicent Sanchis be de bona tinta, però coneixent-lo diria que si. Tampoc se quina és la pretensió final del president de ERC o de la mateixa Esquerra. El que si que podem deduir és que així no anem be. Ara la dicotomia no rau en saber que és més d’esquerres o més de dretes, o qui te més adeptes, rau en unir-nos tots plegats sota el mantell de la nostra Pàtria Catalunya. Lliures i independents serà el moment per que el poble en llibertat decideixi quin ha de ser el nostre model. Fer-ho només serà possible amb més democràcia i participació i com un Estat independent. Ara de moment el que tenim és la continuïtat d’un franquisme ranci i miserable, on ningú de les seves elits i castes paguen mai.


L'Institut Català de les Dones desplega una campanya a les xarxes per als joves ebrencs contra les violències sexuals La República\nL’Institut Català de les Dones desplega una campanya a les xarxes per als joves ebrencs contra les violències sexuals\nACN Tortosa.-L’Institut Català de les Dones (ICD) ha creat la campanya ‘Xalem i Respectem’ per sensibilitzar el jovent de les Terres de l’Ebre contra les violències sexuals. La pandèmia ha […]\nACN Tortosa.-L’Institut Català de les Dones (ICD) ha creat la campanya ‘Xalem i Respectem’ per sensibilitzar el jovent de les Terres de l’Ebre contra les violències sexuals. La pandèmia ha restringit les festes i festivals però l’oci s’ha traslladat a l’àmbit privat. Les agressions sexuals continuen succeint “al carrer i a casa” i l’ICD vol canviar la forma d’abordar-ho. La campanya arribarà a les xarxes amb l’etiqueta #XalemIRespectem, es faran actuacions als municipis i se’n reforçarà la divulgació amb el repartiment de 10.000 polseres i 5.000 bosses de roba amb el lema. La iniciativa ha sorgit del treball conjunt d’una vintena de tècnics de l’Ebre en una formació per capacitar els professionals municipals a abordar les violències sexuals.\nLa campanya s’ha començat a difondre aquest dimecres entre els joves ebrencs tot i que, en la presentació de la iniciativa, la presidenta de l’ICD, Laura Martínez, ha recordat que “les violències sexuals es poden exercir en diversos àmbits i a qualsevol edat”. “La causa principal és el masclisme, que vulnera els drets de les dones a viure la seva sexualitat, els seus espais, les seves vides i els seus cossos amb llibertat i autonomia”, ha defensat.La iniciativa va sorgir d’una formació especialitzada, amb prop de 20 tècnics municipals de les Terres de l’Ebre, sobre com proporcionar als ajuntaments les eines necessàries per fer el seu propi protocol d’actuació. L’ICD també ha elaborat la fitxa que recull de pràctiques institucionals ‘Accions per a l’abordatge d’agressions sexistes i violències sexuals en espais públics d’oci i festius de les Terres de l’Ebre’ amb les accions desenvolupades en una vintena de municipis ebrencs.25NL’Institut Català de les Dones a l’Ebre manté la celebració del Dia Internacional per a l’eliminació de la violència envers les dones el 25 de novembre, amb l’habitual acte al Teatre Auditori Felip Pedrell de Tortosa. Enguany no es convidaran els escolars de la comarca a assistir-hi però es retransmetrà i podran visionar-la més de 1.200 estudiants dels instituts ebrencs. A més de la lectura del manifest institucional unitari, s’interpretarà l’obra ‘Ni Gota!’, a càrrec de la companyia Teatrant.


L'IBV desenvolupa una aplicació que avalua el risc de caiguda en persones majors en un minut\nL'Institut de Biomecànica (IBV) ha desenvolupat el sistema FallSkip que avalua el risc de caiguda en persones majors en un minut per a ajudar el professional sanitari, segons ha informat aquesta entitat en un comunicat.\nL'IBV desenvolupa una aplicació que avalua el risc de caiguda en persones majors en un minut IBV\nSobre aquest tema, el director d'Innovació en Valoració Biomecànica de l'IBV, David Garrido, ha explicat que aquesta aplicació biomecànica permet així la definició d'intervencions clíniques preventives i personalitzades a les seues necessitats en funció del risc de caiguda que detecta.\nL'aplicació FallSkip realitza una valoració global del risc de caiguda, combinant el resultat de la prova biomecánica amb els principals factors de risc, edat, gènere i historial de caigudes del pacient. El resultat del risc de caigudes està disponible immediatament després de la realització de la prova, "obtenint una valoració precisa, ràpida i intuïtiva en una sola pantalla".\nLa durada de la valoració, incloent la instrumentació del pacient i l'execució de la prova, és d'aproximadament un minut. "Gràcies a açò, es converteix en una prova ideal per al seu ús en qualsevol context clínic", ha destacat Garrido.\nD'aquesta manera, FallSkip "contribuirà positivament a l'estalvi dels costos personals i econòmics lligats a les intervencions sociosanitàries que envolten a les caigudes de les persones majors", afig.\nA Espanya, es calcula 30% de les persones majors de 65 anys i un 50% de les majors de 80 anys cauen almenys una vegada a l'any. La majoria d'aquestes caigudes té conseqüències clíniques com la fractura de maluc, el cost mitjà del qual de l'alta per pacient és de 8.365 euros, la qual cosa suposa milions d'euros en despesa sanitària. En el món, 60.000 persones majors moren cada any com a conseqüències de les caigudes i, segons l'OMS, cada 11 segons s'atén a una persona major en urgències com a conseqüència de les caigudes.\nCOM FUNCIONA FALLSKIP\nEl sistema Fallskip, dissenyat i desenvolupat per l'Institut de Biomecànica (IBV) es basa en un protocol clínic a partir d'una modificació del test Time up & Go (TUG) amb la finalitat d'obtindre un índex del risc de caiguda senzill i fiable.\nAquest índex s'elabora a partir de registres biomecánics que definien un model de classificació del risc de caiguda. Aquest model es basa en el patró de marxa, equilibri, potència muscular, així com en variables temporals.\nLa prova es desenvolupa en quatre fases consecutives amb una durada d'un minut: el dispositiu de mesura, situat en la zona lumbar del pacient, registra les acceleracions generades pel moviment del pacient al llarg de la prova.\nA partir de l'acceleració mesurada, el sistema calcula les variables biomecániques associades al risc de caigudes: l'equilibri, la marxa, la capacitat d'asseure's i alçar-se i el temps de reacció davant un estímul sonor.\nFallSkip realitza una valoració global, combinant el resultat de la prova biomecánica amb els principals factors de risc, edat, gènere i historial de caigudes del pacient, i ofereix el resultat del risc de caigudes immediatament es finalitza la prova.


Els premiats de les Falles 2019: l'Antiga de Campanar, la falla guanyadora d'enguany\nEl segon premi ha estat per a la falla del Pilar, de l'artista Paco Torres\nLa falla de l’Antiga de Campanar ha guanyat el primer premi de la secció especial de les Falles 2019 amb el monument Juga, Juga…i voràs, en què les joguines s’entremesclen amb la societat i la política. El segon premi ha estat per a la falla del Pilar i el tercer per a la de Convent Jerusalem.\nLa falla de l’Antiga de Campanar, que enguany fa trenta anys i és allunyada del centre, és un monument fet per l’artista Carlos Dasí i dissenyat per Alejandro Santa Eulalia.\nEl segon premi, la Falla del Pilar, és de l’artista Paco Torres. Al monument Qui mou els fils? hi ha un gran titellaire que representa ‘com els diners i la política mouen els més pobres’. Hi apareixen, entre més, el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, intentant moure els fils d’una fallera major mentre, al seu torn, l’estira un representant del col·lectiu faller.\nConvent Jerusalem ha aconseguit el tercer premi amb l’obra El musical elaborada per Pere Baenas, que, segons el president de la comissió, Paco Segura, és un recorregut pels grans musicals de la història, on hi ha representats des dels primers cabarets a obres tan reconegudes com El Rei Lleó, El fantasma de l’òpera i Grease. El punt crític i satíric de la falla són els protagonistes dels musicals, representats per polítics espanyols. Per exemple, el dirigent de Podem, Pablo Iglesias, és l’estrella de Jesucrist Superstar, i Inés Arrimadas i Oriol Junqueras fan el paper de La Bella i la Bèstia. El president de la Generalitat, Ximo Puig, i la vice-presidenta, Mónica Oltra, representen el número de ‘Money, money’.


Núria Dias | dimarts, 10 de maig del 2016, a les 15.56\nJudi Harvest és una artista nord-americana que aquests dies visita Barcelona per presentar la seva darrera proposta, 'Room of dreams'. Una mostra poc convencional sobre un element molt domèstic: el coixí. Això sí, coixins però de vidre de Murano. La idea va sorgir a la Biennal de Venècia de l'any passat, en què es va convidar Harvest a crear un objecte universal i quotidià i ella va apostar per aquest element. El material, tan poc còmode com visual, també el va escollir l'artista. "Fer aquests coxins va ser complicat, des del punt de vista tècnic i també pel fet que són fràgils, per això van ser enviats cadascún per sepaerat, i ara aquesta és la seva tercera ubicació i han sobreviscut, i això ho fa interessant perquè penses que el vidre és fràgil, però en realitat és fort." Des de l'any 1988 Judi Harvest té un estudi d'art a Murano, on treballa amb un mestre del vidre. Atreta per les petites colònies en vies d'extinció, l'artista va veure en aquesta illa i en la seva tradició del vidre un context similar. Després de visitar la Biennal, a Venècia, 'Room of dreams' es quedarà en aquesta petita sala de Barcelona, la Valmont Foundation, fins a finals de juny.\nJudi Harvest va néixer a Miami, els Estats Units, i actualment viu entre Nova York i Murano, una illa situada a un quilòmetre de Venècia, coneguda pel vidre amb què es treballa des de fa dècades. L’artista coneix bé aquest material, ja que treballa sovint amb artesans del vidre.\nHarvest es va presentar a la Biennal de 2015. Li van posar com a condició que l’obra havia de tenir com a protagonista un objecte domèstic i quotidià i ella va escollir el coixí. Feta la tria, Judi Harvest va decidir que per a l’elaboració de la seva proposta artística utilitzaria el vidre de Murano.\nEl resultat va ser una proposta visual, colorista i sorprenent que ara l’artista porta a Barcelona fins a finals de juny. L’ha convidat una petita sala dedicada a la cultura que Valmont, marca suïssa de cosmètica, que té les instal·lacions al número 14 del carrer de Pomaret, a Sant Gervasi – la Bonanova. L’obra viatjarà d’aquí a uns mesos fins a Nova York.\nArts i gastronomia a l’Open Day del Poblenou


Laura Jacas – Pàgina 2 – Ins Montgross\nEls llibres que ens fan feliços\n20 Març, 2019 per Laura Jacas 0 comentaris\nAquesta setmana, amb l’arribada de la primavera i del bon temps i el dia de la felicitat, ens hem preguntat quines són les lectures que us han fet passar una bona estona. A través dels perfils d’Instagram @montgros_report i @ldelectures, hem fet una enquesta amb la següent pregunta: Quin és […]\nACTUALITAT Llibres OPINIÓ\n“No està bé que una dona llegeixi”\nCoincidint amb el 8 de març, com el dia per reivindicar els drets de les dones, investiguem sobre la història de la lectura des del punt de vista de les dones. L’escena que acabes de veure no s’allunya molt de la realitat. Impacta, veritat? Però, tot i que ara, veure […]\nPer què celebrem el Carnestoltes?\n27 Febrer, 2019 per Laura Jacas 0 comentaris\nBusquem l’origen de la festa lúdica amb més participació del món Aquesta setmana, Carnestoltes, el rei dels poca-soltes, ens envia diferents consignes per començar aquests dies de gresca i xerinola amb il·lusió: venir a l’institut amb pijama, amb perruques o algun altre accessori al cap, pintar-nos la cara… Ara bé, […]\nVisca les científiques\n20 Febrer, 2019 per Laura Jacas 0 comentaris\nL’11 de febrer se celebra el Dia Internacional de la Dona i la Nena en la ciència, que promou la recerca elaborada per dones i per fomentar la vocació científica entre les més joves. Per sumar-nos-hi a la causa, hem entrevistat diferents professores de l’àmbit científico-tecnològic del centre per conèixer […]\nLlibres OPINIÓ TIPS\n10 llibres sobre dones i ciències\n16 Febrer, 2019 per Laura Jacas 0 comentaris\nL’11 de febrer se celebra el Dia Internacional de la Dona i la Nena en la ciència, que promou la recerca elaborada per dones i per fomentar la vocació científica entre les més joves. Per aquest motiu us volem recomanar 10 llibres en què les protagonistes són les dones i […]\nParticipa en el concurs de fotografia matemàtica\n17 Gener, 2019 per Laura Jacas 0 comentaris\nEl termini de presentació és fins el 5 de març Les matemàtiques són per tot arreu, només cal que estiguis ben a l’aguait. El professorat de l’Àmbit Cientificotecnològic del centre ens sorprèn amb la següent proposta: un concurs de fotografia relacionat amb les matemàtiques. Abans que res, saps què és […]\nXile, roba sostenible i l’arribada a la Lluna: el quiz de la setmana a Junior Report 19 Juliol, 2019\nHas llegit els articles de la setmana a Junior Report? Posa’t a prova amb el nostre test! Aquest estiu, Junior Report publica cada dia un article sobre destinacions increïbles arreu del món, propostes culturals per viatjar molt lluny sense sortir de casa, consells per mantenir un estil de vida sostenible i tenir cura del planeta, a banda d’infografies al·lucinants sobre ciència. Posa a prova els teus […]


El Baskonia derrota l'Unicaja i el València cau a la pista del Maccabi - Regió7\nEl Baskonia derrota l'Unicaja i el València cau a la pista del Maccabi\nTimma, amb un 5 de 9 en triples, i Adam Waczynski, amb un 7 de 9, protagonitzen un duel triplista a Vitòria\nLlançament de Rafa Martínez JIM HOLLANDER/efe\nEl Baskonia de Pedro Martínez va derrotar l'Unicaja (88-82) al Buesa Arena en el duel d'equips de l'ACB a l'Eurolliga. Els bascos, que segueixen amb la seva bona marxa, només tallada la setmana passada, quan van caure a casa contra el Fenerbahçe, va semblar que sentenciaven el partit al primer període, amb un parcial de 27-12, però els malaguenys van poder retallar deu punts la diferència al descans i la segona meitat va ser molt igualada, amb possibilitat de triomf per a tots dos.\nEl partit va ser un duel de tiradors entre el letó Janis Timma, autor de 24 punts, amb 5 de 9 en triples, i el polonès Adam Waczynski, que ho va superar amb 25 punts i un 7 de 9 des de la llarga distància. Al final, el Baskonia va mantenir sempre una bona distància de seguretat.\nA Tel Aviv, setena derrota seguida del València de Rafa Martínez, que ahir va fer 6 punts en 15 minuts. El Maccabi va vèncer per un igualat 94-91 amb 21 punts de Pierre Jackson i 20 de Deshaun Thomas que van fer inútils els 24 d'Erick Green. En els altres partits, Zalgiris, 80-Panathinaikos, 74; Brose, 76-CSKA de Moscou, 92 i Armani Milà, 71-Khimki, 77.\nMusli marxa al Brose\nEl pivot serbi Dejan Musli, ex del Bàsquet Manresa, es va desvincular ahir de l'Unicaja, amb qui tenia contracte fins a final de temporada, i reforçarà un altre equip d'Eurolliga, el Brose Baskets alemany. «Vull pensar que aquesta marxa era inevitable per fer que la meva carrera tingués un sentit ple», va escriure Musli en la seva carta de comiat del club malagueny.


GVA.ES: Sanitat posa a la disposició de la ciutadania informació sobre la cita per a la vacunació per grups d'edat\nSanitat posa a la disposició de la ciutadania informació sobre la cita per a la vacunació per grups d'edat\n- Es pot consultar en la pàgina web de la Conselleria quan es rebrà la invitació per a vacunar-se per grups d'edat\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha posat a la disposició de la ciutadania en la pàgina web informació sobre el procés de vacunació contra la COVID-19 per grups d'edat.\nAixí, des de l'enllaç consulteu ací, de la pàgina web de la Conselleria de Sanitat, es pot accedir a l'apartat 'Vacuna per grups d'edat', que s'anirà actualitzant setmanalment.\nEn cada grup de vacunació s'especifica quan es rebrà la invitació per a vacunar-se i també quan es rebrà una nova invitació, en cas que alguna persona no haja pogut acudir a la seua primera cita.\nEs recorda, en qualsevol dels casos, que és molt important que les dades de contacte que hi ha en la targeta SIP dels/de les pacients estiguen actualitzades, perquè en el moment que s'haja de notificar el lloc, el dia i l'hora de vacunació aquestes dades siguen les correctes. Es pot fer aquest tràmit des de l'enllaç següent: consulteu ací.\nSi encara així persisteix qualsevol mena de dubte, es pot recórrer al telèfon 900 300 555, en què el personal format sobre aquest tema atendrà i respondrà qualsevol qüestió relacionada amb el procés de vacunació.\nSanitat recorda que un altre dels serveis habilitats en la pàgina web és la possibilitat de descarregar i imprimir el justificant d'haver sigut vacunat/ada, en el qual es veurà la data d'inoculació, així com la vacuna subministrada i el lot al qual pertany.