Holidays 71 Nazare Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 141 allotjaments a Nazare.\nHolidays 71Rua da Serração 21 (Vivenda Ricardo), Casal Lagar, Nazare, Portugal, 2450-065 - Veure al mapaNotable7,3Basada en19comentarisHolidays 71Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 14 fotosMolt bona ubicació 7,4Veure al mapa7,4UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsbalcó/terrassaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat a Nazaré, Holidays 71 és el lloc perfecte per gaudir de Nazare i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Holidays 71, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holidays 71.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Posted on 21 octubre 2014 21 octubre 2014 Posted in Notícies.\nEl comúdelleida us convoca a l’assemblea extraordinària per debatre i decidir amb quina fórmula electoral ens presentarem a les municipals 2015\nDavant la falta de temps per completar el debat i resoldre els dubtes sorgits en l’assemblea de dissabte passat, celebrarem una assemblea extraordinària el dissabte 25 a les 11h a l’Ateneu Popular de Ponent. Atès el poc marge de dies amb què hem hagut de fer aquesta nova convocatòria, i per fomentar la màxima participació, s’habilita un mecanisme de participació anticipada perquè les persones que no puguin assistir dissabte tinguin la possibilitat de fer arribar aportacions per escrit i/o votar prèviament. Els vots anticipats de les persones adherides computaria si no hi ha consens i s’ha d’efectuar votació.\nAssemblea extraordinària del Comú de Lleida\n11h Ateneu Popular de Ponent (Lleida)\nEn l’assemblea del comúdelleida del 18 d’octubre, la Comissió d’enllaç (formada pels membres de les diferents comissions de treball del comúdelleida) va proposar promoure una Agrupació d’electors que es constitueixi en una candidatura amb el suport més ampli possible, per concórrer a les eleccions municipals al Maig del 2015 (punt 6 de l’ordre del dia: Discussió sobre els passos a seguir a partir d’ara)\nL’ampli debat (acta provisional de la darrera assemblea) establert sobre la proposta, els dubtes sorgits en el debat, i la falta de consens clar condueix a la convocatòria d’una Assemblea extraordinària dedicada exclusivament a debatre i decidir aquesta proposta.\nConvoquem, doncs, Assemblea extraordinària per al proper dissabte 25 d’octubre a les 11 hores a l’Ateneu Popular de Ponent (Lleida) amb el següent\nDebat i aprovació de la proposta de la Comissió d’enllaç per promoure immediatament un debat entre tots els grups propers al projecte per consensuar i establir un mecanisme de confecció de la llista electoral i el marc organitzatiu d’una candidatura en forma d’agrupació d’electors, prenent com a base de treball del comúdelleida el document programàtic aprovat per l’assemblea del 18 d’octubre i el marc organitzatiu que es va proposar en l’assemblea del 6 de juliol\nCom s’arriba a la proposta\nDesprès de mesos de diferents contactes i reunions amb les forces polítiques de la ciutat arribem a la conclusió que en el moment actual no és factible una candidatura unitària entre totes les forces polítiques d’esquerres de la ciutat sota la forma de coalició de partits. Aquesta fórmula, a més, és rebuda amb reticències des de diversos moviments socials per la presència de les estructures dels partits en general, i per la presència en concret d’estructures de partits que es consideren vinculats a l’actual model de ciutat per la seva participació en anteriors governs de la ciutat o que han facilitat l’actual política de retallades des del govern de la Generalitat.\nExisteix la possibilitat de concretar coalicions parcials entre alguns grups polítics i la inclusió a les llistes de persones no vinculades a cap formació política com a independents. Tanmateix, atesa la impossibilitat de la coalició unitària, que podria justificar la renúncia per part del comúdelleida a la seva proposta originària d’Agrupació d’electors, considerem necessari mantenir el plantejament que el Comú ha defensat des dels seus inicis i que al nostre entendre és el que millor respon a la demanda ciutadana de noves formes de fer política que generin un projecte il∙lusionant. Considerem, a més, que aquesta fórmula, en basarse en les persones i no en les estructures de partits, pot permetre desbloquejar la situació tot integrant persones de diversa procedència.\nCaracterístiques de la proposta presentada\nCandidatura sota la fórmula d’agrupació d’electors, la llista de la qual es confeccionarà amb un procés participatiu amb mecanismes de primàries i consensos.\nS’hi poden integrar totes les persones que comparteixin el document marc, que inclou les línies del programa comú (document aprovat a l’assemblea de 19102014), i el model organitzatiu assembleari elaborat en l’assemblea anterior. Ambdós es consideren punts de partida, oberts al debat, desenvolupament i millora.\nLes organitzacions polítiques i socials que assumeixin la llista com a pròpia i s’impliquin en la confecció de les llistes d’electors renuncien a presentar llista pròpia però no renuncien a la seva identitat i reconeixement en el projecte comú.\nLa candidatura ha de contribuir a reduir el nombre de candidatures d’esquerra que es presentin a les eleccions municipals, no ha de suposar sumarhi una papereta més que contribueixi a disgregar més el vot.\nMecanisme de decisió sobre la proposta\nCom sempre, procurarem prendre la decisió per consens de l’assemblea. En cas que no s’arribés a un consens, i donat el mandat de l’assemblea de prendre una decisió, es procediria a una votació on caldria arribar a un 80% d’acord (segons els principis de funcionament del comúdelleida, recollits en els estatuts). Per facilitar la participació en la decisió de totes les persones adherides al Comú, i especialment de totes les que vau participar en l’anterior assemblea on s’havia de decidir això, i que no podeu venir el dissabte a l’assemblea extraordinària, obrirem un mecanisme extraordinari de participació anticipada. Les vostres aportacions es llegiran al començament del debat, i es computaran com a vots si l’assemblea presencial no pot arribar al consens i per tant ha de procedir a la votació.


Hisenda corregeix a l´alça el dèficit de 2012 fins al 6,98% - Empordà\nHisenda corregeix a l´alça el dèficit de 2012 fins al 6,98%\nEls ingressos no financers fins a febrer del 2013 cauen un 15,6%\nLa secretària d´Estat de Pressupostos i Despesa, Marta Fernández Currás ACN\nACN El Ministeri d'Hisenda ha corregit a l'alça el dèficit del conjunt de les administracions públiques al 2012, que inicialment se situava en un 6,74%, i l'ha fixat en el 6,98%. Segons la secretària d'Estat de Pressupostos i Despesa, Marta Fernández Currás, és fruit de la modificació dels criteris que ha ordenat Eurostat. D'aquesta manera el dèficit de les administracions espanyoles va superar l'objectiu fixat per Europa en més de sis dècimes, perquè l'objectiu era del 6,3%. Hisenda també ha donat a conèixer aquest dimecres que els ingressos no financers de l'Estat fins al febrer del 2013 han caigut un 15,6% respecte al 2012 i se situen en 29.352 milions.\nFernández Currás ha explicat que la metodologia que ha plantejat Eurostat suposa atribuir les sol·licituds de devolució dels contribuents al mateix any en què es produeixen. Aquest criteri s'aplicarà ja totalment al 2013 i implica que el Ministeri ha hagut de fer marxa enrere en la maniobra d'atribuir al 2013 devolucions d'IRPF i Societats corresponents al 2012 per poder obtenir la xifra del 6,74% de dèficit.\nSegons fonts del Ministeri, Eurostat no va comunicar el canvi de criteri al govern espanyol fins aquest dimarts i després de valorar positivament les dades que el Ministeri d'Hisenda li havia facilitat a l'abril. Aquestes fonts es queixen dels "canvis d'opinió" d'aquest organisme, que segons han apuntat ha variat la percepció sobre els mecanismes d'atribució de les devolucions en quatre ocasions en una setmana.\nDe fet, Hisenda ha comunicat públicament aquesta variació només una hora abans d'enviar les dades a Brussel·les.


Privat: Principals punts d’Interès de Barcelona | BarcelonaGuideBureau\nInicio > Minivacances i visites privades > Privat: Principals punts d’Interès de Barcelona\nAquesta és la ruta ideal per a obtenir una visió global d’allò que la ciutat pot oferir als seus visitants i habitants.\nSortida: Escull una hora i et recollim al teu hotel o allà ón més et convingui\nGuia: guia amable, amb llicència i coneixements en la llengua que triis.\nTransport: Sedan de luxe, minivan o autocar privat en funció del nombre de persones.\nEl preu inclou: Guia, transport i entrades a la Sagrada Familia (2 persones).\nItinerari: Els nostres guies s’ajusten a les teves preferències.\nSuggerim: Montjuïc> Estadi Olímpic>Mirador de l’Alcalde>Monument a Colom> Port> Passeig de Gràcia>Sagrada Família.\nUna visita panoràmica dels espais clau per a donar-te una visió de les múltiples personalitats de Barcelona: Mediterrània, científica, multicultural, divertida, musical, olímpica… La llar de la gent de Mar, dels intelectuals, dissenyadors, historiadors, amants del futbol, noctàmbuls…\nLa flexibilitat és el que compta; pots modificar l’itinerari d’acord amb les teves preferències: En funció de l’inici, la teva arribada i l’estat del tràfic i si cal segons el clima. Descobreix les curiositats i els petits detalls coneguts sobre els indrets més famosos de Barcelona. Amb les opcions que t’oferim obtindràs una visió global de les diferents personalitats de la ciutat.\nMontjuïc: Urbanitzat des de 1929 amb motiu de l’Exposició Internacional, Montjuïc és alhora una atracció cultural, amb el Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC), la Fundació Miró, el Pavelló d’Alemanya (Miess Van der Rohe) i el centre esportiu amb l’Anella Olímpica.\nEstadi Olímpic: El centre neuràlgic dels Jocs Olímpics, juntament amb el pavelló Sant Jordi, les piscines Picornell, la Universitat de l’Esport, la Torre de telecomunicacions Calatrava, etc.\nMirador de l’Alcalde: aquest balcó sobre el Mediterrani ofereix una magnífica vista panoràmica sobre tota la ciutat i el port. Hi trobem un monument dedicat al ball típic català, la sardana.\nMonument a Colom: Situat entre la Rambla i el mar al costat de les drassanes medievals que alberguen el Museu Marítim, hi ha la gran columna amb Colom. Va ser construït per a commemorar la tornada de Colom des d’Amèrica.\nPort Vell: Recorreràs la primera línia de mar, que s’ha convertit, en un popular port de la ciutat, a prop del centre de Barcelona. Hi ha moltes atraccions com l’aquari, el cinema Imax, restaurants, discoteques i botigues.\nPasseig de Gràcia: aquest bell bulevard central és conegut per les seves botigues de luxe i de disseny amb les marques més internacionals. Entre diversos edificis modernistes ens trobem amb dues cases de Gaudí: la Casa Batlló i la Casa Milà o “La Pedrera”.\nLa Sagrada Família: el temple inacabat del genial arquitecte Antoni Gaudí, que va dedicar l’última part de la seva vida a aquest treball, és la síntesi de la seva concepció global de l’arquitectura. La riquesa de detalls i el seu significat cal analitzar-lo per apreciar aquest edifici fascinant i extraordinari en la seva totalitat. Per visitar l’interior es necessita una reserva prèvia (les entrades estan incloses).\nPublicat per Goldman - 17 Aug 2016\nPublicat per D L - 21 Sep 2015


Festa de cloenda de l'exposició Trast d'Art - Diari de Rubí\nFesta de cloenda de l’exposició Trast d’Art\nL’entitat Caçadors de Trastets, que ha organitzat la mostra que està ubicada des de l’abril a la Biblioteca, ha organitzat una festa de cloenda de l’exposició que tindrà lloc el 20 de juny de 19 a 21 hores.\nDurant aquesta, hi haurà la música de l’artista local Sergi Estella, a més de còctels, aperitius i un obsequi per als assistents.\nL’exposició no només és una mostra de la gran quantitat de residus que l’entitat ha recollit durant els últims anys en els boscos de Rubí, sinó també un recull de la feina realitzada aquest any. Així, a més de les batudes per recollir objectes, l’entitat ha fet diverses activitats relacionades amb l’art com a eina sensibilitzadora cap al respecte al medi ambient. També ha impulsat el Trast Lab, un projecte col·laboratiu per desenvolupar eines i crear sinergies entre centres docents, l’entitat i la Biblioteca.\nLa mostra, que porta per títol ‘Trast-Art’, ha comptat amb la participació de diversos artistes locals com Miqui Cardona, Roser Aguilar, Enric Larreula, Sergi Marcos, Sandra Bea, Sonia González ‘La Cuchu’, Carles Mercader, Carme Llop, Miquel Mas, Ariadna Sotelo i Rafa Gascón.\nEs tracta d’una exposició multidisciplinària que combina fotografies, pintures, escultures, collages i vinyetes, amb panells de residus, principalment de llaunes i papers de plata.


Saber més respecte al cognom Takaendesa és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Takaendesa sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Takaendesa.\nEl cognom Takaendesa en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Takaendesa, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Takaendesa és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Takaendesa\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Takaendesa en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Takaendesa, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Takaendesa que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Takaendesa, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Takaendesa. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Takaendesa és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Takaendesa del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Takaendesa en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Takaendesa poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Takaendesa és un cognom més freqüent, i en quins països Takaendesa és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Takaendesa


La Cotorra de la Vall: INFORME: El paper dels partits locals durant 2 legislatures (2011-2019) en la solució per a la piscina coberta\nINFORME: El paper dels partits locals durant 2 legislatures (2011-2019) en la solució per a la piscina coberta\nUna història llarga, ja anem camí de 10 anys, on molts vallers no l’han viscuda i no la coneixen, o no la recorden. La memòria de vegades és molt curta. Ahir un lector ens assenyalava que calia especificar més el paper dels partits i el seu recolzament per aconseguir recobrar la piscina. I ho detallem, la història de dues legislatures, on queda palés l’ampli consens en les decisions preses en els plenaris.\nDirem d'entrada que els tràmits de l’Ajuntament per solucionar la piscina coberta ha comptat majorment amb el recolzament dels partits del consistori en les legislatures 2011-2015 i 2015-2019. Les decisions han tingut un gran consens i només el PP el va trencar en algunes decisions.\nEl mes de juny del 2011 la coalició Compromís-PSOE-EU forma el nou govern municipal, amb alcaldia de Compromís. I coneix la fallida de l’empresa, informada per l’alcalde a la població a l’agost: la situació real de la piscina coberta era que l’empresa concessionària no tenia liquiditat per a acabar les obres ni per a pagar als proveïdors, tot i que l’Ajuntament ja havia aportat la totalitat dels 1.184.662,64 euros que li corresponien.\nMetroval-Aqua presenta el mes de novembre concurs de creditors. El jutjat designa administrador concursal i es decideix elaborar un pla de viabilitat per a reflotar-la i que continue amb la concessió de 40 anys. I poc després, ja en febrer del 2012 es presenta al Jutjat Mercantil núm. 1 de València la proposta de conveni: una quitança del 50% del deute de proveïdors, dos anys d’espera i a cobrar entre el tercer i el cinquè any. S’acompanya d’un pla de viabilitat i un pla de pagaments als creditors.\nEl maig del 2012 el jutge aprova la proposta de conveni, el pla de viabilitat i el pla de pagaments i convoca junta de creditors per al 10 de juliol de 2012. El concurs seria viable si un mínim del 51% de creditors votava la proposta. Va ser el 55’6% qui acceptaren la solució, amb la quitança del 50% i cobrar en 5 anys però a partir del tercer any.\nEntre els creditors l’Ajuntament de Tavernes que, per unanimitat aprovava la proposta en considerar que es beneficiava l’empresa Metroval Aqua, s'ajudava a la capitalització i que continuarà amb les obres de la piscina.\nLes decisions preses en plenari per beneficiar l’empresa continuaren fins a l’any 2015. L’abril del 2014, el plenari per unanimitat autoritzava a Metroval Aqua SL a hipotecar la concessió d’explotació de la piscina coberta com a mitjà per obtenir recursos econòmics i que liquidara també el deute de vora 110.000 euros amb l’Agència Estatal Tributària per IVA.\nRemarquem que l’empresa estava intervinguda pel jutjat. El plenari per unanimitat va aprovar també anul·lar els expedients sancionadors municipals per incompliment dels terminis de la concessió. L’Ajuntament, es deia en el ple, no volia crear-li més deutes sinó que acabara la piscina.\nI encara més: el plenari per unanimitat va aprovar els modificats d'obra pendents que el govern del PP no havia aprovat. Executats per l’empresa i no contemplats en el projecte incrementaven el valor de la piscina de 2'6 milions a 4 milions per les obres afegides. Això va costar mesos i mesos de gestions perquè els arquitectes de l'empresa no volien firmar per no haver-lo cobrat. Va ser la gestió i negociacions del govern municipal (Compromís-PSOE-EU) qui va aconseguir la firma dels tècnics.\nArribem al final de la legislatura, el 2015 però... l'empresa no havia complit el pla de viabilitat i pagament, ni el jutjat havia dictat cap resolució de liquidació a pesar de la falta de diners i de l'incompliment del contracte. I el plenari havia donat totes les facilitats a l'empresa.\nComença la legislatura 2015-2019 amb tot igual, tot el procés en mans del jutjat i sense que Tavernes tinguera la propietat de la piscina, per la concessió durant 40 anys. El govern municipal és de Compromís, continuava d'alcalde Jordi Joan, amb majoria absoluta i, els partits del mateixos: Compromís, PSOE, EU i PP.\nLa piscina, immersa en un procés judicials sense canvis des del 2011, no havia avançat i l’alcalde Jordi Joan, després d’estudiar possibles solucions a la paralització, proposa en el plenari de maig del 2016 iniciar l’expedient d'acabament de la concessió per incompliment del contracte per l'empresa. I va sorgir la primera discrepància: Els partits, excepte el PP que va votar en contra, aprovaren la proposta d’alcaldia per iniciar el rescat de la piscina per al poble. Després de 5 anys sense cap avanç des de l’empresa concessionària el PP demanava que se li donara més temps per capitalitzar-se i poder continuar.\nEl PP va votar en contra del rescat de la piscina inicialment\nIniciar un procés judicial nou i diferent del que seguia el jutge mercantil calia uns arguments jurídics clars, i l’alcaldia va proposar una consulta al Consell Jurídic Consultiu Valencià perquè dictaminara i avalara la legalitat de l’expedient d'acabament del contracte. Compromís, PSOE i EU van recolzar la proposta mentre el PP es va despenjar de nou del consens. Al final, el Consell Jurídic Consultiu Valencià va avalar i confirmar amb un informe que el procediment iniciat per l'Ajuntament era legal i adequat.\nL’empresa Metroval Acqua SA i Banco Popular, avalista de l’empresa, van interposar recurs contenciós administratiu contra la decisió de l'Ajuntament d'iniciar el procés de recuperació de la piscina per al poble.\nEl setembre del 2018 el jutge dictava sentencia i donava la dóna la raó a l'Ajuntament. La sentència ho diu ben clar: “qui ha incomplit les seues obligacions i ha abandonat les obres sense concloure-les, ha estat el contractista”. Havien passat 8 anys des que la piscina havia entrat en procés judicial i sense que l'Ajuntament gaudirà de la propietat.\nL’octubre del 2018, el plenari de Tavernes per unanimitat (Compromís-PSOE-EU-PP) va aprovar iniciar la liquidació de la piscina coberta, i eixe mateix desembre del 2018 es va aprovar dedicar una partida de 800.000 euros per a les obres d'acabament de la piscina. La partida es va contemplar dins del pressupost del 2019 i va ser votat a favor només per Compromís.\nCompromís aprovava 800.000 euros del pressupost del 2019 per a la piscina\nA principis del 2019 l’Ajuntament contracta una empresa per avaluar i valorar l’obra feta i redactara un informe de la situació amb proposta final de liquidació i quantitat prevista per acabar les obres. Després de mesos de treball es proposa una liquidació de 36.781 euros aprovada per unanimitat. Acaba la legislatura 2015-2019 amb l’objectiu complit de la recuperació de la piscina coberta en un procés on, excepte algunes qüestiones, foren avalades per tots els partits existents en el consistori entre el 2011 i el 2019.\nLa liquidació de 36.781 es farà efectiu a l’empresa en la legislatura actual, amb la qual cosa entrem en un altre capítol de la història: redacció i aprovació del projecte final, dur a cap els tràmits administratius aparellats (viabilitat, licitació, execució...). Esperem poder contar-ho aviat.


El registre segueix sent obligatori per a les persones treballadores a temps parcial i per a les que facin hores extraordinàries.\nDes de l'any 2013, aquesta normativa ha estat subjecta a diversos canvis.\nCom ja vam informar en el seu moment, el Reial Decret-Llei 16/2013 de 20 de desembre de mesures per afavorir la contractació estable i millorar l’ocupabilitat va incorporar, per primera vegada, l’obligació de registrar de forma diària la jornada dels treballadors i treballadores a temps parcial. Això suposava una ampliació del que recollia l’article 12 de l’Estatut dels Treballadors.\nTambé coneixíem que la sentència de l’Audiència Nacional de 4 de desembre de 2015 va parlar del registre de jornada, que no d’hores extraordinàries, un requisit constitutiu per controlar els excessos de jornada, no fent distinció entre persones a temps complet i a temps parcial, i per tant matisant el que diu l’article 35.5 de l’Estatut dels Treballadors fent una interpretació extensiva del mateix. Això significava que el registre horari es convertia en obligatori tant per a persones treballadores a temps complet com per a les de temps parcial.\nFa tan sols uns dies la premsa s’omplia de notícies que afirmaven que una sentència del Tribunal Suprem eliminava aquesta obligatorietat, però aquesta afirmació és massa generalista i no respon totalment a la realitat, almenys en part.\nLa ‘Sala de lo Social’ del Tribunal Suprem, en la seva sentència de 23 de març de 2017, resol un recurs presentat per Bankia en el qual qüestionava l’article 35.5 de l’Estatut dels Treballadors i aquesta interpretació extensiva. En la mateixa sentència, el Suprem resolia deixar sense efecte aquesta interpretació i, per tant, eliminar l’obligatorietat per als treballadors i treballadores a temps complet.\nEl que no fa la sentència és al·ludir en cap moment a l’article 12 de l’Estatut dels Treballadors. Per això, el registre de la jornada horària segueix sent obligatori, en el mateix termes que comunicàvem en la notícia d’11 de juliol de 2016, per a les persones treballadores a temps parcial i també per a les que realitzin hores extraordinàries.\ncontractació, jornada laboral


-Les Xarxes informàtiques:\nUna xarxa informàtica:\nés un grup interconnectat de ordenadors. La finalitat principal per la creació de una xarxa és compartir els recursos i la informació en la distancia, assegurar la confiabilitat i la disponibilitat de la informació, augmentar la velocitat de transmissió de les dades i reduir el cost general d'aquestes accions.\nLes xarxes es classifiquen segons el nivell en què es du a terme la comunicació. Així, per exemple, hi ha xarxes a nivell físic, xarxes informàtiques virtuals que corren sobre internet, etc.\nEn les xarxes, en particular en les xarxes locals, solen diferenciar-se:\nEl servidor: És l'ordinador que proporciona recursos compartits i servicis als usuaris d'una xarxa. Els servicis poden ser web, correu electrònic, impressió, etc.\nEls clients: Són la resta dels equips connectats a la xarxa. Normalment estos equips treballen de forma autònoma accedint a la xarxa per a intercanviar informació o utilitzar els recursos i servicis que oferix el servidor.\nHi ha dues grans maneres de classificar els nivells, el model OSI i el model TCP7IP :\nEl model OSI, estructura cada xarxa en 7 capes amb funcions concretes però relacionades entre elles,\nEl model TCP/IP és un conjunt o pila de protocols per a comunicar ordinadors entre si. Estan dissenyats perquè màquines amb distint maquinari, sistema operatiu i tipus de connexió puguen entendre's a diversos nivells. Es redueix a 4 capes. Altres classificacions,són: per escala, per relació funcional o per topologia.\nSegons la seua grandària o àrea de coberturapoden ser:\nXarxes d'Àrea Local (LAN –Local Area Networks), són xarxes de menuda extensió (xarxa d'una universitat, un edifici, una casa, etc), aconsegueixen distàncies entre 1 m i 1 Km.\nXarxes d'Àrea Metropolitana (MAN - Metropolitan Area Network), s'empra en les ciutats, amb distàncies fins a 10 Km.\nXarxes d'Àrea Estesa (WAN – Wide Area Networks). Aquestes xarxes interconnecten equips geogràficament més dispersos (ciutat, país o fins i tot diferents continents). Aconsegueix distàncies entre 100 Km a 1000 Km.\nXarxes d'Àrea Local Inalàmbriques (WLAN). Aquestes xarxes permeten als usuaris accedir a informació i recursos sense necessitat d'estar físicament connectats a un determinat lloc, solen ser distàncies inferiors a 100 m.\nPublicat per Anònim a 17:39\nPersonal 3D Viewer de Sony HMZ-T1\n-Les Xarxes informàtiques: ...\nEL ORDENADOR MAS ANTIGUO DEL MUNDO,SE ENCIENDE DE ...\nKingston HyperX Beast, kits de hasta 64 GB de memo...\nGoogle i el seu interior\nAquests són els blogs als que estic subscrita\nSuscripciones de Daniel Aldana\nAlumnes Informàtica 4t ESO 2012-2013\nSuscripció de blogs. María Hans.\nSuscripciones de Atman Daniel\nAquestos son els blogs als que m'he inscrit :\nSubscripcions als blogs. Alex O.\nAquests son els blocs als que estic subscrita per ...\nLes meues suscripcions\nSuscripcions al Google Reader\nSubscripcions a blogs Clara\nSupscripcions a blogs de Jose Miguel\nEls blogs als que estic subscrita.\nEls bloggs on estic subscrita\nBlogs subscrits Jero (HTML incluit )\nBenvinguts al curs 2012-2013!


Nou Renaixement, un projecte cultural europeu | Consumer\nNou Renaixement, un projecte cultural europeu\nEl cost de tenir tots els arxius culturals europeus digitalitzats abans de 2017 podria superar els 100.000 milions d'euros\nLa Unió Europea es debatentrela necessitat d’entrar en l’era digital amb tot el seu bagatge culturalguardat en servidors d’Internet i la inèrcia dels diferentsEstats membres -que són els encarregats de digitalitzar el patrimoniintel·lectual nacional- a fer despeses extra en temps de profundacrisi. Un recent grup d’experts de la Comissió, capitaneadoper la vice-presidenta i responsable de l’Agenda Digital Europea,NeelieKroes, haelaborat l’Informe Nou Renaixement (PDF) per animar a tots els països aferun esforç i bolcar a la Xarxa tot el seu patrimoni cultural de dominipúblic en els propers cinc anys. El cost d’aquest esforçascendiria a 100.000 milions d’euros. A més, la proposta ésambigua respecte a si els autors tenen dret a negociarlliurement amb el sector privat la comercialització de les obresque no exploten en l’actualitat.\nEntre els impulsors del\ndestaca que la conversió de les principals obres culturals\neuropees en format digital pot ser font de nous models de\nexplotació que portin riquesa i treball a les diferents regions\nde la Unió Europea. Així\nho va manifestar Neelie Kroes, la vice-presidenta encarregada de\npresentar a la premsa les conclusions del grup d’experts que\nva elaborar l’Informe. Nou Renaixement pretén que abans de 2017 el\ngruix de les obres intel·lectuals dels països membres estigui\ndigitalitzat i guardat en els servidors dels Estats, a\ndisposició dels seus ciutadans sota llicència de domini públic.\nTambé demana que una\nsegona còpia de\naquestes obres, per preservar la correcta conservació de l’obra\ndigitalitzada, es guardi en els servidors del portal Europeana,\nla biblioteca digital europea que està sota la cura de la Unió.\nD’aquesta manera, les obres estaran no solament a la disposició dels\nciutadans de cada país, sinó de tots els europeus. L’objectiu és\nque qualsevol ciutadà de la UE pugui accedir al seu patrimoni cultural, tant per a la seva formació com para la seva explotació\ncomercial, lliure reproducció, modificació, etc.\nDigitalització o explotació?\nLa digitalització que\ndemana l’Informe Nou Renacimento ha de fer-se amb respecte als\ndrets d’autor en el cas que no hagin caducat. La intenció\nés passar a suport digital, sobretot, les obres de domini\npúblic, els drets del qual d’autor ja han caducat per la mort de\naquests o perquè ha transcorregut el temps indicat per llei perquè\nels seus hereus puguin explotar-les. Aquestes obres es consideren llavors\npropietat dels membres de cada estat sobirà i, en el cas de la\nUE, dels ciutadans de la Unió.\nL’Informe no aclareix si s’ha de demanar permís a l’autor per a la digitalització de la seva obra no explotada o bé ha d’aplicar-se una normativa per defecte\nNo obstant això, l’Informe\nla digitalització d’obres els drets de les quals no han vençut, però en aquest moment no s’exploten comercialment. És a dir, en el\ncas d’autors les novel·les dels quals estiguessin esgotades, descatalogades o\nsense distribució, encara que l’autor estigués viu i ostentés els\ndrets, aquestes obres haurien de digitalitzar-se i explotar-se per\nels ens públics dels estats per després remunerar amb els\nrèdits d’aquesta explotació als seus propietaris.\nL’Informe no aclareix si es\nha de demanar\npermís a l’autor per a tal explotació o bé ha d’aplicar-se una\nnormativa per defecte, en aquest cas es tractaria d’una expropiació.\nNo al·ludeix el mateix a què fer en cas que l’autor que ostenta\nels drets no vulgui acollir-se a la digitalització pública de la seva\nobra, per la qual cosa podria interpretar-se que no se li deixa elecció, entre altres coses, per negociar la digitalització de les seves obres oblidades\namb Google Llibres,\nprivat que pot aportar-li més beneficis.\nÉs més, en el text de l’Informe, a l’apartat corresponent a què fer amb les obres amb Copyright que no són en l’actualitat explotades pels seus autors, pot llegir-se:\n“in casi rights holders do not exploit their material directly, collectively, or in collaboration\ndigitize the material and make it available. This should be backed by legislation, i.g.\nEs proposa una expropiació de facto de l’obra no explotada amb suport d’unes lleis fetes a mesura. Si bé cal matisar que l’Informe és solament un plec de propostes, és intranquilizador que tals es formulin en aquest sentit.\nL’obsessió europea amb Google\nGoogle Llibres ja porta més\nmilions d’escrits i obres digitalitzades, tant del domini públic\nacords amb universitats i biblioteques– com del privat\nacords amb editorials i autors-, una dada que\nquan no molesta, als funcionaris de cultura de la Unió.\nTant la ministra espanyola\nGonzález-Sinde, com el seu\nhomòleg francès, Frederic Mitterrand, han declarat\nvegades que Google pretén establir un monopoli cultural a Europa\namb la seva política de digitalitzacions. El conflicte ve des de l’engegada de Google Print, el primer projecte de digitalització,\nfa sis anys, i ja el llavors ministre de cultura francès va acusar\nal cercador d’invasió cultural.\nTransmet la sensació de que la Comissió Europea intenta evitar que Google negociï amb els autors sobre la digitalització de les seves obres no explotades\nPodria interpretar-se que la Comissió Europea intenta evitar que Google negociï amb els autors sobre la digitalització de les seves obres fora del circuit\ncomercial i aconsegueixi la seva venda exclusiva amb contractes estesos en el\ntemps que limitin la seva entrada a la biblioteca Europeana. En clau econòmica, no és exageració dir que s’intenta crear un\nespai de comerç i explotació europeu on el benefici\nreverteixi directament als ciutadans de la Unió Europea i no vagi\na arques nord-americanes.\nA aquest efecte, l’Informe\nlimitar l’abast dels contractes que Google Llibres ferm\nels autors a set anys com a màxim. L’objectiu, molt lloable, és\nevitar situacions d’abús de poder i de monopoli per part d’una\núnica empresa, segons diu l’Informe Nou Renaixement sense citar\ndirectament a Google. El problema és que a cap moment es fa\nreferència a l’opinió dels autors ni sembla que es demani el seu\nconsentiment, i molt menys s’aclareix si passats aquests set anys\nperdran els drets d’explotació de la seva obra en favor de\nEuropeana o els portals públics dels Estats membres.\nUn impuls cap a la nova economia digital\nDestaca per aspectes molt positius, com impulsar a les indústries culturals del segle XX a acceptar la realitat d’Internet\nL’Informe, no obstant això, destaca per aspectes molt positius, com pretendre impulsar a les indústries culturals del segle XX a acceptar la realitat de\nInternet i sumar-se als nous models d’explotació. Proposa una\nrevisió del concepte actual de propietat intel·lectual que obri en\nfavor dels usuaris, ja que l’accés als fons\ndigitalitzats seria obert i les obres incloses en ells quedarien a\ndisposició del públic de manera gratuïta.\nD’aquesta manera, es corregirien\nsituacions actuals on hi ha una baixa oferta de continguts en la\nXarxa, que se supleixen amb distribucions alegales i nocives per els\ninteressos d’empreses com a editorials, cases discogràfiques, etc.,\nque les titllen de pirateria. En el cas de les obres anomenades\n“òrfenes”, és a dir, que malgrat tenir\nCopyright no es pot pactar autor perquè ha desaparegut o està\nilocalizable, la proposta de la Comissió pretén dotar de\nrudiments jurídics als estats per poder negociar la seva inclusió\nen els fons. En l’actualitat, després de cinc anys sense reclamar els seus\nautors beneficis, aquestes obres passen a ser propietat de les\nentitats de gestió.\nEuropeana, la biblioteca que no arrenca\nEuropeana és un projectenascut en 2008amb la intenció de crear un gran fons cultural europeu en Internetque servís d’agregador dels fons dels respectius països.D’aquí la recomanació que fa l’Informe de fer una segonacòpia digital del contingut per Europeana. No ha acabat de quallarentre els usuaris a pesar que el seu creixement segueix el ritmeestipulat, amb més de quinze milions de continguts ditigalizados i gestionats.L’objectiu d’estar en ple funcionament en 2010 s’ha complert,però la usabilitat del portal dista de ser òptima i no hi hamassa eines per buscar entre el seu ingent catàleg.\nA causa d’això, l’experiènciad’usuarino és satisfactòria i aquest rep poca informacióaddicional sobre els continguts que se li ofereixen. D’altra banda, en ocasions té problemes d’accés als continguts una vegadalocalitzats, ja que la seva reproducció depèn en última instància delportal de l’Estat membre que els hagi digitalitzat, amb el que la sevaqualitat és molt variable. Com a símptoma de la seva baixa popularitat espot citar el nombre de “amics” que té elportal en Facebook: menys de 4.500 persones entre unapoblacióde més de 500 milions d’europeus de la Unió.\ncultura drets autor google libros-ca propiedad intelectural-ca unió europea


URBANISME AVALA LA CONSTRUCCIÓ D’UN NOU CENTRE COMERCIAL A PUIGCERDÀ – Pirineus TV\nURBANISME AVALA LA CONSTRUCCIÓ D’UN NOU CENTRE COMERCIAL A PUIGCERDÀ\nLa Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu ha emès l'informe sobre la modificació de planejament que impulsa l'Ajuntament de Puigcerdà per permetre la construcció d'un centre comercial al sector del camí de la Pedragosa. L'operació suposa reduir el nombre d'habitatges previstos en aquest sector per permetre-hi la construcció d'una superfície comercial.L'àmbit d'actuació se situa al sud del nucli urbà, entre la carretera N-152 i el camí de la Pedragosa, i ocupa la part central d'aquest espai on es preveu, també, la construcció de la nova escola Llums del Nord.\nEn el planejament local, a més de possibles usos comercials, es preveia la construcció d'habitatges, en concret 112 pisos. L'ajuntament proposa substituir-los per la nova superfície comercial. La comissió, que ha donat el vistiplau per aquest canvi, considera que «Puigcerdà té un excés de sostre residencial que difícilment s'esgotarà els propers anys» i, que, a més a més, «el sòl destinat a habitatge habitual no té demanda a curt termini ni s'espera que la tingui a llarg termini». També ha valorat a creació de nous llocs de treball.\nEl Ple municipal va aprovar inicialment el passat 4 de març una modificació del Pla parcial del sector del camí de la Pedragosa per destinar part de la superfície residencial a centre comercial, amb una superfície de venda de 1.995 m2, i aquesta proposta és la que ha prosperat.\nFonts d'Urbanisme han destacat que amb la modificació de planejament es redueix l'impacte paisatgístic, ja que els habitatges previstos inicialment tenien una alçada de tres plantes, mentre que el centre comercial es limitarà a planta baixa més un pis, a banda del soterrani. També es guanya espai per a una zona verda pública que separarà el centre comercial de la nova escola.


La teva salut és el primer... Aquests són els ingredients cosmètics que hauries d'evitar malgrat estar permesos - Sant Cugat Informa!\nInici » Seccions » Articles i estudis » La teva salut és el primer… Aquests són els ingredients cosmètics que hauries d’evitar malgrat estar permesos\n25 Maig 2019 a 12:00\nLa teva salut //Foto: Dimitry Bayer (Unsplash) bellezaactiva\nAgafa qualsevol dels teus cosmètics i llegeix l’etiqueta. Pot ser que alguns noms et resultin familiars, però saps què són? Com afecten la teva pell i a la teva salut? Igual que està ocorrent en l’àmbit de l’alimentació, on cada vegada ens preocupem més per saber què estem ingerint exactament, és important parar esment en els ingredients cosmètics que hi ha en els productes que utilitzem.No es tracta de tornar-nos unes expertes ni unes maniàtiques de les etiquetes, però ja saps que diuen que la informació és poder. Estar informades sobre allò que utilitzem en el nostre dia a dia ens dóna el poder de decidir quant i com volem cuidar-nos.\nI és que alguns ingredients cosmètics, malgrat estar permesos per la legislació vigent, no són massa recomanables. De fet, com explica Paola Gugliotta “la normativa europea fixa una quantitat màxima en les fórmules, però sense tenir en compte que avui dia usem molts cosmètics diàriament”.\n“La seguretat de les substàncies s’avalua considerant petites concentracions d’un determinat ingredient, però no es té en compte que una persona pot usar cada dia fins a 30 productes amb aquest mateix ingredient i que ho fa de forma constant i consistent durant molts anys de la seva vida. Estem parlant d’una exposició a nivells dels quals ja no s’ha estudiat la seva seguretat“, explica Paola. A més, afegeix que “molts d’ells són provats carcinògens o disruptors hormonals en determinades concentracions i per això la normativa europea fixa una quantitat màxima en les fórmules, però sense tenir en compte que avui dia usem molts cosmètics, durant molts anys consecutius i que, d’altra banda, aquestes mateixes substàncies estan presents en la nostra alimentació, amb la qual cosa aquestes quantitats es multipliquen”.\nEls trobaràs en l’etiqueta com: PEG (polietilenglicol), PPG (polipropilenglicol), Polisorbato- (20, 30, 80…), Sodium Laureth Sulfate y tots els ingredients queacaben en -eth (per exemple, Ceteareth-X, Laureth-X, Laureth-X, Steareth-X).\nSón ingredients “misteriosos”, ja que la indústria del perfum no està obligada a revelar la llista d’ingredients que hi ha darrere de cada perfum. L’ingredient més controvertit que pot estar amagat darrere de la paraula “Parfum” són els Ftalats. “En els Laboratoris Sepai seguim regles molt estrictes per a la selecció de les fragàncies adequades per a les nostres formulacions: triem les fragàncies baixes o no al·lergògenes, ja sigui produïdes naturalment o d’origen sintètic, i ens assegurem que la fragància triada estigui lliure de qualsevol substància controvertida, per a garantir que el perfum que s’inclou en el seu producte sigui el més segur per a la seva pell”, explica Paola.\n#@amic_acpg #bellezaactiva #cosmetics #teva salut


Més detalls | BBVA\nTambé tindràs serveis addicionals\nServei Manetes (91 836 20 90), que t'ajuda en petites tasques de bricolatge a casa (màxim 6 hores a l'any distribuïts en 3 vegades).\nAssistència informàtica en línia i a domicili: et resolem els dubtes relacionats amb ordinadors, tauletes tàctils o mòbils. Pots consultar tota la informació al Portal d'Assistència Tecnològica.\nServei de manteniment per ús i deteriorament, per ajudar-te amb els petits arranjaments del dia a dia.\nTrencament de vidres, danys per aigua i incendi per un import màxim de 1.500 €.\nPer exemple, si se t'espatlla el congelador i perds la teva compra, pots portar-nos la factura a les nostres oficines i te l'abonarem al moment. L'import de la factura ha de ser inferior a 600 €. Han d'haver passat almenys 3 mesos des que vas contractar l'assegurança i des del cobrament de l'anterior sinistre que hagis pogut tenir.\nI perquè mai no se sap quan pots necessitar-nos, gaudiràs d'un servei especial en cas de sinistre, que respondrà a la teva trucada de forma ràpida, àgil i eficaç: atenció 24 hores, els 365 dies de l'any en cas de sinistre.\nTambé pots contractar altres dos serveis:\nServei Express: vindrem encara més ràpid en cas que es produeixi un sinistre a la teva llar. Si no complim, et tornem l'import de la prima d'aquest any de la teva assegurança en la propera renovació anual.\nAssegurança d'Habitatge per a llogaters BBVA Allianz


Política de privacitat - Òptica Soler\nOPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL\nOPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL, d'acord amb els requisits de la legislació vigent, posa a la seva disposició la nostra Política d'Ús de la seva pàgina web, www.opticasoler.com, i Política de Privadesa, aplicables en la prestació de serveis i en les relacions amb els clients segons normatives aplicables vigents.\nLa present Política de Privacitat regula l'ús del lloc web www. opticasoler.com de què OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL amb CIF B67040691 és titular.\nLa visita del lloc web OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL no implica que l'usuari hagi de subministrar cap informació respecte a la seva identitat, no podent ser associada a un usuari concret per l'entitat. En el supòsit que es subministri dades de caràcter de personal, aquestes dades seran recollides i utilitzades d'acord amb les limitacions i els drets recollits en l'esmentada norma de protecció de dades de caràcter personal, Normativa Europea 2016/679.\nEn virtut del que estableix la normativa europea 2016/679, RGPD i Llei 34/2002 de 11 de juliol, LSSICE, l'informem que les seves dades seran formen part d'una base de dades titularitat d'OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL. La informació registrada s'utilitzarà per informar-li per qualsevol mitjà electrònic de les nostres novetats. Pot exercir els drets d'accés, rectificació, portabilitat i supressió de les seves dades i les de limitació i oposició al seu tractament a Plaça Fius i Pala, 1 08241, Manresa, o si ho prefereix amb un e-mail a info@opticasoler.com.\nEn compliment de la Llei 34/2002 de l'11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, l'informem que pot revocar en qualsevol moment, de forma senzilla i gratuïta, el consentiment per a la recepció de correu electrònic enviant un e-mail amb la seva sol·licitud a info@opticasoler.com.\nEls drets de cancel·lació, oposició i revocació de l'consentiment per a la cessió podran ser exercitats per l'usuari, i si escau qui el representi, mitjançant sol·licitud remesa per correu ordinari, signat i acompanyat de fotocòpia de l'DNI, a l'adreça d'OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL dalt esmentada.\nOPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL informa que les dades personals obtingudes, quan hagin deixat de ser necessàries o pertinents per a la finalitat per a la qual es van recollir seran cancel·lats conforme estableix la normativa de protecció de dades de caràcter personal.\nSi es requereix aclarir algun aspecte relacionat amb la política de privacitat d' OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL pot posar-se en contacte amb OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL a través de la següent adreça de correu electrònic: info@opticasoler.com.\nEls textos (informacions, conceptes, opinions i altres anàlegs) i elements gràfics (disseny, logos, codi font i altres anàlegs) que constitueixen els llocs web i difosos a través d'aquest, així com la seva presentació i muntatge, són titularitat exclusiva d'OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL\nOPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL no concedeix llicència d'ús o autorització sobre els seus drets de propietat industrial i intel·lectual o sobre qualsevol altra propietat o dret relacionat amb el seu lloc web, llevat d'acord exprés amb tercers.\nA l'marge de l'anterior, queda prohibida tota reproducció, distribució, transformació, presentació, total o parcial, de l'contingut del lloc web o d'algun dels seus elements, de manera directa o indirecta per xarxes telemàtiques o suports anàlegs, amb un fi comercial adreçat a el públic o per a una utilització més enllà de les esmentades, encara citant la font, sempre que no es compti amb l'autorització expressa i per escrit a OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL.\nL'incompliment d'allò anterior facultarà OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL per interposar les accions legals pertinents.\nLa presentació d'una pàgina del lloc web en un marc d'una altra pàgina web que no pertanyi a OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL mitjançant la tècnica denominada "framing" tret que compti amb l'exprés consentiment per escrit d’OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL.\nLa inserció d'una imatge difosa al lloc web en una pàgina o base de dades, no pertanyent a OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL, mitjançant la tècnica denominada "in line linking" si això no compta amb l'expressa autorització d’OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL\nOPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL es compromet a portar un registre de les activitats de tractament tal com es disposa en l'article 30.2 de l'RGPD.\nOPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL conservarà les dades dels usuaris el temps necessari per a la correcta utilització mentre duri la relació o l'usuari no revoqui els consentiments atorgats.\nLa legitimació per part d’OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL per dur a terme el tractament de les dades dels usuaris troba en el consentiment de la persona interessada, sol·licitat per al cas concret.\nLes comunicacions privades que poguessin donar-se entre el personal d’OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL i els usuaris o visitants seran considerades com confidencials. L'accés a aquesta informació està restringit mitjançant eines tecnològiques i mitjançant estrictes controls interns.\nEl present lloc web pot contenir enllaços o links amb altres llocs. S'informa que OPTICA SOLER AUDIOLOGIA SL no disposa de cap control ni té cap responsabilitat sobre les polítiques o mesures de protecció de dades d'altres llocs web.


Lloguer de cotxes Cagnes Sur Mer - Llogar un cotxe a Cagnes Sur Mer\nLloguer de cotxes Cagnes Sur Mer\nLloguer de cotxes a Cagnes Sur Mer\nLloguer cotxes en Cagnes Sur Mer\nEl lloguer de cotxes a Cagnes Sur Mer és possible si heu reservat el vostre vehicle de lloguer tan aviat com sigui possible. Per descomptat, encara hi ha moltes més opcions al cotxe, de manera que podeu estalviar fins a un 15-40% del preu del lloguer del cotxe. Compareu les companyies de lloguer de cotxes amb el llogar un cotxe a Cagnes Sur Mer i tria el vehicle adequat per a tu i reserva’t en línia. Feu-ho còmodament des de casa.\nLa majoria de les companyies de lloguer de cotxes ofereixen serveis de lloguer de cotxes Cagnes Sur Mer, de manera que el lloc de recollida i lliurament de l’automòbil pot ser diferent. Òbviament, s’ha de tenir en compte, i abans de la reserva, cal indicar si volem llogar un cotxe a un altre país.\nLlogar un cotxe a Cagnes Sur Mer - Lloguer de cotxes França Aeroport\nA França, hi ha moltes ciutats que poden llogar un cotxe a un aeroport o fins i tot triar l’aeroport per lliurar el cotxe. Per descomptat, en el cas de llogar un cotxe a Cagnes Sur Mer, tenim la possibilitat de marcar un lloc de lliurament diferent des de la ubicació del cotxe. Així doncs, si el lloguer de cotxes a Cagnes Sur Mer, França no es troba en un aeroport, però suposem que sortir del país, anem a volar per via aèria, llavors podeu triar l’aeroport de destinació de lloguer de cotxes a França de totes maneres.\nReserveu un cotxe en línia i trieu entre moltes de les localitats de lloguer cotxes en Cagnes Sur Mer o si viatgeu amb avió, és possible llogar cotxes a França en aeroports com ara lloguer d’aeroports: Beauvais, Bergerac, Beziers, Biarritz, Bordeaux, Brest, Carcassona, Chalons en Champagne, Dinard, Grenoble, La Rochelle, Lille, Limoges, Lyon, Montpeller, Mulhouse, Nantes, Nimes, Niça, París Orly, Pau, Perpinyà, Poitiers, Rodez, Saint Etienne, Strasbourg, Toulon, Toulouse, Tours.


Hospitals Privats en Plovdiv (Ciutat) - Directori - Llistat - Guia - hospital - Privats - Obshtina plovdiv - Plovdiv - Bulgària - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per categoria › Privats › Bulgària › Plovdiv › Obshtina plovdiv › Plovdiv (ciutat)\nHospitals privats en plovdiv (ciutat) Obshtina plovdiv > Plovdiv > Bulgària\nT'ha passat un accident domèstic? Vols saber quin hospital és el més proper a la teva llar? Si viu a Plovdiv (Ciutat), ja no us haureu de preocupar, perquè aquí us mostrem una guia completa de tots Hospitals Privats en Plovdiv (Ciutat).\nSi sou un metge, fisioterapeuta, infermera, psicòleg o professional de qualsevol altra branca d'assistència sanitària i voleu trobar feina, accedeu aquí a una llista d'ordinadors per rellevància de tots Hospitals Privats en Plovdiv (Ciutat). Així que ja tens la meitat de la feina feta perquè no hauràs de buscar aquests centres d'una en una.\nSi treballa en un dels hospitals que conformen aquest directori de Hospitals Privats en Plovdiv (Ciutat), si us plau, comproveu les dades del vostre centre. La salut és una de les més importants, i per això volem proporcionar informació de qualitat i veritable a les persones que busquen hospitals en qualsevol part del món.\nA Hospitalsworldguide ens agrada tenir una estreta relació amb els nostres usuaris, tenim la possibilitat que es puguin registrar Hospitals Privats en Plovdiv (Ciutat) i també tenim un formulari perquè els usuaris puguin contactar amb qualsevol tipus de dubte, consulta o error que tinguin. Han trobat en qualsevol fitxer d'un hospital.\nLlistat de Hospitals Privats pròxims a Plovdiv


Els països del G20 incompleixen l'Acord de París\nEls països del G20 incompleixen l'Acord de París i augmenten les seves emissions de CO2\nNomés la meitat dels països del G20 compleix els seus plans nacionals d'acció climàtica, però cap està ben encarrilat per a detenir l'escalfament a 1,5 °C\ndimarts, 12 de novembre 2019 - 19:36h\nLes 20 principals economies del planeta són responsables del 80% de les emissions de gasos d'efecte hivernacle | PixaBay\nCada vegada és més difícil arribar a complir les metes fixades a l'Acord de París per limitar l'escalfament global per sota dels 1,5°. De fet, no s'arribarà a complir aquest límit sense una major ambició per part de les grans economies mundials.\nAquest passat dilluns es va publicar l'informe Brown to Green, que analitza les polítiques i les accions climàtiques dels països del G20. El document adverteix que actualment cap dels membres està en camí de complir els requisits necessaris per a aconseguir els objectius establerts a l’acord.\nLa tendència actual ens condueix a un augment de 3° per sobre dels nivells preindustrials per a finals d'aquest segle. En cas d'aconseguir-se aquesta xifra, els impactes del clima seran més severs i augmentarà el risc que el planeta arribi a «punts d'inflexió crítics», després dels quals experimentarà canvis sistèmics profunds i irreversibles. Això causarà un augment catastròfic del nivell de la mar, així com sequeres i inundacions que podran amenaçar els mitjans de subsistència de moltes poblacions, com l'accés a l'aigua potable.\nEls països han d'impulsar més accions contra el canvi climàtic | PixaBay\nL’any clau és el 2020\nL'any vinent està previst que tots els països presentin objectius i plans nacionals revisats, una qüestió que estarà en el centre de les negociacions de la COP25 de Madrid. Serà la nova oportunitat per a incorporar els moderns desenvolupaments (innovació o menors costos en energies renovables o vehicles elèctrics) per a impulsar més accions exigents contra l'escalfament global.\nActualment, els països del G20 que estan complint la paraula donada a París són la Xina, el conjunt de la UE (França, Gran Bretanya, Alemanya i Itàlia), l'Índia, Indonèsia, Aràbia, Rússia i Turquia. Però si molts d'ells compleixen, és perquè els deures que es van autoimposar eren poc ambiciosos.\nLes 20 principals economies del planeta són responsables d'un 80% de les emissions de Gasos d'Efecte d'hivernacle. El 2018 les emissions d’aquests gasos van augmentar en tots els sectors d'aquests països. A més, l'informe considera que els actuals objectius climàtics presentats pels seus governs de cara a l'any 2030 són massa conservadors.\nLes energies renovables no són suficients per superar el creixement de les emissions dels combustibles fòssils | PixaBay\nI els deures?\nLa suma conjunta dels plans dels països del G20 no augura una reducció d'emissions de gasos pel 2030, sinó que en aquesta data seria el doble del requerit per a detenir l'augment de temperatures a 1,5 °C, allunyant-se globalment del camí de l'Acord de París.\nCal tenir en compte que per a contenir l'augment de temperatures en 1,5 °C i estabilitzar el clima, les emissions de CO2 que produeix l'home haurien de descendir un 45% de cara el 2030 en relació amb les del 2010 i continuar una tendència descendent fins a aconseguir un balanç net de zero emissions per a l'any 2050.\nLes energies renovables representen ja el 25.5%, però aquesta suma no és suficient per a superar el creixement de les emissions dels combustibles fòssils.\n"Venècia en alerta per les excepcionals marees altes" "Catalunya Diari assoleix la xifra més alta de lectors en català a internet de la història"


Blanco: «Cada ciutadà que quedi a casa significa un vot a favor del PP»\nEl PSOE demana «votar amb totes les teves forces» davant «l'abstenció» que «proposa» Rajoy\nEuropa Press | 22 febrer 2008\nJosé Blanco presentà ahir el lema de campanya solialista a la seu del carrer de Ferraz.\nEl coordinador de campanya del PSOE, José Blanco, presentà ahir els elements clau de la campanya electoral socialista per als comicis del pròxim 9 de març, campanya que tindrà com a lema principal: «Vota amb totes les teves forces».«Demanarem a la gent que voti amb totes les seves forces perquè el PP té totes les esperances posades en una participació baixa. El PP vol recuperar el poder gràcies a l'abstenció», afirmà Blanco a la seu socialista de Ferraz.\nSegons els socialistes, «el PP fa una campanya dirigida únicament a sembrar pessimisme i descoratjament», per generar «resignació» i que els ciutadans es desentenguin del seu dret de votar i decidir i hi renunciïn». «Perquè això no passi», advertí Blanco, «és necessari acudir a votar», perquè «cada ciutadà que quedi a casa és un vot a favor dels interessos del Partit Popular».\n«La gran qüestió és si decideixen pocs o decideixen molts», recalcà Blanco. «El PP vol que decideixin pocs per tornar-nos al passat, nosaltres volem que decideixin molts perquè prevalguin la democràcia i la mirada positiva. Que l'alegria de votar venci la tristesa en cas de quedar-ne fora precisament en el moment en què els ciutadans tenen tot el poder a les seves mans», reblà.\nL'eslògan del PSOE es plasmarà en 3.500 tanques, 8.000 cabines telefòniques, 3.000 marquesines de mitjans de transport i 20.000 fanals.Blanco afirmà que el valor del vot és el missatge que el PSOE vol traslladar en els seus anuncis electorals, tres espots de 30 segons rodats per la cineasta Isabel CoixetEls espots, que tenen com a fons la melodia del tema Defender la alegría, que han elaborat els artistes de la Plataforma de Suport a Zapatero (PAZ), volen transmetre la idea que «en democràcia no hi ha res de més sagrat que el vot», i que no hi ha raons per a la crispació.\nEn un dels anuncis, un jove que considera que el vot «per canviar les coses» que va emetre fa quatre anys «ha servit per a molt», i que recorre 300 quilòmetres per anar a cercar la seva mare i dur-la a votar, encara que sap que ella votarà el PP.


Esdeveniments for 11 març, 2018 | El Culturista\nAgenda del Sunday 11/03/2018\nL'aigua ens inspira, aprenem a dibuixar el pantà\nQuan: Diumenge 11 de març\nQuan: 15 i 29 de juliol, 4, 5, 12, 24 i 26 d'agost i 2 de setembre. Diferents horaris\nQuan: 26 d'agost d'11.00 a 12.30\nEn Max està castigat sense sopar, però aquella mateixa nit un bosc creix a la seva habitació, i apareix un oceà amb un vaixell. Així, navegant, en Max viatja a través del dia i de la nit fins a arribar allà on viuen els monstres. Aquesta és la història d’un viatge de llums i ombres.\nQuan: Diumenge 11 de març a les 11.00 i a les 12.30* *Interpretació en llengua de signes\nDurant tot un dia, l’ondulant i oníric edifici de la Pedrera acollirà la setena Festa Pallasso!, tota una jornada dedicada a l’art de ser pallasso!\nLa Bruna vol fer un regal d’aniversari al seu pare i vol trobar el millor regal del món. De vegades això sembla molt difícil, però potser no ho és tant! Narració en anglès.\nQuan: Diumenge 11 de març a les 11.30\nQuan: Dissabte 16 de juny a les 11.30\nEl cor de Tara\nContacontes i taller d’il·lustració: Marianna Triachini, pedagoga, i Alba Teixidor, il·lustradora, ens explicaran el conte il·lustrat El cor de Tara, una història sobre la creació del planeta en què aigua, terra, foc i aire bateguen en perfecte equilibri. A continuació, es farà un taller d’il·lustració amb els personatges de la història.\nQuan: Diumenge 11 de març d'11.30 a 13.15\nLa història dels Radiobots s’ambienta en un univers fantàstic, poblat per éssers increïbles i on la música sempre hi és present. Espectacle amb composicions pròpies que adapten registres com el pop, el hip-hop o la música electrònica al llenguatge dels menuts.\nLa literatura i el joc sempre han anat de la mà. La proposta consta d’un espai on els llibres i el joc de construcció es barregen. Una instal·lació literària d’àlbum il·lustrat i joc que proposa construir històries a partir d’una pàgina d’un llibre on convidem a crear i recrear narratives.\nQuan: Dissabtes 26 de maig i 16 de juny a les 17.00


Until They Sail - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPaul Groesse i William A. Horning\nRobert Anderson a partir d'una història de James Michener\nHattie Carnegie i Michael Woulfe\nUntil They Sail és una pel·lícula estatunidenca, dirigida per Robert Wise, estrenada el 1957. Tracta de quatre joves neozelandesos viuen amors de guerra durant el conflicte en el Pacífic.\nLa pel·lícula comença als jutjats de Wellington, on un testimoni incita Barbara Leslie (Jean Simmons) a recordar els esdeveniments que l'han portada al judici. Ella i les seves germanes Anne (Joan Fontaine), Evelyn (Sandra Dee), i Delia (Piper Laurie) viuen en Christchurch, on la majoria dels homes, incloent el seu germà Kit i Mark, el nou marit de Barbara, s'estan preparant per anar a servir a la Segona Guerra Mundial. Delia anuncia el seu compromís amb Phil Friskett (Wally Cassell), conegut com a "Shiner", que és un dels pocs solters que queden a la ciutat, però el rumor de la mort de Kit refreda la celebració. La repressora i moralista germana soltera Anne desaprova el casament, però Barbara defensa la decisió de Delia.\nJean Simmons: Barbara Leslie Forbes\nJoan Fontaine: Anne Leslie\nPaul Newman: El capità Jack Harding\nPiper Laurie: Delia Leslie Friskett\nCharles Drake: El capità Richard Bates\nSandra Dee: Evelyn Leslie\nWally Cassell: Phil « Shiner » Friskett\nAlan Napier: El procurador\nRalph Votrian: Max Murphy\nJohn Wilder: Tommy\nTige Andrews: Marine\nMickey Shaughnessy: Marine\nPatrick Macnee: El soldat Duff\nRobert Wise i Mark Robson havien adquirit originalment els drets per la història de Michener quan eren a la RKO. Els problemes de càsting els van forçar a retardar el rodatge quan els drets van anar a Hecht-Hill-Lancaster Productions que estaven a punt de contractar Burt Lancaster. Quan l'empresa va fer The Kentuckian en comptes d'això, MGM va adquirir els drets, primer pretenent el seu avantatge de contracte amb Glenn Ford. Robert Wise llavors va recomprar la pel·lícula a través de MGM en la seva última pel·lícula del seu contracte amb l'estudi.\n↑ «Until They Sail».\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Until_They_Sail&oldid=22743089»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 feb 2020 a les 17:02.


Els comerços de Tàrrega celebren els 40 anys de la Fira de Teatre amb una ruta retrospectiva – Comarques de Ponent\nadmin Posted On julio 28, 2021\nFoment Tàrrega, l’associació de comerços i serveis de la capital de l’Urgell, s’ha sumat a la commemoració del 40è aniversari de la Fira de Teatre al Carrer amb ‘La Ruta dels 40’. Es tracta d’una campanya que ha consistit en instal·lar un total de 40 elements característics que fan un repàs dels 40 anys de FiraTàrrega en 40 establiments comercials de la ciutat. Els clients que comprin en els comerços adherits a Foment Tàrrega rebran una butlleta i hauran de localitzar 10 elements diferents. Quan hagin omplert la butlleta amb almenys 10 segells d’establiments diferents, l’hauran de dipositar en una bústia ubicada a la cruïlla dels carrers del Carme i Santa Anna i entraran en un sorteig de tres vals de compra (de 500, 300 i 200 euros) i de dotze entrades dobles per a FiraTàrrega.\nMarc Roselló, de Foment Tàrrega, ha explicat que «hi ha un doble objectiu: que la gent surti al carrer i es passegi per diferents comerços, i donar-nos de nou la mà amb FiraTàrrega, que és un dels esdeveniments culturals i multitudinaris més importants que es fan a la ciutat».\nPer la seva part, la directora executiva de FiraTàrrega, Natàlia Lloreta, ha destacat que «després d’un any de guaret de fira presencial, sentim que era molt important recuperar la connexió local, i més tenint en compte que no vam poder celebrar la 40a edició el 2020» . Lloreta ha dit que es tracta d’un joc que alhora és una exposició dels 40 anys de FiraTàrrega.\nL’Ajuntament de Tàrrega també dona suport a la campanya, tal com ha explicat la regidora de Promoció Econòmica, Núria Robert: «Estem molt contents, sabem la importància que té la Fira i l’impacte econòmic que té a la ciutat, també sabem que sempre podem comptar amb Foment Tàrrega, l’associació de comerciants, que és molt potent, per tant, nosaltres donarem suport a totes les iniciatives que es facin».\nEstà previst que els comerços reparteixin 40.000 butlletes entre els seus clients i el sorteig es farà el dia 3 de setembre.


Treball amb dignitat - Kaidara\nTreball amb dignitat\nAutoria: Jennifer Williams Ramos\nAquest monogràfic reflexiona sobre el concepte de treball. Dóna a conèixer alguns dels drets laborals reconeguts internacionalment, i analitza el compliment dels drets laborals al nostre país a partir del que és més proper. Per fer-ho, proposa a l’alumnat fer enquestes als membres de la seva família. Igualment, aquest material posa sobre la taula que totes les persones tenim unes necessitats bàsiques que hem de satisfer per viure una vida digna. I fa vivenciar, mitjançant un joc, les relacions de poder que hi ha en les relacions laborals propiciades per l’actual sistema de comerç internacional.\nLes activitats van encaminades a sensibilitzar-se amb els treballadors i treballadores del Sud que pateixen situacions d’injustícia. I a identificar les dones com les grans oblidades malgrat que el treball femení és la base dels ingressos familiars a la majoria de països del Sud. Finalment, fa descobrir a l’alumnat el paper i el poder que podem exercir com a consumidors amb un consum crític i responsable. I fomentar la participació social i col·lectiva com a estratègia per aconseguir el respecte als drets laborals i el canvi de les regles en el comerç internacional. També dóna a conèixer el comerç just.\nAquest monogràfic està plantejat per treballar en quatre sessions de classe.\nAquest material forma part del monogràfic “Drets laborals”, que també ofereix activitats per a tots els cicles de primària i secundària.\nConnectant mons “Drets sense fronteres” més enllà de l’aula migracions i refugiats a l’IES Murillo


AMANIDA D’ARRÒS AMB SALSA DE BOLETS -dm - El Tupí\nIngredients: Arròs de colors (arròs llarg vaporitzat, arròs vermell, salvatge), pollastre, poma, carbassó, pebrot vermell, farina de BLAT, sal. salsa de bolets(nata culinària(LLET I DERIVATS), xampinyó, ceba, oli d’oliva, sal).\nPes net: 300grams\nCom consumir en fred: Sols cal treure de la nevera uns minuts abans del seu consum perquè s’atemperi i puguis gaudir de tot el seu gust. Obrir el taper(tupper) i consumeix directament o be emplatar-ho, tu tries!, bon profit.\nAMANIDA DE PASTA - dm €3,30\nAMANIDA DE LLENTIES - dm €3,30\nAMANIDA RUSA, “ensaladilla” - dm €3,65\nOUS FARCITS AMB TONYINA “2 MITATS” - dm €1,40\nSOPA - dm €2,10\nMACARRONS AMB BOLOGNESA- dm €2,50


Noureddine Ziani: retorn al segle XVII | UCRONIES\n← Els «errors» del PSC\nInvitació a la independència →\nPosted on 17 Mai 2013\tby jcalsapeu\nEmbarcament dels moriscos al port d’Alacant. (Pere Oromig-Francisco Peralta, 1612-1613. Col·lecció privada.)\nEls moriscos van ser expulsats dels Països Catalans entre 1609 i 1612. Foren 125.000 valencians, 38.000 aragonesos i 4.000 catalans (pobladors, aquests darrers, de les riberes de l’Ebre entre Mequinensa i Tortosa). Les raons que justificaren l’expulsió no van ser tant de caràcter religiós com polítiques i d’ordre públic. Joan Francesc Mira, a Vida i final dels moriscos valencians, ho conta així:\n“L’arquebisbe Ribera, en efecte, es lamenta que al Regne de València, en una província que Déu ha guardat lliure d’heretges, es practique massivament una altra forma d’heretgia i de blasfèmia contra el nom de Déu. Però es preocupa sobretot que, si no s’elimina el perill, un alçament general, amb ajuda turca i algeriana, pot provocar «la pérdida de España». Si les conspiracions morisques eren reals o suposades, o si eren exagerades per les manipulacions dels inquisidors i dels espies, l’efecte era el mateix: la por, i per tant l’increment del recel i de l’odi. Fins a l’extrem que algun prelat, com el bisbe de Sogorb Martín de Salvatierra, arriba a enviar a Madrid la proposta de deportar tots els moriscos a la inhòspita i remota terra de Bacalaos (lloc en realitat inexistent, que es confonia amb l’illa de Terranova), i de passada mutilar homes i dones, a fi que ràpidament s’acabara la raça. El confessor oficial del rei manifestà que hi estava d’acord. I el prior de Calatrava suggereix que «sin faltar uno de hombres, mugeres y niños, los metiessen la mar adentro en baxeles barrenados sin remos, timones, jarcias ni velas, y desta manera los embiassen al África». On no arribarien mai, evidentment, ofegats tots en alta mar.\n[…] Hi estava en contra el bisbe d’Oriola José Estevan, que el 1595 elabora un nou pla que inclou alhora factors d’integració i de repressió cultural, com ara suprimir l’autonomia de les aljames, crear escoles cristianes, i sobretot que «se les vede la lengua arábiga», ja que «quando los pueblos están sugetos a un mismo imperio, los vasallos tienen obligación a aprender la lengua de su dueño».”\nCom si no haguessin passat quatre segles, avui deporten un ciutadà català, morisc en certa manera. Ho fan, com al 1609, al·legant falses raons polítiques i d’ordre públic. Llavors els moriscos van ser expulsats perquè es mantenien fidels a la seva identitat cultural i religiosa; ara fan fora Ziani perquè promou la integració dels nous moriscos a Catalunya, i perquè defensa el dret de tots els catalans a ser lliures i conviure en pau.\nDetall de l’embarcament a Vinaròs, a recer del port dels Alfacs. Amb les galeres de l’esquadra de Sicília, sota el comandament de Pedro de Leyva, que apareix dret en la nau capitana. Per aquí van sortir cap al nord d’Àfrica els moriscos expulsats d’Aragó i de Catalunya.\nI mentrestant la Inquisició espanyola del segle XXI, igual que la del Barroc, va fent via en el seu programa ancestral: suprimir l’autonomia dels heretges, crear escoles contrareformistes i vedar la llengua dels infidels, que per alguna cosa “están sugetos”, són “vasallos” i s’han de posar a la boca “la lengua de su dueño”.\nAquesta entrada s'ha publicat en Nacionalisme espanyol. Independència i etiquetada amb Colonialisme, Eliminacionisme, Noureddine Ziani, Racisme. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


C/Poeta Joan Maragall, Madrid | Restaurant italià La Tagliatella\nEn un lloc estratègic, als peus de l’entrada nord de Madrid, s’ubica aquest bonic exponent de la cuina italiana. El cèntric carrer madrileny de Poeta Joan Maragall forma part del districte de Tetuán, caracteritzat com un mosaic de cultures que sembla voler afegir un vessant italià amb aquest espectacular restaurant.\nConvivint amb els moderns gratacels de Madrid i endevinant els petits nuclis rurals que encara sobreviuen dels orígens del barri de Castillejos, col·loca la seva nota artística La Tagliatella. Quina millor manera hi ha d’acompanyar la nostra cuina tradicional que contemplar cadascuna de les formes decoratives que emergeixen de les nostres parets: et portem el classicisme i la teatralitat barroca de l’art italià a la taula.\nEntre roleus i balustres, que de vegades respiren un cert exotisme, et proposem que vinguis a gaudir-ne en companyia, ja que el seu encant ho mereix; no cal dir que les nostres racions són perfectes per compartir.\nLa nostra carta, a més, envaeix de colors, formes, sabors i textures el bell entorn. Les pizzes més cruixents, les pastes més fines, les carns més saboroses i les amanides més variades són el resultat del saber fer mediterrani. Tampoc et pots perdre el toc dolç de la nostra carta per acabar una vetllada perfecta, digna de déus.\nComença a buscar companyia, que t’esperem a La Tagliatella, el teu restaurant italià a Poeta Joan Maragall!


Enyorança » Mosaic de Paraules al Vent (Bloc des d'Irlanda).\nBarcelona pels turistes, es segura? →\nby JosepArnau Posted on 15 Gener 2007\nAhir va morir l'avia d'una molt bona amiga, estic segur que sigui on sigui, estara orgullosa de la seva neta, jo n'estic de ser el seu amic.\nTota perdua es dolorosa, mes encara quan es tracta d'una persona estimada. Cap dels meus avis o avies es encara viu. Recordo epsecialment la perdua de l'avia Carmeta, encara l'enyoro.\nEra com la meva segona mare, havia passat moltes hores al seu costat. Cuidant les gallines, donant menjar als conills, esperant l'avi Pepitu a la vora del foc mentre m'explicava histories genials, anant plegats amb l'avi a l'hort per cuidar les plantes que despres ella tant deliciosament cuinaria,…\nFins i tot recordo que la primera bufanda del Barça me la van regalar ells dos, l'avi i l'avia. Quins records, i com t'enyoro iaia.\n9 Responses to Enyorança\n15 Gener 2007 at 20:49\nHo sento molt. Sempre és difícil afrontar la pèrdua d’algú que estimes. Fa temps, algú em va dir un dia; els records que avui et fan plorar algun dia et faran somriure. Suposo que aquest és el millor consell que puc donar, encara que jo no sóc ningú per aconsellar. Els meus sincers condols.\n15 Gener 2007 at 20:55\nItf, quan parlo de la meva avia es perque fa temps que va morir, no recentment.\n15 Gener 2007 at 21:23\nHo he entés, el meu comentari anava dirigit a la teva amiga. Potser no he estat gaire clar.\n15 Gener 2007 at 21:35\nJo ja no tinc avis i la veritat se’ls troba molt a faltar perquè són persones que ens han estimat com a fills i s’han sacrificat molt per nosaltres. Donem les gràcies d’haver-los tingut i disfrutat durant tota una vida.\n16 Gener 2007 at 11:47\nSempre és dur afrontar una pèrdua… i més si estimem de debó la persona. Hi ha gent que no les arriba a superar mai. Jo ho intento, tot i que de vegades és mlt difícil, però pensa que ell/a no voldria que patissis per res del món, et voldria feliç.\nJo sempre penso en una mena de lema en aquestes situacions i m’ajuda a tirar endavant:\nRecordar no es viure altra vegada però oblidar tmpc et farà ser més lliure.\njejejeje una mika incongruent potser, xò el k vindria a dir s q cal ser fort i mirar d tirar endavant!!!\nun blog mlt bonik!!! =)\n16 Gener 2007 at 12:33\nJo se que sona a topic , pero lo anormal es que un avi hagi d´enterrar al seu net.\nQue un net enterri al seu avi no deixa de ser llei de vida , dolorosa como la vida misma , pero llei de vida.\n16 Gener 2007 at 19:42\nTens rao Itf, era per si de cas jo havia mal escrit el post.\nMontse, a mi especialment la gent gran em fascinen, es ben cert que cal agrair-los la vida.\nSiviky, aixo es molt important, sempre ednavant.\nTens rao Mikel es llei de vida, malgrat tot dolen les perdues estimades.\n17 Gener 2007 at 21:04\nAixo de la mort de familiars es molt trist pero es aixi; aixi es la vida, uns marxen i els altres arriben.\n19 Gener 2007 at 11:17\nLa veritat es que ha estat dur, pero gracies als vostres anims ho he superat molt facilment.\nM’alegro de tenir amics com tu!


Exposició de l'APIV "Oficis Extraordinaris" | Paco Gimenez\n48a Fira del Llibre de València, del 25 d’abril al 5 de maig de 2013, Jardins de Vivers.\n“El tema d’enguany no pot ser més actual i donar motiu a interpretacions més diferents. Hi ha problemes de desocupació? Cal ser enginyós i creatiu en aquest món canviant? Cal ser innovador? Ací està la nostra resposta: les professions més imaginatives estan entre els millors llibres i autors de la història. Més de vuitanta participants en una de les exposicions més riques que la nostra associació ha preparat en les seues 15 anys d’existència.”\nLa meua participació en l’exposició:\nCuiner d’abord a la recerca de tresor. John Silver ‘el Llarg’, en “L’illa del tresor” (1883), de Robert Louis Stevenson (1850-1894)\nLa tasca del cuiner a bord d’un vaixell és la més important després de la del capità, doncs les seues decisions també afecten a tots els tripulants i passatgers. John Silver la va exercir brillantment en l’expedició de La Hispaniola servint bé tant als aristòcrates i cavallers com als honests marins i rudes pirates, sempre amb eficàcia, cortesia i jovialitat. Llàstima que la ben merescuda fama com a restaurador fóra eclipsada per la seua actuació com a capitost dels amotinats. Encara que consola saber que gràcies a la seua astúcia, i a l’amistat que l’unia al jove Jim, fóra l’únic pirata que isquera ben parat d’aquesta apassionant aventura.\nLa convocatòria de l’exposició es va concretar just quan estava realitzant un llibre dedicat a alguns dels personatges de ficció més cèlebres de la literatura, així que vaig aprofitar una de les il·lustracions ja acabades adaptant-la a les bases: vaig reforçar la faceta cuinera del personatge: eliminant a Ben Gunn, convertint l’espasa en una escumadora, afegint una illa-pastís, i… voilà:


Escola, escola i escola - El Periòdic d'Andorra\nPublicat el Dilluns, 12 de novembre de 2018 | 03:45 h\nLa Federació d’organitzacions per la llengua catalana va organitzar dissabte passat a Girona la I Jornada de la FOLC sobre la promoció de l’ús del català. La idea era compartir experiències, objectius i estratègies de les entitats d’arreu del domini catalanoparlant que lluiten per la llengua. Set territoris de quatre països diferents conformen el mapa i cadascun va tenir representació. I malgrat que les realitats sociolingüístiques varien en funció de les polítiques lingüístiques, es va donar veu a cada indret perquè vinguem del nord, vinguem del sud de terra endins o de mar enllà, l’activisme en pro de la llengua travessa fronteres.\nEn la taula rodona del matí hi van participar experts en el coneixement de la situació social de la llengua en diferents territoris i van exposar les dificultats i mancances de cada indret. Natxo Sorolla, sociolingüista de Xarxa Cruscat va centrar la seva exposició en la Franja, un dels territoris on la situació de la llengua és més delicada. Sorolla explicava que actualment només el 34% dels franjolins tenen el català com a primera llengua, una dada alarmant si tenim en compte que històricament cap llengua que hagi baixat del 31% de parlants no ha sobreviscut. Ara bé, la problemàtica de l’estat de la llengua a la Franja no només es deu al terreny que ha anat guanyant la llengua castellana, sinó també a l’envelliment de la població i al fet que els joves majoritàriament emigrin; per tant, a la minorització lingüística s’hi suma la minorització demogràfica. Per altra banda, l’andorrà Joaquim Torres va parlar de l’altra cara de la moneda: la situació de la llengua a Andorra, on el català sembla que té un valor social i és on té més capacitat d’atracció. No en va el nou centre de català que ofereix classes gratuïtes ha incrementat notablement el nombre d’inscripcions.\nMalgrat tot, encara hi ha molta feina per fer en matèria lingüística, ja que al nostre país hi ha àmbits en què el català gairebé no hi té presència. L’assignatura pendent és sobretot en els grans magatzems, als locals nocturns i al cinema. Tot i així, en el sector de la restauració també és difícil que ens atenguin en la llengua oficial. Per tot això, Sorolla insistia que ens cal «escola, escola i escola», tot i que no és l’única solució per assolir la plena normalització lingüística, sí que és evident que ajuda i molt.\nDe fet, durant la jornada es va recordar com s’ha intentat eradicar la llengua a l’escola. Referent a la Catalunya Nord, Eva Bertrana explicava que els francesos foren pioners a aplicar l’assetjament escolar, atesa la dura repressió lingüística que rebien els nens que parlaven català a l’escola. Maria Antònia Font va fer referència al collar d’ossos que a les illes feien posar a la seva mare per estigmatitzar els nens que parlaven català. I finalment, Joaquim Monclús afirmava que malauradament avui encara passa, sembla que al Matarranya hi ha una professora que sanciona la canalla per parlar en català.\nRepressions a banda, cal mirar el futur amb optimisme. Ester Franquesa, Directora General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, va cloure la jornada recordant tota la feina que s’ha fet i tots els passos que s’han assolit. Tot i així, Franquesa assegurava que la dedicació havia de continuar i, atès que és l’Any Fabra, va posar de model el mestre pel seu caràcter pacífic, reflexiu, bonhomiós i altruista. Per tant, caldrà que continuem actius per promoure la llengua i així poder aconseguir noves fites. I mentrestant... hem de fer «escola, escola i escola!».


“Gràcies Fabra, i vetlla’ns des de Prada”\nAra Premium 17/02/2018\nJordi Mir, estudiós de la figura del Mestre, ens guia en una visita pels escenaris de l’exili i la mort de Fabra, a l’Empordà i el Conflent\nImatge de la tomba de Pompeu Fabra, a Prada de Conflent. DAVID BORRAT\nAgullana / Prada de ConflentJordi Mir i Parache (Tremp, Pallars Jussà, 1935), professor de català, activista cultural, Creu de Sant Jordi, excursionista que podria dir el nom de tots i cadascun dels pics, comes i valls del país, l’home que va ajudar Puyal a construir el lèxic de les transmissions de futbol en català, que l’any passat va fer 75 anys que va veure un partit del Barça per primera vegada a la seva vida i que s’ha promès a ell mateix que continuarà anant al Camp Nou fins al dia que Messi plegui, és, a més a més, un expert en la vida i obra de Pompeu Fabra. Amb l’enyorat Joan Solà, i amb l’ajuda inestimable del filòleg Antoni Tobella i Vergés, va encarregar-se de l’edició de l’ Obra Completa de Pompeu Fabra.\nPerò molt abans que això passés els amics de Mir ja coneixien la devoció del trempolí per la figura del “seny ordenador de la llengua catalana”, perquè Mir ha portat gent a cabassos a visitar i retre homenatge a la tomba de Pompeu Fabra a Prada de Conflent.\n“Hi vinc sovint -explica-; per a mi és un plaer venir-hi i portar-hi gent. Ho faig tant com puc, aprofitant la celebració de la Universitat Catalana d’Estiu, la renovació de la Flama de la Llengua... Potser hi he portat milers de persones”.\n“I per què ho fas?”. Mir riu sorprès per la pregunta: “No sabria què dir-te. Ho faig perquè hi crec, perquè em sembla que no me n’hauré de penedir mai, perquè em surt del cor”.\nA petició de l’ARA, Mir ha repassat els indrets que marquen els últims sis anys de la vida de Fabra, que va morir a Prada de Conflent als 80 anys, el 1948.\nPer començar, el número 15 del carrer dels Marxants. “Del 39 al 42 Fabra passa per diversos indrets de la Catalunya del Nord i acaba instal·lant-se a Montpeller. Però els alemanys baixaven per França i els exiliats catalans se sentien cada vegada més incòmodes. Molts van marxar a Xile, Mèxic o l’Argentina. Fabra no s’hi veia amb cor, i això que li havien assegurat els diners per pagar els passatges de tota la família. Però va decidir quedar-se a Prada perquè, en el fons, ell tenia un convenciment superior: no se’n volia anar de Catalunya i aquí vivia en un país que se’l sentia propi”.\n“Vivia de l’aire del cel”\nEn aquella època, Fabra “vivia de l’aire del cel”. “Va escriure una gramàtica francesa, per la qual va cobrar una quantitat ridícula de drets d’autor. Sort en va tenir de Pau Casals, que el va ajudar econòmicament, perquè ell, de diners, no en va tenir. Va treballar tota la vida. L’any 1948 va estar redactant el curs de català per correspondència per als catalans exiliats pel món”.\nEl carrer dels Marxants és un carrer estret del centre històric de Prada. La casa on va viure Fabra té tot de porticons tancats a la façana. Li dic de picar a la porta i pujar al segon pis, però Mir m’adverteix que no pujarem. “No podem entrar a la casa. Els propietaris hi han estat sempre refractaris. Ningú ha pogut passar d’aquesta porta, cosa que a mi em sap un greu enorme, però els propietaris de la casa no en volen saber res. Ni tan sols han permès que s’hi col·loqui una placa. L’any 1963, quan es complia el cinquantenari de les Normes ortogràfiques, vam poder posar una placa, però al començament del carrer. La casa està controlada per la municipalitat, això sí, perquè no es pugui tirar a terra, però no s’hi pot entrar”. En aquest moment surt per la porta un dels propietaris dels pisos, que ens deixa amb la paraula a la boca i se’n va. No vol saber res de nosaltres. Mir, tranquil, replica: “Fabra serà més etern que els actuals propietaris de la casa”.\nCaminem cinquanta metres, fins a l’Ajuntament. Al balcó principal hi pengen la bandera tricolor francesa i la quadribarrada catalana. “El dia de Nadal del 1948 va morir al carrer dels Marxants, on havia viscut des del 1942, en la més gran austeritat. No tenien ni un nínxol per posar el seu cos. Fabra era un refugiat. I llavors les autoritats van tenir una bona pensada, i cal agrair-los-la. Resulta que feia tres anys que li havien concedit el doctorat honoris causa per la Universitat de Tolosa, i aquest honor va justificar que a l’Ajuntament de Prada hi instal·lessin la capella ardent. Dos dies més tard, en aquesta església d’aquí al davant, li van fer els funerals. Pau Casals va tocar el Cant dels ocells i un motet de Bach. Van arribar catalans de París, de Marsella o de Montpeller, però va ser impossible que vingués ningú de Barcelona. Amb prou feines hi va arribar la notícia i era impossible tenir els passaports a punt per creuar la frontera amb tan poc temps”.\n“La família Soler-Mateu li va cedir un nínxol del seu panteó perquè hi fos enterrat, i no va ser fins al 1972, precisament quan hi va haver algun intent de portar les restes mortals a Catalunya, que l’Ajuntament de Prada es va anticipar i li va donar un emplaçament solemne”.\nEn efecte, les despulles de Fabra reposen en territori administratiu francès, però en terra catalana: “Fabra havia decidit quedar-se a Catalunya, perquè això és terra catalana, i si Fabra era a Catalunya no podia tornar allà on ja era. Aquest és l’últim favor que ha fet a la consciència de país”.\nEl sol brillant però tebi del gener forada les branques dels xiprers del cementiri de Prada, on és fàcil trobar de seguida cognoms catalans a les làpides. A dos-cents metres de l’entrada, la tomba del mestre. Silenci i emoció. Hi ha algunes flors recents relligades amb la bandera.\n“Jordi, hem sacralitzat l’obra de Fabra?” “Sacralitzar-la no, jo en diria idealitzar-la, però també consolidar-la i en benefici de tots. Un poble ha de tenir el convenciment que té una llengua. I ens l’hem de creure. L’ortografia, per exemple, s’ha de considerar sistemàticament un convencionalisme, que podria ser d’una altra manera, però si tothom hi convé, se sacralitza sola. Fabra mateix, quan la gent li preguntava «Mestre, que podem fer servir aquesta paraula?», els contestava: «Esclar, feu-la servir, i després si molta més gent la fa servir, ja l’acabarem trobant normativa, mentre no sigui un barbarisme flagrant»”.\n“Fabra va fer servir la racionalitat. És una llengua ordenada per un enginyer. El diccionari el va escriure a mà, entre el 1925 i el 1930, amb fitxes que encara es guarden a l’Institut d’Estudis Catalans. Ho va fer ell sense ajudants”.\nSortim del cementiri de Prada. Jordi Mir ha perdut el compte de les vegades que ha fet aquest camí, però diria que s’emociona com el primer dia: “Jo estic tranquil, la llengua està assegurada. Mentre la gent la parli, la llengua s’anirà creant”.\n“Li diem adeu a Fabra, Jordi?” “Adeu, Fabra, gràcies, i vetlla’ns”.\nGener del 1939: l’última nit de Fabra abans de marxar a l’exili\nPompeu Fabra tenia 70 anys quan va marxar en bibliobús cap a l’exili. Les últimes cinc nits a Catalunya les va passar al Mas Perxés d’Agullana (Alt Empordà), una imponent construcció, més fortalesa que masia, que va servir d’últim aixopluc, abans de passar la ratlla, a personalitats com ara el president Lluís Companys, Xavier Benguerel, Mercè Rodoreda, Anna Murià, Joan Oliver, Antoni Rovira i Virgili o Francesc Trabal.\nHi van arribar a dormir prop de 300 persones, i testimonis escrits d’aquells dies retraten el grup d’homes i dones dormint en estances separades, compartint un sol lavabo, menjant calent un sol cop al dia, dormint vestits i amb les sabates posades sobre matalassos al terra, tapats amb cortines, en enormes sales glaçades.\nUna recança infinita\nEncara el dia 27 de gener s’hi va reunir la Institució de les Lletres Catalanes. Fabra va presidir la reunió, que va durar una hora. S’hi va parlar de constituir un “fons comú de queviures”. Benguerel escriurà que Fabra, lacònic, va dir-li “demà marxem”, amb la recança infinita que Pere Quart va immortalitzar.\nLlengua i excursionisme als actes del centenari, el 1968\nJordi Mir és un dels pocs supervivents del Secretariat que el 1968 va organitzar els actes de celebració del centenari del naixement de Pompeu Fabra.\nCal imaginar-se la situació: encara sota la dictadura franquista, amb accés limitadíssim a premsa, ràdio i televisió i, naturalment, sense escola en català, un grup de persones van aconseguir que a gairebé tots els pobles de parla catalana s’hi celebrés almenys un acte de reconeixement al seny ordenador de la llengua.\n“Vàrem haver d’anar a buscar patums més o menys connectades amb el règim -recorda Mir-\ni integrar-les en un comitè d’honor perquè els governadors civils no ens posessin problemes. Vàrem anar de poble en poble demanant a la gent si sabien d’algú que pel fet que el seu pare hagués estat mestre de català o hagués fet la guerra amb els republicans o escrivís o cantés en català o organitzés ballades de sardanes, s’avindria a organitzar un acte en un casal, en un ateneu o una parròquia, que nosaltres ja li enviaríem cartells i postals. I així, identificant personalment un a un els voluntaris, i municipi per municipi, vàrem celebrar l’Any Fabra del centenari el 1968, amb l’eslògan “Pompeu Fabra, la llengua d’un poble”.\nTriadú, Cirici Pellicer, Pujol\n“Recordo les reunions amb el pedagog Joan Triadú, que era una persona amb la qual me n’hauria anat allà on fos, pel seu criteri ferm. També hi havia Alexandre Cirici Pellicer, Jordi Carbonell, Jordi Pujol... Ja fa 50 anys de tot allò, i quan miro enrere, m’adono que estic molt satisfet de com va sortir aquell Any Fabra”.\nAquesta forma de celebració del centenari de Fabra és molt il·lustrativa de la personalitat propagandística de Jordi Mir i els homes i dones de la seva generació. En primer lloc, l’obsessió per fer visible la llengua catalana a tot arreu, d’una manera popular i positiva, tan normal com fos possible en aquell temps de persecució cultural.\nNo podien concebre una celebració de Fabra reclosa en un saló noble però clandestí, oficiada davant un grapat d’il·lustres resistents. Fabra havia ordenat la llengua per a tothom, no tan sols per als mantenidors de les essències.\nI en segon lloc hi havia l’excursionisme, és a dir, l’amor per la geografia del país.\nAmb motiu d’aquell Any Fabra, l’excursionisme s’hi va sumar amb entusiasme i amb la capacitat d’imaginar símbols que combatessin la dura realitat política i cultural. Així va néixer l’encesa d’una flama davant la tomba de Fabra que havia de ser portada a peu, durant una setmana de relleus, fins al monestir de Montserat, perquè fos guardada a l’abadia benedictina en una llàntia que es faria forjar ex professo. Jordi Mir va ser l’encarregat d’encendre la llàntia situada a l’atri del monestir. Des d’aleshores, cada any es renova la Flama de la Llengua.\nPompeu Fabra llengua


727 sentmenatencs sense feina - sentmenat.com\nInici Societat 727 sentmenatencs sense feina\n727 sentmenatencs sense feina\nL’atur es manté estable durant aquest principi d’any, amb un petit descens aquest mes de març que situa el nombre d’aturats al final del primer trimestre del 2012 en 727 persones, dues menys que al gener, i sis menys que al febrer, mes en què l’atur va arribar a la xifra récord de 733 persones inscrites al Servei Català d’Ocupació. Així, aquest març, la taxa de desocupació es va situar en un 15.51%.\nL’atur sembla estabilitzar-se el primer trimestre de l’any, però, això sí, en les taxes més altes des de l’inici de la crisi. Així, el mes de març va tancar amb un total de 727 persones desocupades, la xifra mes baixa dels primers tres mesos del 2012, sis menys que al febrer (-0.82%) i dues menys que al gener.\nLa taxa d’atur a Sentmenat, doncs, s’ha situat aquest mes de març en el 15.51%.\nQuant a l’increment interanual, el que va de març del 2011 a març del 2012, la variació ha estat de l’1,82%, amb 13 persones més inscrites al Servei Català d’Ocupació.\nPer grup d’activitats, els serveis continuen concentrant el major nombre d’aturats, amb 379 persones sense feina; el segueixen la indústria, amb 211 i la construcció amb 116.\nPer sexe, el nombre d’homes aturats és de 336, mentre que la xifra de dones sense feina és de 391.\nPer grups d’edat, són les persones incloses en la franja dels 25 als 44 anys les més afectades per la desocupació amb 371 persones (176 homes i 195 dones), seguides pels majors de 45 anys, amb 305 (131 homes i 174 dones) i pels menors de 25, amb 51 (29 homes i 22 dones).\nAbr 18, 2012 Redacció\nMiquel Crous, primera prova, primera victòriaImmigració, llengua i independència, a debat


Gràcies perquè hem demostrat que tots som ciutadans i ciutadanes exemplars davant del repte d’una Festa Major en plena pandèmia -\noct. 9, 2020 Festes populars\nArticle de la Regidora de cultura de l’Ajuntament de Molins de Rei\nFa uns dies, al pregó de la nostra Festa Major, explicava que enguany havíem decidit dur a terme la Festa Major Sant Miquel 2020, perquè confiàvem i creiem en tots els molinencs i totes les molinenques i en la seva actuació responsable complint les mesures de seguretat davant la pandèmia.\nAra, i tot just una setmana desprès de que la Festa Major hagi acabat, escric aquestes ratlles per donar-vos les gràcies. Gràcies perquè hem demostrat que tots som ciutadans i ciutadanes exemplars davant del repte d’una Festa Major en plena pandèmia.\nDotze dies de festa, més de cinquanta activitats, 4.000 sol·licituds per participar als actes, i amb la majoria de vilatans i vilatanes demostrant, com deia, responsabilitat, compromís i solidaritat; i sobre tot, deixeu-m’ho destacar, una gran capacitat d’adaptació a la nova realitat i a les incerteses presents i futures.\nPlegats hem demostrat que la cultura és i ha de ser segura.\nL’esforç que hem realitzat conjuntament; administració, entitats i ciutadania, ha tingut la seva recompensa. Han estat dies d’enyorança, hem trobat a faltar el correfoc del divendres amb el diables, els dimonis, el cuc i l’entxuscat; la sortida del camell del dissabte; la nostra diada castellera; la tradicional cursa de Sant Miquel i la bicicletada; a les puntaires i els escacs… En definitiva, hem enyorat molts moments tradicionals de la nostra Festa Major i sobretot hem enyorat poder anar als actes, ballar, el contacte amb els amics…les restriccions i protocols de la COVID-19 ens ho han impedit. Però bé, amb esperança i ganes, esperem que l’any vinent tornem amb més força que mai i, no ho dubteu, que com sempre, des de l’Ajuntament de Molins de Rei i apostarem fort i amb convicció per la cultura i la Festa Major. Units, tornarem a omplir els carrers de la nostra vila de festa, disbauxa, tradició i cultura.\nLa intenció d’aquest equip de govern és clara: continuar apostant decididament per la cultura. Seguirem programant cultura, en tots els seus formats, a la vila de Molins de Rei durant aquesta legislatura. Perquè la cultura és i ha de ser part de la nostra vida.\nFinalment, i no em cansaré de repetir-ho, gràcies, gràcies i gràcies a tots els molinencs i molinenques, per no fallar-nos, per fer-nos confiar, per seguir les normes de protecció de la salut i de seguretat, però sobretot, GRÀCIES per gaudir de la nostra Festa Major amb responsabilitat.\nAinoa Garcia_Regidora de cultura de l’Ajuntament de Molins de Rei


Apalni Traditional Guesthouse Paralia Skotinas Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apalni Traditional Guesthouse\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Paralia Skotinas, no busqui més enllà de Apalni Traditional Guesthouse. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apalni Traditional Guesthouse és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com express check-in/check-out, instal.lacions de barbacoa, bar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, nevera, plat de dutxa, assecador de cabell per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de pesca, equitació. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apalni Traditional Guesthouse no troba competidors en cap categoria.


Actualizada 15/01/2020 a las 17:02\nper comprar qualsevol cosa sense moure’ns del sofà de casa s’han multiplicat de manera exponencial amb l’arribada d’internet a la majoria de cases i la popularització dels mòbils. D’aquest consum desmesurat no en van quedar al marge la música o el cinema, tot i que la cultura més aviat va patir els efectes de la pirateria. Si volem uns pantalons o una bossa de mà no tenim més remei que pagar. Podem mirar d’aconseguir-lo en\nmés o menys solvents en webs de compravenda, però al final hem de donar les dades de la nostra targeta de crèdit. Un dels drames culturals de les darreres dècades ha estat la pirateria: no hi ha gairebé ningú que no tingui un disc gravat o hagi vist una pel·lícula descarregada il·legalment d’internet. Aquesta pràctica, estesa i socialment acceptada, va posar contra les cordes una indústria musical i cinematogràfica que, defensada per la dubtosa i corrupta Societat General d’Autors i Editors, es negava a acceptar les noves regles de joc. La venda de discos i les entrades per al cinema són negocis que tendeixen a ser residuals, i la facilitat per crear còpies i enllaços a internet per visualitzar o descarregar continguts no tenia cap tipus de fre.