Institut Santiago Sobrequés i Vidal | Secundària i Batxillerat | Pàgina 4\n🔊 ACTUALITAT 🔊\nDes del consell esportiu del Gironès ens han animat a participar en aquest projecte per incidir en els valors de l’esport. Durant algunes sessions d’Educació Física hem treballat actituds positives i negatives que ens trobem tant quan som espectadors com quan som jugadors.\nDivendres 26 de març hem xerrat amb dues jugadores de l’UNI Girona que han contestat totes les preguntes que els hem fet relacionades amb els hàbits saludables, dona i esport i sobre la Còvid.\nHabitualment aquest projecte acabava amb una trobada esportiva amb tots els centres participants. Degut a la situació que vivim, aquest curs és molt probables que no ho puguem dur a terme. Esperem poder-ho fer més endavant.\nCoeducació, ESO, ESO 1, Portada 0\nEls alumnes de Literatura Universal de 1 BAT participen en el festival de literatura MOT INS, del 3 al 5 de març.\nÈlia Serrano i Pol Hernàndez han col.laborat en la sessió inaugural, conduïda per Marta Cava, bibliotecària. La resta de companys ha seguit la sessió des de l’institut.\nDemà dijous, participarem en els tallers, a la Biblioteca Carles Rahola.\nDivendres farem la cloenda en streaming.\n1r Batxillerat, Batxillerat, Portada 0\nUs informem que, enguany, la Jornada de Portes Obertes del nostres centre es realitzarà de manera virtual mitjançant la plataforma Google Meet. Serà necessari un correu GMAIL per accedir.\nAquesta jornada està programa per al 10 de març a les 19:30h amb la possibilitat d’ampliar-la a una nova jornada al dia següent en funció de la demanda.\nENLLAÇ A LA VIDEOCONFERÈNCIA: https://meet.google.com/oum-sijm-tda\nEl passat 18 i 19 de febrer, els alumnes de 1r de batx van realitzar la sortida de Nòrdic Walking des de la matèria d’ Educació Física, seguint els protocols de seguretat pel Covid i amb el seu grup bombolla, fent així una pràctica d’ activitat física en el medi natural proper de la Vall de Sant Daniel acompanyats pels monitors del Nòrdic Walking Girona i els respectius tutors.\nDesprés de tants mesos sense poder fer cap activitat, els alumnes ho van valorar molt positivament.\nAvui, Dia de les Dones i les Nenes en la Ciència, les i els alumnes de 1r d’ESO han gaudit de la xerrada telemàtica de la Irene Montero, científica de la Vall d’Hebron, dins del marc de la jornada #100tífiques #DiaDonesiCiència #WomenInScienceDay #Coeducació\nTrobada virtual dels Comitès Ambientals del Gironès, Pla de l’Estany i Baix Empordà\nEl dimecres 3 de febrer, alguns dels delegats verds del nostre centre van participar en la 1a Trobada Virtual de Comitès Ambientals.\nHi va haver un espai d’intercanvi d’experiències i de reflexió sobre diferents propostes per tirar endavant. Va ser una experiència molt positiva i… Llegeix més»\nEl passat dimarts 2 de febrer els alumnes de 4t d’ESO van participar a la primera jornada de SPIRIBOL de Girona, un esport molt divertit i molt solidari.\nLliurament dispositius electrònics a l’alumnat\nEl curs 2020-2021 els centres públics estem rebent els equipaments destinats als docents i els destinats a tots els alumnes dels nivells educatius de 3r i 4t d’ESO, Batxillerat i CFGM, així com als alumnes que no disposen d’ordinadors a les seves llars dels nivells educatius de 5è i 6è de primària, 1r i 2n d’ESO i CFGS.\nDes del centre posem a la vostra disposició un d’aquests ordinadors per tal que l’alumnat en faci el bon ús necessari per seguir el seu aprenentatge. És la vostra responsabilitat assegurar-vos que es manté en bon estat al llarg de tot el curs, moment en el qual s’haurà de retornar al centre.\nEl centre pot demanar al llarg del curs diversos punts de control si així ho considera. Recordeu que no és el vostre ordinador en propietat, sinó que el centre us el deixa en préstec.\nPer poder utilitzar-lo cal que l’alumne introdueixi l’usuari i la contrasenya que es proporciona el dia del lliurament i que pot canviar per una que el sigui més fàcil recordar. La seva identificació permet al centre gestionar les seves dades.\nEsperem que en pugui treure el màxim profit.\nMarcats en groc els canvis respecte al curs passat.\nFIRA EXPOJOVE VIRTUAL\nWEB TRIA EDUCATIVA\n"Subratllem en groc els canvis respecte al curs anterior".


Més d'onze milions de xinesos, en quarantena pel coronavirus\nLes autoritats xineses van tancar dimecres a la nit els accessos a la ciutat de Wuhan, ciutat d'11,8 milions d'habitants i focus del brot de coronavirus que ha causat almenys 17 morts, per imposar una quarantena amb l'objectiu d'evitar la propagació del virus.\nA aquest efecte, el comandament de control i prevenció de la pneumònia ha decretat el tancament del transport públic urbà, així com els transports fluvials i de passatgers de llarga distància. També ha estat tancat l'aeroport i s'ha prohibit que els ciutadans surtin de la ciutat excepte en casos especials.\nLes mesures de prevenció també s'han anunciat a les ciutats veïnes d'Huanggang (6,6 milions d'habitants) i Ezhou (1 milió d'habitants).\nLa quarantena arriba en un moment en què la Xina es disposa a celebrar l'Any Nou Xinès, que aquest any té lloc el 25 de gener i que tradicionalment suposa un gran moviment de població per assistir a les festivitats als seus llocs d'origen.\nEl govern de la ciutat també va emetre un ban en el qual estableix l'obligació de portar mascareta en llocs públics; el personal de les institucions públiques també haurà col·locar-durant l'horari laboral.\nMinisteri d'Exteriors Aconsellen no viatjar a zones de la Xina afectades pel coronavirus El Nacional\nSALUT El risc de coronavirus a Espanya és "molt baix" segons els experts El Nacional


Torra recusa el president del TSJC per la seva «flagrant falta d'imparcialitat»\nEl president Torra, amb la seva dona i els seus advocats, a la sortida del TSJC després de declarar.\nImatge d'arxiu del president Torra, amb la seva dona i els seus advocats, a la sortida del TSJC després de declarar.\nLa defensa recorda que Barrientos s'ha posicionat contra el procés i els llaços grocs\nActualitzada 09/09/2019 a les 13:41\n«Estem davant d'un cas flagrant de falta d'imparcialitat». Així s'expressa la defensa del president de la Generalitat, Quim Torra, per demanar la recusació del president del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), Jesús María Barrientos, en el judici que se celebrarà contra Torra el 25 i 26 de setembre per un delicte de desobediència a les resolucions de la Junta Electoral Central sobre els llaços grocs. L'escrit argumenta que Barrientos «s'ha posicionat sobre els presos polítics, sobre la suposada neutralitat dels espais públics, sobre els llaços grocs, sobre la resolució de la JEC i fins i tot sobre la ideologia i posicionament polític« del president de la Generalitat. «És difícil imaginar una major falta d'imparcialitat que la que concorre en el recusat», conclou.\nLa defensa recull en el seu escrit diferents mostres de declaracions de Barrientos que acrediten, diu, «que no només té una postura política diametralment oposada» a la de Torra, sinó que a més «l'expressa com expressa la seva opinió sobre fets nuclears del present procediment, que són la base per afirmar la seva absoluta falta d'imparcialitat objectiva i subjectiva».\nConsidera absolutament legítim que tingui la seva opinió política i ideologia, però adverteix que «en una societat democràtic el que s'exigeix d'un jutge és que la mateixa no es faci pública», ja que «això afecta la imatge d'imparcialitat que ha de tenir tota persona cridada a enjudiciar». En aquest cas concret, continua l'escrit, «la seva opinió va desbordar l'esfera institucional», ja que Barrientos «ha rebutjat amb especial contundència totes les tesis sobre l'exhibició de símbols que tenen a veure amb la solidaritat i suport als presos polítics així com les banderes estelades», objecte del judici del 25 i 26 de setembre.\n«El que s'espera en una societat democràtica és que els jutges no exterioritzin la seva visió de temes sobre els que s'han de pronunciar després en un judici oral», conclou la defensa, que subratlla que «no només s'ha perdut la imparcialitat obligada, sinó igualment la més mínima prudència», ja que resultava evident que seria el TSJC qui acabaria jutjant Torra si els fets pels quals se l'acusa de desobediència arribaven als jutjats.\nLa petició de recusació també recorda que Barrientos va abandonar un acte perquè el president del Parlament va parlar de presos polítics, i ironitza sobre si ara també abandonarà la sala quan se'n parli durant el judici, o bé «silenciarà o expulsarà els lletrats defensors».\nSi Barrientos presideix el judici, acaba, «aquest només servirà per alterar i adulterar la realitat política catalana, però mai resistirà ni el pas del temps ni el pes dels recursos».\nComenta el contingut : Torra recusa el president del TSJC per la seva «flagrant falta d'imparcialitat»


VIA ARMACHI: SETMANA SANTA L'ALCÚDIA,09\nSon algunes imatges de la Setmana Santa a L'Alcúdia, que enguany, amb la complicitat de l'oratge, hem acabat sense greus problemes. Caldria resaltar la inimaginable assistència de públic a tots els actes, en especial a la "Tamborà" del Dissabte de Glòria i la "Festa Pasquera" del Diumenge de Pasqua.\nComença la Setmana Major 2010 !¡!\nEtiquetas: 09, ACTUALITAT, FESTES, L'ALCÚDIA, TURISMO, VIDEO\nEnhorabona per aquest video de diapositives , quina Setmana Santa mes way fan en equest poble. jo enguany m´ho e pasat de lo milloret , mes que mai


Els centres d'acollida temporal d'emergència d'Alacant atenen 138 persones en situació de vulnerabilitat per la COVID-19\nOltra ha visitat els centres d'acollida temporal d'emergència de la Conselleria a Beniarbeig i Alacant\nLa vicepresidenta ha mantingut també una reunió amb associacions de veïns i entitats de la zona nord d'Alacant\n(10/06/2020) - Oltra ha visitat els centres d'acollida temporal d'emergència de la Conselleria a Beniarbeig i Alacant\n- La vicepresidenta ha mantingut també una reunió amb associacions de veïns i entitats de la zona nord d'Alacant\nLa vicepresidenta i consellera d'Igualtat, Mónica Oltra,\nha destacat la "resposta social" que durant la pandèmia han oferit els centres d'acollida temporal d'emergència (CATE), habilitats per la Conselleria per a atendre les persones més vulnerables que s'han vist afectades per la crisi social i sanitària provocada per la COVID-19.\nLa vicepresidenta ha visitat els centres d'acollida temporal d'emergència de la Conselleria a la província d'Alacant, ubicats a Beniarbeig i a l'alberg La Florida de la capital alacantina, on ha assenyalat la importància d'aquests recursos que s'han adaptat durant l'estat d'alarma per a atendre de manera específica les noves situacions de vulnerabilitat que ha provocat la pandèmia i que no es podien atendre amb els recursos ordinaris del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials.\nEntre el 24 d'abril i el 7 de juny s'han atés als dos CATE un total de 138 persones majors de 60 anys, concretament 55 a Beniarbeig i 83 persones ateses al d'Alacant.\nAquests recursos compten amb un equip de professionals mèdics i d'infermeria; de psicologia; treball social, i administratius. En aquests centres s'ha prestat atenció mèdica a les persones usuàries en situació de dependència o deteriorament cognitiu i s'han oferit serveis de fisioteràpia, atenció social, gestió d'assumptes personals, serveis d'animació o teràpies ocupacionals, entre altres accions. A més, disposen de servei de bugaderia i manteniment.\nEn concret, amb el Decret del 3 d'abril, de subvencions a les entitats locals titulars de Serveis Socials d'atenció primària, la Conselleria va destinar 911.901 euros per a prestacions econòmiques individuals, servei d'atenció a domicili, barris inclusius i el fons d'alimentació infantil per a fer front a l'impacte de la COVID-19.\nEn aquest sentit, la vicepresidenta ha assenyalat que les ajudes tenien com a objectiu "reforçar l'acció i la presència dels Serveis Socials municipals" d'acord amb la resolució de la Conselleria en què s'establia que els Serveis Socials d'atenció primària "havien de continuar garantint les prestacions socials", i no se'n podien suspendre les funcions, ni tancar-los, excepte en els casos que així fora decretat.\nOltra ha destacat "els esforços del Consell del Botànic", a través de la Conselleria d'Igualtat, per reforçar l'atenció social als municipis, "que són la porta d'entrada; el primer lloc al qual acudeix una persona quan necessita ajuda és el seu ajuntament", ha recalcat.\nPer això, des de 2015, Igualtat ha multiplicat per cinc el pressupost per a dotar de personal de serveis socials els ajuntaments, que ha passat de 9,6 milions a 23,2 a la província d'Alacant. Això suposa passar de finançar 152 professionals a 875 i, conseqüentment, passar d'haver-hi un treballador social per cada 12.174 habitants a haver-hi un treballador per cada 2.181. La millora de la ràtio, ha assegurat la vicepresidenta, "redunda en la millora de l'atenció i el coneixement de les necessitats".


El Correfoc de Manresa serà protagonista al COET de Vilafranca - Manresa Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Cultura » El Correfoc de Manresa serà protagonista al COET de Vilafranca\nEl Correfoc de Manresa serà protagonista al COET de Vilafranca\nEs tracta del principal certamen del país sobre espectacles de foc\nEl Correfoc de Manresa serà protagonista al COET de Vilafranca // Imatge cedida per l’Ajuntament de Manresa\nEl Correfoc de Manresa centrarà una de les ponències del COET, el Certamen Obert d’Espectacles amb pirotècnia Tradicional, que se celebra aquest dissabte 31 d’octubre a Vilafranca del Penedès. Aquest esdeveniment s’ha convertit en una referència de les manifestacions de cultura popular dels Països Catalans que tenen com a eix principal la pirotècnia tradicional.\nEl Correfoc de Manresa, que des de l’any 1982 tanca la Festa Major de la capital del Bages, és a dia d’avui una manifestació única als Països Catalans per les seves característiques festives, amb dimonis i imatgeria pròpia, amb música identificativa creada expressament per a la festa i amb una gran complexitat organitzativa i varietat pirotècnica.\nEl periodista manresà, Carles Jódar, coautor del llibre “El Correfoc de Manresa” i impulsor de la pàgina web dedicada a les músiques del Correfoc, serà l’encarregat d’exposar la història, les característiques tècniques i les organitzatives d’aquest esdeveniment en la conferència que obrirà el Certamen Obert d’Espectacles amb pirotècnia Tradicional. Serà a l’Auditori Montserrat Junyent de l’Ateneu Municipal de Vilafranca.\nCarles Jódar és un activista cultural, educador i periodista impulsor del projecte cooperatiu GEDI Media. És membre de Xàldiga, del grup de Fogueres i Fogaines i va formar part dels diables de Xàldiga. També va ser coordinador de l’Equip Permanent de l’entitat que organitza anualment el Correfoc, entre altres festes manresanes.\nEl COET comptarà enguany amb l’exposició itinerant “Pirotècnia de Festa”, que es presenta a Vilafranca notablement ampliada, amb materials antics i actuals d’empreses pirotècniques i col·leccionistes particulars, procedents de Reus i de diferents poblacions de Catalunya i el País Valencià.\nHi haurà xerrades al voltant de la pirotècnia durant tot el dia del COET. Al matí a l’Ateneu, a banda de la intervenció de Jódar, Daniel Villarubias presentarà el llibre “La pólvora com a senyal de festa”, i Griselda Castells i Irene Sánchez presentaran les Carretilles de Sant Pere de Torelló, un costum festiu celebrat en aquest poble d’Osona.\nA la tarda, a la Capella de Sant Joan, Juan Luís Garcia Estellés, explicarà la seva col·lecció d’elements pirotècnics festius i Ramon Vallverdú parlarà sobre el model penedesenc de Balls de Diables.\nUn cop finalitzades les xerrades, es farà una cercavila amb el Ball de Diables d’Esplugues de Llobregat, el Drac de la Bisbal d’Empordà i el Drac de Vilanova i la Geltrú.\nTots els actes de l’esdeveniment són organitzats per l’ Associació de Cultura Tradicional COET, constituïda després d’organitzar la primera edició del Certamen el 2013.\n#Carles Jódar #coet #Correfoc #Vilafranca


Doudleby u Českých Budějovic Doudleby República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Doudleby\nVeure tots els 4 allotjaments a Doudleby.\nDoudleby 161E, Doudleby, Doudleby, República Txeca, 370 07 - Veure al mapa\nMés informació sobre Doudleby u Českých Budějovic\nDissenyat tant per oci com per negoci, Doudleby u Českých Budějovic està situat idealment a Doudleby; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nDoudleby u Českých Budějovic ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Esquí, equitació, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Doudleby u Českých Budějovic és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Doudleby.\nTots els tipus de viatgers (9)Parelles (1)Famílies amb infants petits (4)Famílies amb infants grans (1)Grups (3)


Els alumnes del programa Tutoria Entre Iguals de l'IES Enric Valor de Monòver participen en una ruta cultural pel poble - La Teua Ràdio\nEls alumnes del programa Tutoria Entre Iguals de l’IES Enric Valor de Monòver participen en una ruta cultural pel poble Col·legis\nby Èlia Armero | 16 Abr 2019\nEls alumnes de 4t d’ESO de l’assignatura de Projecte Interdisciplinari han presentat els seus treballs d’investigació sobre diferents aspectes del poble als companys de 1r i 3r d’ESO i els han proposat moltes activitats, tal i com han explicat els docents responsables d’aquest projecte a La Teua Ràdio.\nEn el parc del Salitre, la Plaça de la Malva, el Parc d’Enrique Deltell, el Jardí del Casino i el Jardí de la casa Rico Jara, se’ls ha oferit una exposició sobre algunes de les espècies vegetals que s’hi poden trobar. Cada alumne de 1r amb el seu tutor TEI de 3r ha realitzat tot seguit una sèrie d’activitats que han quedat arreplegades a un dossier.\nAl parc del Salitre un altre grup ha explicat diferents jocs populars de Monòver i els alumnes han pogut aprendre a jugar.\nA la Casa de Cultura podien visitar, a l’àgora, l’exposició Igualtat als carrers, una reivindicació sobre la presència de la dona als carrers del nostre poble, i a l’auditori una representació teatral sobre la llegenda del frare Macianet.\nFinalment tots els grups s’han trobat al parc de l’Albereda on han cantat, acompanyats pel conjunt instrumental de l’institut, algunes cançons de Pasqua arreplegades pels mateixos alumnes i amb l’arranjament musical realitzat per ells.\nPer a portar a terme aquestes activitats els alumnes de 4t han comptat amb l’ajuda d’alguns voluntaris de 1r de Batxillerat, així com amb personal de la Casa de Cultura, de l’Ajuntament i investigadors i gent del poble que els ha ajudat en les seues investigacions. D’aquesta manera “s’ha aconseguit un vertader treball interdisciplinari, en el qual s’han obert les portes de les aules i els alumnes han pogut treballar amb companys d’uns altres nivells i s’han obert també les portes de l’IES i han pogut eixir fora del centre, interactuar amb diferents institucions, monovers i monoveres i compartir amb ells els seus treballs”, com destaquen des el centre.\nL’exposició Igualtat als carrers, subvencionada per la regidoria d’Educació es podrà visitar durant les pròximes setmanes a la Casa de Cultura de Monòver.\nCuques de llum 07/07/2019\nEl fort vent d’ahir deixa diverses indències en Petrer 07/07/2019\nFarmàcia de guàrdia de hui a Monòver 07/07/2019\nRessenya Wilkie Collins 07/07/2019\nMor un home d’un infart en una botiga del Fondó de les Neus 06/07/2019


Espanya supera el milió de contagis de coronavirus - À Punt\nÉs el primer país europeu en assolir la xifra i el sisé del món amb més contagis.\nCribat massiu que s'ha fet aquest dimecres a Ordizia, el País Basc, per a detectar nous contagis / Gorka Estrada (Efe)\n21 d'octubre 2020 - 19:17\nEspanya supera el milió de contagis de coronavirus des del començament de la pandèmia, després que el Ministeri de Sanitat haja notificat aquest dimecres 16.973 noves infeccions. La Covid-19 ha afectat 1.005.295 persones des que es detectaren els primers casos l’hivern passat.\nLa dels contagis globals no és l'única fita numèrica que ha assolit Espanya aquest dimecres. Hui també s’ha confirmat la xifra més alta dels contagis que diàriament confirma el Ministeri de Sanitat. Mai abans s’havien notificat quasi 17.000 nous contagis.\nAmb aquest volum de positius, Espanya es converteix en el primer país de la Unió Europea que supera el milió d’infeccions de Covid-19, seguida de prop per França, que presenta 930.745 infeccions des del començament de la crisi sanitària. Del continent europeu, solament Rússia registra més infeccions que Espanya, 1.431.635 segons les xifres oficials.\nAmb la xifra del milió de contagis, Espanya és també el sisé país del món amb més casos diagnosticats. Només els Estats Units, l’Índia, el Brasil, Rússia i l'Argentina estan per davant.\nQuant a les defuncions, Sanitat ha informat de 156 noves, de manera que la xifra de víctimes de la pandèmia creix fins a les 34.366 al conjunt d’Espanya. En aquest aspecte, Espanya és el tercer país amb més morts vinculades a la malaltia, per darrere del Regne Unit i Itàlia i segons recull l’informe diari del Ministeri de Sanitat.\nNo obstant això, si s’atén a la letalitat del virus, Espanya no és dels països que presenta una xifra més elevada, és el sisé amb major mortalitat, superat per França, el Regne Unit, Itàlia, Bèlgica i Suècia.\nRespecte a la situació als hospitals, hi ha 13.698 pacients amb Covid-19 ingressats al conjunt de l’Estat i, d’ells, 1.930 estan a les unitats de cures intensives (UCI).


L’Escola Municipal de Teatre obri la matrícula el pròxim divendres de forma presencial i per correu electrònic – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n12 septiembre, 2017 vlcseo 181 Views 0 Comments\nEl centre oferta aquest curs dos aules per a la formació d’alumnes menors de 14 anys i dos més per a iniciació i perfeccionament d’adolescents i adults\nL’Escola Municipal de Teatre comença un nou curs i obri la seua matrícula el pròxim divendres 15 de setembre a les 20 hores. Els interessats poden inscriure’s a través del correu electrònic o de forma presencial, un procediment que s’ofereix enguany per primera vegada. Les persones que escullen la primera opció han d’enviar un correu electrònic a l’adreça escuela.teatro@castello.es a partir de les 20 hores de divendres, mentre que els que preferisquen la modalitat presencial deuen matricular-se en la Casa de la Cultura el mateix dia de 20 a 21 hores. El director de l’Escola Municipal, Víctor Antolí, avisa que “la demanda sempre supera l’oferta, per la qual cosa és recomanable no demorar-se”. Verònica Ruiz, regidora de Cultura, destaca per la seua banda aquest servei municipal “que ofereix una formació de qualitat tant als que tenen intenció de dedicar-se professionalment al teatre com a qui busca només una activitat recreativa”.\nEn aquest exercici l’Escola oferta dos grups de xiquets i xiquetes per a menors de 14 anys i altres dos per a majors d’aquesta edat. Els més xicotets es divideixen en dos grups atenent les seues edats: de 7 a 9 anys i de 10 a 13. Reben una classe setmanal d’una hora i quart de duració. Mentrestant, els majors disposen de dos nivells (iniciació i perfeccionament), cadascun dels quals consta de dues classes setmanals, els dimarts i els dijous, de dues hores cadascuna.\nEn acabar el curs, que s’estén des del 15 d’octubre fins al 15 de maig, els alumnes de l’Escola Municipal de Teatre, tant els més xicotets com els adolescents i adults, representen una obra davant el públic. Els espectadors i aficionats que ho desitgen poden enguany, a més, assistir a les anomenades aules obertes, que els permeten conèixer el procés de formació d’un actor i en què consisteixen les classes. “Als alumnes i les alumnes els serveix, per la seua part, com a forma de perdre la por a actuar davant del públic i a habituar-se a la seua presència”, assenyala Víctor Antolí, director del centre. Aquesta iniciativa té lloc a finals de desembre i després de les festes de la Magdalena. Igualment, els majors disposen de tres tallers de formació al llarg del curs, a més de les classes setmanals.\nEls professors de l’Escola Municipal formen els alumnes i les alumnes en matèries com interpretació, expressió corporal, veu i dicció, i espai i escenografia, sempre adaptades al seus nivells i edats. A més, durant el seu procés d’aprenentatge, rebran la visita de dos professors convidats, Antonio Sellés i Concha Doñaque, que impartiran tallers que versaran des de la dansa contemporània, la presència i la atenció plena fins a la preparació per al càsting i la interpretació per a cinema i televisió. Igualment, s’organitzarà bimensualment la projecció d’una adaptació teatral al cinema amb l’objectiu d’educar els alumnes i les alumnes com a espectadors perquè puguen formar-se en cada projecció que vegen.\n← Porcar destaca la “plena normalitat” amb la qual s’ha iniciat el curs escolar a Castelló\nLa universitat popular reobri el procés de matrícula per a donar cabuda a les 900 persones que no van poder fer-ho per problemes informàtics →\nLa Ruta del Mitjà a València comença el 24 de maig #comparteUnmedio\nEls xiquets i xiquetes del Sanchis Yago no podran tenir les hores d'anglès que demanda la seua comunitat educativa "per


La Roca del Valles / Comarcas: Valles Oriental\nHabt. / Ine 2005 10032\nDirección Carrer de Catalunya, 18-24\nWeb Oficial La Roca Del Valles\nWeb de Interés Informació de La Roca del Vallès\nE-mail municipio ajuntament@laroca.cat\nEl nostre municipi pertany al Vallès Oriental Oriental, al límit amb el Maresme, a la vall mitjana del Mogent, accidentat a l'Est pels vessants interiors de la Serralada Litoral (534 m altura), sector on es localitzen els boscs de pins i alzines (2427 hectàrees).\nL'església parroquial de Sant Sadurní de la Roca, que fou fundada per l'abadessa Emma de Sant Joan el 932, fou engrandida i totalment renovada entre el 1557 i el 1581. Aquesta església, que és la que ens ha pervingut, és d'una nau (dividida en tres trams coberts amb volta de creueria), amb dues capelles laterals per banda, construïdes entre els contraforts; l'absis és poligonal i la porta, a la façana de ponent, és del tipus del gòtic tardà, amb detalls renaixentistes. Les mènsules que sostenen les arqueries i les gàrgoles del capdamunt dels contraforts són esculpides, com també ho són les claus de les voltes. L'església posseeix un magnífic retaule barroc dedicat a sant Sadurní i col·locat a l'altar major. Fou obrat per Antoni Comas i data del 1620; consta d'un cos de cinc compartiments i d'una predel·la.\nA més del poble de la Roca del Vallès, cap del municipi, el terme comprèn, també, els pobles de Santa Agnès de Malanyanes, les antigues quadres de Valldarió, Vilalba i Sant Lleïr, com també l'antic monestir de Sant Pere del Bosc i l'antic castell de Bell-lloc, que dóna nom al nucli de Bell-lloc, que juntament amb el de Vilalta entra, fins a l'estació de la RENFE, en el terme de Cardedeu i utilitzen els serveis d'aquest darrer municipi. El terme comprèn també diverses urbanitzacions (la Pineda, la Roca II, Sant Carles, Can Gurri), la zona de les Valls, prop de la carretera cap a Granollers, formada per diverses masies distants entre si, i les agrupacions de Can Berengó i Can Montcau.(ftes y fotos ver links de la ficha)


Comtat de Valois - Viquipèdia\nEl comtat de Valois fou una jurisdicció feudal de França. Mes tard va existir el Ducat de Valois (1407-1789). La dinastia de Valois, dita així del nom del ducat, va regnar a França. La capital del comtat fou primer Vez (llatí Vadum ) i després Crépy-en-Valois.\nLa primera dinastia comtal deriva de Carlemany per mitjà del seu fill Pipí i el seu net Bernat reis de Itàlia. Són els anomenats herbertians o herbèrtides.\nEl fill de Bernat, Pipí anomenat Pipí de Péronne, fou comte al Vermandois cap el 840 governant Péronne, Sant Quintí i Senlis. Estava casat amb Rotaida de Bobbio i va deixar tres fills: Heribert, Pipí i Bernat. El primer fou el tronc dels comtes de Vermandois i el segon dels comtes de Valois i Senlis.\nLa línia de Valois es va repartir entre els fills del comte Bernat mort tradicionalment fixada el 956: Hubert, que va rebre Senlis, Robert que va rebré Péronne, Robhold que va ser el tronc dels senyors de Chantilly i després de Huntingdon i Northampton, i Adela que va casar amb Walerà, abans identificat com comte de Vexin però que seria Walerà comte d'Arlon. El comte Gautier II es va desfer del vassallatge que devia al bisbe d'Amiens i aquesta funció va esdevenir vinculada a la família comtal.\nEls comtats no es van poder mantenir units i es van separar a la mort de Gautier II, però el 1063 Raül III els va tornat a unificar i encara els va ampliar. A la seva mort el fill Simó, que estava destinat a la vida eclesiàstica, com a únic fill va haver d'acceptar la successió (1074) però al dia de la seva boda va decidir fer desenterrar al seu pare, que havia estat excomunicat i enterrat fora de llocs sants, per portar-lo a terra sagrada; la visió del cadàver en descomposició el va impressionar tant que va tornat a fer-se monjo i va morir cap el 1082. Alguns comtats van passar a altres hereus i el comtat de Valois va passar pel matrimoni de la germana de Simo, Adela, esposa del comte de Vermandois (mes tard, el 1118, els comtes de Vermandois també van recuperar Amiens).\nPerò aquesta nissaga de Vermandois tampoc tenia fills mascles. Adelaida es va casar am Hug senyor de Crepy però nomes va tenir una filla anomenada Isabel. De seu segon enllaç amb Renaud comte de Clermont-en-Beavaisis va néixer Raül IV, però el fill d'aquest, Raül V, va morir sense successió i els tres comtats van passar a la germana Isabel que es va casar amb Felip d'Alsàcia que va heretar el comtat de Flandes. El 1179 es va fer reconèixer comte igual que la seva muller i hereu únic pel rei de França i a la mort de la seva muller el 1182 es va proclamar sobirà de Valois, Vermandois i Amiens; però la germana de Isabel, Leonor, amb suport del rei de França, va reclamar la successió i finalment el 1185 Felip va renunciar. Leonor va vedir els comtats de Valois, Vermandois i Amiens a la corona francesa (1214) i es va retirar a un convent.\nComtes de Valois i Senlis [modifica]\nComtes de Valois [modifica]\nComtes de Senlis [modifica]\nSenyors de Péronne [modifica]\nComtes de Valois, Vexin i Amiens [modifica]\nCasa de Vexin [modifica]\nCasa de Vermandois [modifica]\n1102-1152 : Raül I el Valent V de Valois (1085 † 1152), comte de Vermandois i de Valois (aqui Raül V), recupera Amiens el 1118, fill.\nmorta la seva dona es va quedar amb les seves possessions en base a una cessió reial de 1179, violant els drets d'Eleonor de Vermandois, germana d'Isabel o Elisabet. Finalment el rei li va fer entregar els comtats a Eleonor que havia acordat la cessió a la corona francesa.\nel 1214 va fer formal cessió dels seus drets a al corona francesa i es va retirar a un convent.\nDucs de Valois [modifica]\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Comtat_de_Valois&oldid=11176468»\tCategories: Comtats de FrançaDucats de França\tMenú de navegació


La fiscalia demana entre 48 i 53 anys pels majors d'edat acusats del crim de la Patum | B Llibertari\n9-Març-2007 - Abusos d'autoritat, Patum 2005\nLa fiscalia demana entre 48 i 53 anys de presó per a cadascun dels nou joves majors d’edat acusats del crim de Josep Maria Isanta durant les festes de la Patum de Berga, el 2005. El fiscal els considera coautors d’un delicte d’homicidi i els imputa també temptativa d’homicidi, a més de lesions, amenaces, desordres públics i maltractaments. La família Isanta demana una pena més alta perquè considera que va ser un assassinat i no pas un homicidi.\nLa fiscalia demana 53 anys de presó per a cadascun d’ells excepte per a un, a qui en demana 48 anys i mig perquè sosté que no va participar en un dels delictes de lesions i maltractaments. El ministeri públic té en compte que els acusats van ferir onze persones. Tots ells romanen a la presó de manera preventiva fins que es dicti sentència.\nEls sis menors d’edat que també van estar involucrats en el crim, ja han estat jutjats. L’Audiència de Barcelona els va condemnar a penes d’entre tres i set anys d’internament, també per un delicte d’homicidi. Tots van ser considerats coautors del crim.


Esporles expressa el seu condol als familiars de la jove que ha mort aquest dilluns\ndBalears/Agències | 26 juny 2017\nUna jove de 16 anys ha mort aquest dilluns horabaixa després que la columna d'un hostal li hagi caigut damunt mentre passava per a baix. L'al·lota procedent de Catalunya estiuejava al municipi d'Esporles amb la seva família. El fet ha ocorregut al voltant de les 16.30 hores d'aquest dilluns a l'hostal Sa Fita, situat al carrer Joan Riutort, a Esporles.\nSegons han assenyalat, la jove, que havia vingut a passar uns dies a l'Illa al costat de la seva mare i el seu germà petit, es trobava jugant amb el nin a una hamaca que estava enganxada a dues columnes laterals. Una de les columnes de marès ha cedit caient sobre l'al·lota. A l'arribada del personal sanitari, la menor ja patia una parada cardiorespiratòria que li ha provocat la mort.\nÉs per això que, des de l'Ajuntament d'Esporles, han cedit a suspendre totes les activitats del programa de festes d'aquest dilluns. I, des de tots els membres de la corporació municipal i, en nom de tot el poble, han volgut transmetre el seu condol i s'han sumat al dolor de la família.\nHostal SA FITA, no Zafira...\nQualsevol persona de bé lamenta aquesta tragèdia. Una abraçada molt forta a la família.


Setmana del Ioga amb sessions especials, del 14 al 18 de juny\nEl ioga es una práctica física, mental i espiritual que s'originà a l´Índia. La paraula Ioga prové del sànscrit i significa 'unitat', ja que simbolitza la unió del cos i la ment. A Can Caralleu pots practicar...\nEl 15 de juny celebrem l'Aquafest, una festa recreativa aquàtica per a tota la família\nVine a la 21a Festa recreativa aquàtica del Claror Cartagena, una festa recreativa a l'aigua per tota la família amb jocs familiars, inflables i circuit lúdic. Dissabte 15 de juny · Jocs familiars a la piscina petita ·...\nPlanifica el curs vinent! Inscripcions obertes a les activitats 2019-20\nAquí pots informar-te de totes les activitats i serveis que t'oferim la propera temporada 2019-20 a Can Caralleu. N'hi ha per totes les edats i gustos! Clica a sobre de cada activitat per obtenir més informació. Curs 2018-19 Adults Dona...\nAquest estiu, els teus fills aprendran anglès mentre juguen a bàsquet!\nAtenció! Prepara't per gaudir del millor esport en equip aquest estiu, mentre aprens anglès: nou campus de Bàsquet & Anglès al Claror Marítim. Per a nois i noies d'entre 7 i 15 anys. Del 22 al 26 de juliol, de 9 a 18h. Tècnics...\nCursos de natació per a totes les edats. Inscripcions obertes per al curs 2019-2020\nJa saps què faran els teus fills el curs vinent? Apunta'ls a un curset de natació al Claror Marítim. Milloraran el seu nivell, perdran la por a la piscina i faran amics! Consulta aquí tots els cursets infantils i joves que oferim per edats: Natació...\nNo paris aquest estiu! Tenim una àmplia oferta d'activitats\nL'estiu ja és aquí! Si vols gaudir-lo fent esport i divertint-te, aprofita les activitats de juliol i setembre que hem preparat per tu. Al Claror Marítim et proposem activitats a la sala, esports a l'aire lliure i cursos de natació...\nJa tenim les escoles guanyadores del Premi Alex Garcia de la Milla!\nDes dels Clubs Claror incentivem l'esport en l'edat de creixement. Per això volem involucrar a les escoles a fomentar l'esport entre els seus alumnes i, entre d'altres iniciatives, les engresquem a participar a la Milla Sagrada Família, la mítica...


IB3N | Es Mercadal promou una “miniestació de bus”\nIB3 Notícies > societat > Es Mercadal promou una “miniestació de bus”\nEs Mercadal promou una “miniestació de bus”\nEl Consell invertirà 60.000 euros perquè es pugui renovar la marquesina ja existent al municipi\nEs Mercadal estrenarà aquest hivern una “miniestació de bus”. Així l’han batiada almenys els tècnics de l’Ajuntament d’un projecte que rebrà una inversió de 60.000 euros del Consell de Menorca per a fer-ho possible.\nEn realitat, es tracta de renovar la parada que hi ha actualment amb una nova marquesina per protegir més els usuaris de les inclemències del temps. Es Mercadal es troba al bell mig de Menorca i rep cada dia 48 expedicions diferents de transport públic. Les línies de bus a l’illa van superar l’any passat els 2,5 milions passatgers.


Restaurant “El Celler de l’Aspic” – Raconets\nAnterior article Restaurant “Artte”\nProxim article Hotel “Hostal Sport”\nS’accedeix amb cotxe sense problemes. Està al centre de Falset.\nBusqueu un lloc acollidor en ple Priorat amb cuina delicada i on el vi hi juga un paper força protagonista? Doncs... aquest és el vostre lloc!\nUn passadís escalonat i bastant llarg t'endinsa cap al cor del restaurant. Colors suaus i vitrines amb caixes de vins és tot el que es pot veure de moment.\nAl final del passadís, hi ha una sala diàfana a on destaca una filera de llums d'estil modern i que li dóna molta força al menjador. Em va encantar el contrast. A l'igual que la barreja de biga de ferro amb la clàssica volta catalana del sostre. La sala està molt cuidada. Un finestral gran deixa entrar la llum i permet tenir vistes de Falset. És un menjador tranquil i on s'està súper a gust.\nTipus: cuina catalana. El Toni Bru prioritza el producte de qualitat i això es nota en cadascun dels seus plats. Fa una cuina d'arrels tradicionals adaptada a avui dia. Va obrir "El Celler de l'Aspic" al 2003, però els seus orígens es remunten al 1987 amb la obertura de l'"Aspic" a Amposta. I... no oblidem que és president dels Sommeliers de Tarragona... cosa que justifica que el vi tingui un paper rellevant aquí. La carta canvia cada estació de l'any. A part de la carta, hi ha tres menús degustació (Menú de Tast, Menú Priorat i el Menú dels Vins). Vaig tenir la oportunitat de fer un menú similar al de Priorat.\nSopa de patata de Prades amb oli i tòfona - deliciós. Plat finíssim i elegant. Se'm va fer curt. L'oli i la tòfona són els que li donen la força a la patata.\nCloïsses estofades amb carxofa i salsa verda - un "mar-muntanya" molt diferent. Bona barreja on el Toni aconsegueix que les carxofes no anul·lin el gust de les cloïsses. Em va sorprendre gratament.\nTrinxat de patata i col de paperina amb botifarra blanca de perol i tòfona - un altre plat estrella. Mai havia provat aquests tres productes junts... sensacional!\nCalamars saltejats amb calçots i carxofa - d'aquest plat només puc dir: veniu i proveu-lo! És el plat que em va captivar. Calçot amb calamar??? Força atrevit i agosarat... genial el resultat!\nGall ecològic amb salseta de bolets - es desfà.\nMil fulls de crema amb taronja - és important dir que totes les postres les fan ells.\nPastís crema catalana amb pinya i maracuyà - fantàstic! No podíem acabar d'una manera millor.\nUbicat dins l'edifici de la Cooperativa, completament restaurat, bona cuina i tracte molt agradable... què més es pot demanar?


Platja d'Aro 2021: Un Carnaval per recordar - Gidona\nA finals d’estiu de 2020 s’anunciava la suspensió de la Rua de l’any 2021 arran de la situació de pandèmia global provocada per la Covid-19, en una decisió consensuada amb els Carnavals agermanats de Santa Cristina d’Aro i Sant Feliu de Guíxols. Però l’esperit del Carnaval es manté viu en els mateixes dates en què s’hagués celebrat amb l’estrena del lloc web propi amb un recull de la seu origen, història i evolució (carnaval.platjadaro.com) i dues exposicions: una en l’àmbit urbà en les tres viles del municipi i l’altra al primer pis del Palau d’Esports i Congressos de Platja d’Aro. Una iniciativa de l’Ajuntament de Castell d’Aro, Platja d’Aro i S’Agaró i la col·laboració de les colles carnavalesques locals que permet fer una retrospectiva de més de quatre dècades de celebració amb un recull d’imatges històriques i contemporànies, fer memòria de tots els seus cartells o recordar tots els Reis i Reines Carnestoltes.\nEl Carnaval de Platja d’Aro és avui un refent arreu del país, i el seu punt àlgid, la Gran Rua de Carrosses i Comparses el dissabte situat entre el Dijous Gras i el Dimecres de Cendra, n’esdevé la seva màxima expressió. El format actual d’un dels esdeveniment que han fet famosa la població és relativament jove. Va començar fa més de 40 anys, i curiosament, no va prendre d’inspiració cap Carnaval caribeny, sinó el centreeuropeu de la ciutat suïssa de Lucerna. La celebració d’aquesta festivitat a la vila però, és molt més antiga, d’abans de la Guerra Civil espanyola, i amb alguns elements que recorden molt als actuals.\nEls orígens: dels ballets a la postguerra\nSovint en l’imaginari col·lectiu hi ha la creença que Platja d’Aro va sorgir del no-res ara fa 70 anys, enmig d’un extens sorral banya pel mar. El nucli de Fanals -nom originari de la població- però, té un vida molt més reculada en el temps. Aquell veïnat, que fins l’any 1858 formà part del municipi de la Vall d’Aro -juntament amb Castell d’Aro, Solius, Santa Cristina d’Aro, Bell-lloc i Romanyà de la Selva- era a primers del segle passat, un poblet d’uns 400 habitants, dedicat a l’agricultura. Hi havia diverses societats de socors mutus, també un casino, i s’organitzaven activitats socials al llarg de l’any, com ara el Carnaval.\nLa festa era molt coneguda i popular a tota la comarca malgrat ser una vila petita. Sobretot la jornada de Dijous Gras amb els populars Ballets (una representacions barreja de cançó satírica, teatre i dansa, que es en cercavila i també, casa per casa), les sardanes i els balls de tarda i de nit amb les millors orquestres del moment. També ho era el dimarts, quan ja s’organitzava el Ball de la Dona. Elles pagaven entrada i anaven a treure els homes a ballar, però a diferència de com es fa avui arreu, no anaven amb la cara tapada.\nL’origen dels Ballets del Carnaval de Platja d’Aro és desconegut; però se sap que amb la base musical de moda de cada moment se substituïa la lletra original per una altra de to satíric creada per a l’ocasió i es representava ballant un dansa amb diversos components disfressats, però sempre amb dos personatges centrals, el rei i la reina, que duien el pes de la representació. La participació era masculina -i la reina era un home caracteritzat- i la festa començava al matí amb una volta per les cases del poble on hi feien representacions breus; i a la tarda era el moment de fer-les complertes, moment que la vila s’omplia de visitants que també assistien als balls de tarda i nit.\nLa Guerra Civil va marcar un punt d’inflexió en el Carnaval, i molt especialment la prohibició de celebrar-lo, decretada pel nou règim dictatorial. Malgrat aquesta circumstància, la festa es va mantenir, però molt minvada.\nL’inici del Carnaval modern dins l’envelat\nL’adveniment de la democràcia va obrir una nova etapa a tot el país, i el Carnaval de Platja d’Aro tornà a agafar volada. L’any 1978 es va traslladar la celebració a un envelat, i al 1979 s’introduí la figura del Carnestoltes, de llarga tradició a Catalunya. Diverses comparses es passejaven pels carrers fent gresca, acompanyats de bandes musicals belgues i suïsses. Dues novetats inspirades en el Carnaval de Lucerna, a Suïssa, on l’any 1975 una delegació municipal s’hi traslladà per estudiar-ne el model, de la mà d’Andrés Zimmermann, popular restaurador, originari d’aquesta ciutat, i un dels més grans dinamitzadors de la festa amb la colla Els Pipas.\nL’any 1980 va iniciar-se la Gran Rua de Carrosses i Comparses amb només 15 participants (cinc anys més tard ja eren 50 sobretot de les poblacions veïnes, a més de les locals, és clar). La gran nevada el dia de la Rua sempre acompanyarà el Carnaval de 1983. El Carnestoltes començà a anar acompanyat de la seva pròpia colla carnavalesca el 1984, en la mateixa edició que es va recuperar el Ball de la Dona.\nLa programació d’activitats de l’envelat es traslladà el 1988 al nou Palau d’Esports i Congressos, on en la dècada posterior s’hi va celebrar la Mostra Gastronòmica de Carnaval (o de la Cuina de la Vall d’Aro), i on el Ball de la Dona aconseguí un èxit esclatant, amb l’atractiu que eren els dones, del tot disfressades, les que demanaven als homes per ballar sense saber aquests amb qui ho feien… I a partir d’aquí hi havia insinuacions, malentesos, confusions, i parelles que es formaven i d’altres que es trencaven. També en el llindar de les dues dècades es feien dues populars activitats: la Batalla d’Ous entre dos equips i la Carrera de Llits amb aquest mobiliari degudament guarnit i equipat amb rodes giratòries de fins a 12 cm i hi compatien parelles, un al damunt i l’altre empenyent.\nTambé els centre escolars participaven de la festa amb disfresses per cursos i una gran desfilada acompanyada pel Rei i la Reina del Carnaval i també els establiments i comerços del municipi hi participaven activament, tot ambientant els seus locals i el seu personal (durant una bona colla d’anys amb concursos d’aparadors, d’ambientació general i de locals de nit), i fins i tot els personal de l’Ajuntament -alcalde inclòs- es disfressaven per atendre a la ciutadania. En aquells anys també es van consolidar els agermanaments amb els Carnavals d’Olot, Santa Cristina d’Aro i Sant Feliu de Guíxols, que des de llavors es coordinen amb diversos aspectes logístics i organitzatius.\nEl moment àlgid de la Gran Rua\nAmb el pas dels anys van canviant les tendències, i desapareixen les comparses al carrer en favor de la Gran Rua, que a partir del segle XXI veu com va creixent cada cop més el nombre de colles carnavalesques participants: fins l’any 2000 es mantenien a l’entorn de la cinquantena, però només quatre anys més tard ja van ser-ne 81, circumstància que va motivar l’aposta per dividir durant quatre edicions (de 2005 a 2008) la Rua en dues jornades, una per a les carrosses, i l’altre per a les comparses.\nPrèviament, la Companyia Comediants -que havia protagonitzat l’espectacle de la cerimònia de cloenda dels Jocs Olímpics de Barcelona 1992- va commemorar el 25è aniversari l’any 2002 amb un espectacle de foc i pirotècnia, llum i color anomenat Dimonis de Carnaval amb l’Avinguda de S’Agaró, la Plaça de l’Ajuntament i la Platja Gran com a escenaris principals amb la participació dels diversos reis carnestoltes i de figurants de les colles locals i que van descriure com “una història de sensacions contràries i d’atracció, amb la que es proclama la necessitat que tenim les persones d’estar juntes a través dels antics mecanismes de la festa profunda”.\nLes edicions més recents del Carnaval\nEn els darrers anys s’ha consolidat definitivament la presència dels Reis Carnestoltes com una parella formada per una Reina i un Rei, combinant-t’ho amb altres fórmules imaginatives (per exemple, un pòquer exclusiu de Reines l’any 2010 o l’acompanyament de quatre nimfes el 2011).\nGirona serà la seu d’una prova pilot de passi digital “covid-free” per... Palafrugell impulsa La Garoinada en el seu 30 aniversari


Triomfalismes estúpids davant la dramàtica realitat\nAquests dies estem assistint a una certa eufòria dels governants d'aquí i d'allà, anunciant un canvi de tendència econòmica i l'inici de la recuperació. Però la publicació, aquests dies, de les dades de l'Enquesta de població activa (EPA) i de l'atur registrat constaten que la recuperació ni arriba a l'ocupació ni a les persones. Les xifres i la seva evolució indiquen que la població activa baixa i l'ocupació no creix, que l'atur es manté en nivells insostenibles, que la precarietat augmenta i que la desprotecció i la pobresa avancen.\nAquests dies estem assistint a una certa eufòria dels governants d'aquí i d'allà, anunciant un canvi de tendència econòmica i l'inici de la recuperació. Però la publicació, aquests dies, de les dades de l'Enquesta de població activa (EPA) i de l'atur registrat constaten que la recuperació ni arriba a l'ocupació ni a les persones. Les xifres i la seva evolució indiquen que la població activa baixa i l'ocupació no creix, que l'atur es manté en nivells insostenibles, que la precarietat augmenta i que la desprotecció i la pobresa avancen. Les dades refreden l'alegria dels governants, que segueixen sense canviar el rumb d'unes polítiques que estan empobrint la societat i les persones i fan augmentar les desigualtats.\nLa població activa ha disminuït. Hi ha menys persones entre 16 i 64 anys amb feina o que busquin feina, 37.400 menys que el trimestre anterior i 81.300 menys que fa un any. Molts treballadors i treballadores d'origen estranger tornen cap al seu país d'origen o marxen cap a un altre i molts joves autòctons emigren per manca d'oportunitats ací. Una part de població potencialment activa passa a la inactivitat desanimada per les escasses expectatives de creació d'ocupació.\nHi ha menys ocupació i de menor qualitat. La població assalariada indefinida s'ha reduït a Catalunya des del 2009 un 13,7%, 315.700 persones, el 80,3% del total de l'ocupació destruïda, i l'ocupació temporal ha perdut un 8,4%, 41.200 llocs de treball. Mentre la jornada parcial no ha deixat d'augmentar, la jornada completa no ha deixat de caure. Avui, a Catalunya, 477.100 persones treballen a temps parcial. La destrucció d'ocupació estable i a jornada completa i l'augment de la temporal i de la jornada parcial mostren l'evident precarització del mercat de treball. Se substitueix ocupació estable per temporal i es reparteix el treball que es realitzava a jornada completa per més treball a temps parcial, fet que genera ocupació a menor temps, salari i drets.\nEls nivells d'atur són insuportables i les petites reduccions s'expliquen per la caiguda de la població activa. El 1r trimestre es tanca amb 840.200 persones a l'atur, el 22,1%. Cada cop és més difícil tornar al mercat de treball, fet que provoca l'augment de l'atur de llarga durada (més del 50% d'aturats ho són fa més d'un any) i l'esgotament de les prestacions d'atur (només el 33% dels aturats reben alguna protecció). Això fa que hi hagi més famílies amb manca de recursos econòmics que queden desprotegides per un sistema de prestacions cada cop més restrictiu i excloent. Darrere les xifres de l'atur hi ha persones, llars i famílies senceres que no poden fer front a les despeses més bàsiques. Avui el 42% de les persones en atur viuen en llars on tots els membres són a l'atur. L'atur de llarga durada continua creixent i cada cop més persones es troben en l'abisme de l'exclusió social.\nAquesta és la realitat dramàtica del país. Necessitem menys missatges triomfalistes sobre la fi de la crisi i la recuperació econòmica i més esforços per revertir aquesta situació dramàtica, per reactivar l'economia i crear ocupació, ja que l'atur és el principal problema del país. S'han de canviar les polítiques econòmiques i laborals, acabar amb les polítiques d'austeritat i les retallades que obstaculitzen el creixement. Cal una reforma fiscal justa i progressiva i reforçar la negociació col?lectiva. Però sobretot s'ha de garantir la subsistència a les famílies que en aquests moments no tenen cap tipus d'ingrés, mitjançant la millora de la protecció de la renda mínima d'inserció i la implementació de la renda garantida de ciutadania.


Els Agents Rurals denuncien un caçador per abatre un cérvol sense autorització al Pallars Sobirà\nviurealspirineus 12:53 24/02/22\nL'home també ha estat denunciat per no dur la peça de roba d'alta visibilitat obligatòria des de l'any 2003\nels per pallars sense denuncien sobira\nEl cérvol abatut i abandonat a la zona de caça controlada de Sort, Soriguera i Rialp /Agents Rurals\nEls Agents Rurals han denunciat un caçador del Pallars Sobirà per abatre un cérvol sense la corresponent autorització. Els fets van passar durant el cap de setmana a la zona de caça controlada de Sort, Soriguera i Rialp. El Grup Especial de Verins i antifurtivisme (GEVA) estava controlant a distància, a través de telescopi, una batuda de porc senglar, quan van veure un caçador que no portava posada la peça d'alta visibilitat, obligatòria des del 2003. En aquell moment el caçador va observar un cérvol, li va disparar, el va abatre i el va deixar abandonat allà mateix, a tocar d'una font, amb el consegüent perill de contaminació de les aigües. Els Agents Rurals havien estat observant la cronologia dels fets i van procedir a denunciar el caçador.\nMiquel Arilla, Cap de l'Àrea Bàsica del Pallars Jussà, ha explicat a VIURE ALS PIRINEUS que el caçador va cometre dues infraccions, d'una banda, caçar un cérvol sense autorització i, de l'altra, no portar la peça d'alta visibilitat, obligatòria, per tal d'evitar accidents de caça entre caçadors. Arilla diu que cada any es produeixen accidents de caça entre caçadors i no se n'hauria de produir cap, per això posa molt èmfasi en l'obligatorietat de portar la peça de roba d'alta visibilitat que evita moltes desgràcies.\nEl cérvol abatut i abandonat a tocar d'una font / Agents Rurals\nMiquel Arilla s'ha mostrat molt sorprès per l'actuació del caçador en deixar abandonada la peça allà mateix. És un comportament impropi d'una persona aficionada a la caça, com a mínim hauria de retre tribut i respectar l'animal que ha matat, no és gens habitual un comportament d'aquesta mena, ha manifestat. Finalment, van ser els Agents Rurals els qui van retirar el cérvol mort.\nLa sanció que rebrà el caçador pallarès per les dues infraccions estarà al voltant d'uns 3.000 euros.\nTorna el genuí i tradicional carnaval de Sort, la gran festa carnavalera del Pirineu


Treballada victòria de l’HC Vallag contra el Sant Llorenç-Sant Feliu B | La Llagosta informa\nTreballada victòria de l’HC Vallag contra el Sant Llorenç-Sant Feliu B\nEl sènior de l’Handbol Club Vallag va sumar dissabte la quarta victòria de la temporada a Sant Feliu de Llobregat i va refer-se de la derrota de fa dues setmanes a la seva pista. Els llagostencs van guanyar contra el Sant Llorenç-Sant Feliu B per 27 a 30.\nEl partit va ser igualat fins als darrers deu minuts, quan l’equip taronja va aconseguir un avantatge de quatre gols. Al tram decisiu, els de Pedro Iglesias es van mostrar superiors i van sumar una nova victòria.\nEl Vallag ocupa el tercer lloc amb vuit punts, a un de diferència del líder, el Manyanet B, i té els mateixos que el segon i el quart, el Sant Esteve de Palautordera B i Sant Cugat C, respectivament. El següent compromís de l’equip de la nostra localitat serà contra el Sant Martí Adrianenc C, que és cinquè amb sis punts. El partit tindrà lloc dissabte al Poliesportiu Antonio García Robledo a les 19.30 hores.


La 55a edició de la Fira del Dibuix i la Pintura de Girona se celebrarà en format digital La República\nACN Girona.-La 55a edició de la Fira del Dibuix i la Pintura de Girona se celebrarà en format digital per les noves restriccions per la covid-19. Els organitzadors han optat […]\nACN Girona.-La 55a edició de la Fira del Dibuix i la Pintura de Girona se celebrarà en format digital per les noves restriccions per la covid-19. Els organitzadors han optat per mantenir l’esdeveniment amb un nou format per donar suport als artistes i fer possible el retrobament amb el seu públic. Per això, s’ha creat un espai virtual d’exposició, interacció i venda d’obres de diferents artistes que estarà operatiu fins al 6 de gener. D’aquesta manera, al web firadeldibuixilapintura.cat s’exposaran de manera virtual totes les obres dels artistes participants. Els usuaris podran veure les creacions artístiques i contactar amb els mateixos autors per conèixer els detalls de les peces, com es faria en una fira presencial, i adquirir l’obra si ho desitgen.\nDe moment, ja hi ha més de 30 artistes inscrits.L’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, afirma que el fet de mantenir aquesta activitat “significa que el dinamisme de la ciutat no s’atura i que la cultura segueix”. “Sembla impossible però amb imaginació, innovació i esforç hi ha fórmules per mantenir activitats culturals que són decisives no només per a l’economia i per als artistes, sinó també pel benestar emocional de la ciutadania”, insisteix Madrenas. Per la seva banda, el president de la Fundació Llibreria Les Voltes, Joan Matamala, assegura que des que va començar la pandèmia “el país s’està quedant sense espais d’exposició, ni d’interacció entre artistes i amants de la cultura”. En aquest sentit, recorda que tan bon punt es pugui es reprendrà el format presencial perquè “una fira virtual mai serà com una fira presencial”.\n[Vídeo] La manifestació anti-Colau acaba amb crits de “Fora Colau” davant de l’Ajuntament de Barcelona\nCatalunya: Cada dia amb Espanya, som una mica més pobres


EL REPUNT - BLOG DE JOSEP L. PITARCH: de març 2010\nArticle publicat a elpunt.cat el dia 28 de març de 2010\nNo vull escriure sobre aquest famós jutge, que ja s'ho farà ell, perquè paraules no li'n falten, sinó sobre el fet que el vulguen engarjolar, suspendre del càrrec o afusellar, pel fet que ha estat l'únic jutge amb els suficients collons com per a començar, ell pel seu compte, a fer l'acte de justícia més noble dels que he conegut en ma vida: rescatar els assassinats de la dictadura i restaurar la seua memòria.\nAçò que ha iniciat Garzón ho havia d'haver fet l'Estat, directament, quan morí Franco i restabliren, diuen, la democràcia: obrir fosses, recuperar els ossos dels assassinats pels feixistes, revisar els judicis sumaríssims, etc. I l'Estat no ho féu, ni els partits ni els sindicats ho exigiren, perquè en tingueren prou amb recuperar el patrimoni. Per tant, aquest tema estava pendent.\nI ara va i el jutge que s'hi ha posat, en Garzón, en lloc de rebre el suport dels seus col·legues, que tant "s'estimen la justícia" que hi viuen d'exercir-la, rep a canvi la condemna, de moment l'encausament, per haver fet, què? Pel que llig als diaris, per no haver tingut en compte que hi ha una llei de l'amnistia per a tots els criminals de la guerra civil.\nCom sols he llegit alguna cosa a la premsa, no estic suficientment assabentat i és probable que no l'encerte del tot, però em fa la impressió que Garzón no pretén jutjar cap assassí, entre altres raons perquè tots estan podrint-se al cementiri i les seues ànimes cremant-se a l'infern, sinó recuperar els ossos dels assassinats i en conseqüència la seua memòria.\nEvidentment, fent tot açò, es remou també la memòria de la ignomínia, la memòria dels qui foren uns assassins en nom de Déu i de la pàtria. I ací és on els cou. Per això tracten d'evitar-ho i volen fer callar Garzón.\nEl fet que hagen estat uns falangistes els qui han atacat té una importància relativa, perquè tots sabem que això de la falange actualment ja és un folklore, encara que també els haurien d'haver il·legalitzat, perquè encara no han condemnat el terrorisme de la dictadura franquista. La cosa , però, és pitjor, perquè han estat jutges del més alt nivell els qui han encausat Garzón.\nMirat així, en aquest país de pandereta no estem al nivell de la justícia alemanya, ni de la belga, ni de l'argentina, ni de la xilena... En pràcticament tot el món civilitzat s'han perseguit les dictadures i els dictadors, no s'han dictat lleis d'amnistia, i si les han dictades les han desadictades. La tesi és que els crims de lesa humanitat no prescriuen mai.\nAcí, ja ho veiem, no estem al mateix nivell. Sols som homologables amb les repúbliques bananeres i amb els Estat Units, on també tenen lleis que blinden els assassinats dels seus soldats comesos a l'estranger, en les seues guerres imperialistes. I francament, açò dóna més que fàstic.\nAra caldrà esperar, supose, les reaccions a favor de Garzón de molts dels seus col·legues, perquè si no fora així la vergonya seria tan immensa que qui quedaria en tela de judici seria el mateix estat espanyol. Però podem esperar qualsevol cosa de tota aquesta gent.\nJo tinc els meus dubtes i em ve al cap aquell alcalde andalús que, no sé amb quin motiu, digué que «la justícia és un pitorreo». Pitorreig o petorreig, crec que aquell alcalde tenia raó.\nArticle publicat a elpunt.cat el dia 21 de març de 2010\nLa parella Cañizares i Roldan sols tenen a veure amb les falles que han estat notícia al mateix temps: un, perquè ja l'han soltat, malgrat que no ha tornat tot el que pispà, el paio; l'altre, també quin paio, perquè ha relativitzat les denúncies de pederàstia; les falles, perquè, per fi, les acaben de cremar i ara podrem viure en pau. Així que, llevat que el cardenal i l'ex-capo de la guàrdia civil, tenen unes cares de ninots de falla, a més molt dures, diré el que pense, també, de les falles. Cada any ho faig.\nEn el cas de Roldan era d'esperar que els milions no apareixerien mai, perquè no li'ls volen trobar, o perquè se'ls han repartit, o perquè estan ben amagats en un paradís fiscal. Però la gent ens preguntem: per què l'han soltat, si encara no ha tornat els diners? Doncs, mira, l'han soltat, la qual cosa és tot un missatge de cara a fer les declaracions de renda, perquè podem pensar que, com ací no passa res, podem fer totes les trampes.\nAi, mare santíssima, el cardenal xurret, a qui no li «preocupen excessivament els casos de capellans pederastes», assegurant que les denúncies que estan presentant-se cada dia són «atacs», perquè «no es parle de Déu, sinó d'altres coses». Aquesta manera de veure els delictes de pederàstia, contradiu el que diuen que diu el Papa, així que a veure si es posen d'acord. Per descomptat, el que ha dit el cardenal és una vergonya i una ofensa al dret i a les víctimes.\nInsistint en aquest tema, no és com a mínim curiós que es parle tant dels capellans pederastes irlandesos, alemanys, nord-americans... i tan poc dels d'ací? És que ací no els hi ha? Si no recorde mal, en el seu moment aparegueren algunes denúncies, però immediatament foren silenciades. Què fan els nostres periodistes i les nostres víctimes? Per si de cas, vull donar una idea: en la declaració de renda no destineu ni un duro a l'Església, no siga cas que s'ho gasten en caramelets i gelats per a temptar les criatures.\nI les falles. Com hi ha comentaris contradictoris i per a tots els gustos, jo també vull fer algunes anotacions. En primer lloc, que com són una festa genuïna valenciana, que és viscuda intensament per la societat, s'han de tenir en compte i respectar. I com és cert que desplauen a moltíssima gent (a mi, per exemple), els qui no som fallers devem triar entre marxar a la muntanya a fer salut o resignar-nos a conviure-hi, que és el que jo faig.\nA fi de comptes, als qui no som fallers, en general, també ens desplauen els carnavals, els santfermins, les festes de Gràcia i fins i tot la Patum de Berga... Senzillament és que som uns «desaborios». I no passa res.\nAra bé, que tinguem aquesta actitud poc entusiasta o negativa no exclou que pensem en una cosa importantíssima: la utilització del valencià en els llibrets de falla. Jo sempre he recomanat participar-hi i de fet he escrit cada any articles i versos, en tots els llibres que m'ho han demanat i he ajudat perquè els llibrets estiguen tots escrits en valencià normatiu.\nI amb tot, però, crec que també és important que s'insistisca perquè les falles causen les mínimes molèsties al veïnat, faller o antifaller. La festa no ha d'estar renyida amb el respecte i amb el sentit comú. I en realitat dóna per a molt i, a tall d'exemple, vull felicitar la iniciativa de la falla l'Hort d'Albal que ha canviat la tradicional ofrena de flors a la Mare de Déu pel lliurament de queviures a les persones necessitades. Si hi ha Déu, és segur que els ho pagarà.\nPublicat per Josep L.Pitarch a 8:17 Cap comentari:\nArticle publicat el 14 de març de 2010 a elpunt.cat\nDarrerament em va passant com a tothom i llig molts diaris per internet; continue llegint en paper el diari de sempre, que em deixa el meu quiosquer al bar on prenc el primer te, però la resta dels diaris en paper els veig de reüll. Pense que és un disbarat llegir la premsa per internet, però és inevitable que ho fem, com fem tantes coses que estan canviant els nostres hàbits.\nLlegint les calamitats i els problemes que patim arran de la crisi i arreu del món, i contradient tots els diagnòstics locals i mundials, que parlen que la cosa va per a llarg, sobresurt el senyor Camps, que està convençut que a València no hi ha cap problema, que si els ha hagut ell els ha solucionat o solucionarà, així doncs, que açò és el cel.\nL'optimisme del president, evidentment no respon a la realitat sinó a la necessitat desesperada d'autooblidar-se i de fer oblidar tot això del cas Gürtel i etcètera, que li penja sobre el cap com una espasa de Damocles. El president no parla del país que sap sinó del que ell voldria: un país feliç i aclamant-lo, una mena de país de Xauxa emparant-se sota el mant de don Francisco.\nI el pensament del president (pensament? La imaginació és pensament?) es manifesta a l'exterior fent-li fer coses tan inversemblants com les que ha protagonitzat darrerament en les seues fugides pel món.\nSembla que a Camps no li importa que les seues paraules xoquen contra les tesis populars i contra les ordres que han rebut, d'insistir, a tothora, que açò és una merda, que la crisi és enorme i que Zapatero ha malgastat l'Estat i l'ha empenyorat... Camps va a la seua i diu tot el contrari: que a València tot va de puta mare! En l'única cosa que coincideixen Camps i els mandamassos del seu partit és que Zapatero té la culpa de tot el que no funciona bé, fins i tot de la meteorologia i, doncs, que se n'ha d'anar a casa.\nPerò, en el país que pinta i manipula Camps, en realitat passen coses, que no són tan fàcils de manipular o de disfressar: la xifra d'aturats, que és de les més altes de tot l'Estat; la situació crítica de la indústria de la construcció, de la sabata, del taulell, de la joguina; i passen coses a Castelló, que semblen de la camorra; i hi ha la tira de casos de corrupció urbanístics... El president tot açò no ho vol veure.\nAra mateix, per exemple, hem vist, amb estupor i indignació, com se n'ha parlat en tot el món de l'escàndol de l'exposició censurada del MuVIM. Fins i tot gent del PP ho ha criticat; i el senyor Camps, què ha dit? Res, que això no va per ell. Per cert, quina dignitat la de Roman de la Calle i quina indignitat la de Rus i els seus diputats provincials!\nAixí que, amb aquests personatges, en aquest país que com tots sabem és tan contradictori i perplex, ho tenim molt difícil. Quantes coses haurien de canviar! Per exemple, mentrestant, què fan els socialistes? Per què no tenen més iniciatives, ells que són el primer partit de l'oposició? Per què els nacionalistes de Coalició Compromís en tenen més, en proporció? No els dóna vergonya?\nPublicat per Josep L.Pitarch a 8:35 Cap comentari:


El 29 de maig, tornen els “Diumenges als parcs” – Ajuntament de Burjassot\n25 maig 2022|Burjassot\nEl proper diumenge 29 de maig, a les 11 h, la Regidoria d’Educació, dirigida per Manuela Carrero, reprén els Diumenges als parcs, la iniciativa d’oci i temps lliure destinada a les famílies de Burjassot. En aquesta ocasió, l’activitat tindrà lloc al Barri de les 613 Vivendes, en el parc que hi ha darrere de l’Escola Infantil Municipal.\nTotes i tots els participants tindran l’oportunitat de gaudir del contacontes pirata, del taller de manualitats i els jocs gegants de fusta, entre altres. Aquesta activitat s’emmarca dins de les accions que la Regidoria d’Educació du a terme al llarg de tot l’any per a complementar la formació integral dels xiquets i les xiquetes de Burjassot, al mateix temps que se’ls motiva en l’àmbit de la lectura en el seu temps d’oci compartit amb les seues famílies.\n“Diumenges als parcs” és una activitat dinàmica i participativa en la qual es fomenta l’aprenentatge d’una manera diferent, facilitant i fomentant també la cohesió social i posant l’accent en el desenvolupament dels xiquets i les xiquetes.\nLa pròxima cita amb els Diumenges als parcs serà el 5 de juny, al Parc de la Granja.\noci, educació, Diumenges al parc, diumenges


CFS Arenys de Munt – un exemple d’inclusió - Junts\nCFS Arenys de Munt – un exemple d’inclusió\n18 des. CFS Arenys de Munt – un exemple d’inclusió\nPublicat el 09:59h a Informació TEA\tby\tcomunicacio 0 Comentaris\nEntre gener i juny de l’any passat, en Marco, un noi de la Fundació de 12 anys va començar a entrenar al Club Futbol Sala d’Arenys de Munt. Feia temps que des de la Fundació buscàvem una entitat on en Marco pogués entrenar, però altres entitats del territori ens havien comunicat la impossibilitat de fer-ho. El CFS Arenys de Munt va dir que sí, es va adaptar i en va treure una experiència que, segons ells, va ser molt positiva i els va canviar la perspectiva. Aquesta és la seva història.\nEl primer contacte l’inicia l’Íngrid Carrillo, coordinadora a la Fundació Junts Autisme, que havia estat jugadora del club i hi té un vincle especial. Els va comunicar que hi havia el cas d’un noi, en Marco, de 12 anys, que volia practicar un esport. L’Íngrid els va demanar que, com a club, valoressin la situació i els donessin una resposta: “era un cas excepcional perquè mai, com a club, ens havíem trobat amb aquesta situació. Des de coordinació del club teníem molt clar que sí que volíem que vingués en Marco, però s’havia de consultar amb junta”, ens explica en Joan Juvé, coordinador de l’entitat.\nQuan es va plantejar a Junta, la primera reacció va ser de sorpresa, però al cap de dos segons van dir que sí: “tothom hi va posar molta il·lusió i vam començar a pensar sobre com fer-ho perquè no teníem experiència” diu en Manel Lladó, president del club, “va ser molt maco d’entrada, i després el que ens anaven transmetent el coordinador i l’entrenador d’en Marco encara ho va ser més”.\nUn cop aconseguit el vistiplau de la Junta, el club es va dirigir a Junts Autisme per veure com i què havien de fer. Se’ls va explicar que en Marco sempre aniria acompanyat d’un tutor amb coneixements sobre autisme i sobre la gestió de qualsevol situació: “vam decidir quin horari, en quin grup i quin entrenador serien els que li anessin millor a en Marco, perquè creiem que si hi ha predisposició perquè una cosa surti bé, surt bé, i calia trobar l’ambient adequat”, ens explica en Joan.\nI l’equip escollit va ser el grup d’Infantil i l’entrenador va ser en Yeray Muñoz: “al principi va ser un repte nou que em feia una mica de respecte, però l’Íngrid va parlar amb mi i va veure que podria esta preparat i em va tranquil·litzar molt”, en Yeray va estar disposat des del principi a col·laborar i va començar a plantejar els entrenaments.\nLa primera part de l’entrenament, l’escalfament i joc entre ells, en Marco estava amb els companys d’equip, participava en tots els exercicis i, quan ja arribava el moment de fer exercicis més específics, aquests s’adaptaven al ritme d’en Marco.\nDe manera natural es va crear un equip interdisciplinari entre el tutor d’en Marco, en Xavi, l’entrenador, la coordinació i, sobretot, els nois de l’equip: “abans de que vingués, els vam explicar als nois de que vindria un noi nou, que tenia autisme; els vam explicar sobre què era l’autisme”, i van anar fent preguntes.\nEl primer dia que en Marco va arribar, el van deixar actuar a ell i després, en relació al que ell feia, els altres anaven reaccionant: “va arribar, es va anar presentant, i després en Marco va fer una broma dient que no s’enrecordaria ni de la meitat dels noms, i a partir d’aquí tot”. En Yeray ens explica que entre el capità de l’equip i en Marco es va crear un feeling molt especial i això es va traslladar a tot l’equip: “és un grup molt maco, un grup que sabíem que respondria, molt cohesionat i que venien preparats”, diu en Yeray, “més que un equip, és un grup d’amics i sabíem que en Marco estaria molt a gust amb ells”.\nEn Marco era un més, sempre explicava als seus companys coses de Pokémons i Dinosaures, els seus temes d’interès, i els companys l’escoltaven amb interès perquè per ells eren nous.\nNo tot van ser moments fàcils, també hi van haver moments de frustració que, però, es van gestionar com el que era: un equip; “recordo un dia que en Marco es fa frustrar una mica perquè havia de fer un exercici físic, i deia que estava molt cansat, i en Xavi, el tutor, l’apretava una mica; aleshores ens vam apropar a ell i li vaig dir que ho fes al seu ritme, i ell em deia, Yeray no puedo más, estoy muy cansado; fins que es va asseure perquè no li sortia”, l’equip ho va entendre i ell va deixar que passés el moment.\nEn Marco estava completament integrat en l’equip, proposava jocs i modificacions de joc; participava dels debats post-partit: “Me’n recordo que un dia va proposar una modificació al joc del pilla-pilla i ens va dir que si volíem jugar-hi però corrent com velociraptors, i als altres els va semblar bé i vàrem jugar amb la seva modificació. Ell va estar content i els altres s’ho van passar molt bé fent una cosa diferent”, riu en Yeray.\nEn Marco va estar jugant amb el CFS Arenys durant sis mesos, de gener a juny, i després ho va deixar. Els seus companys el troben a faltar perquè s’havia guanyat un lloc entre ells i feia que els entrenaments fossin especials.\nPreguntem al club també si en un futur volen continuar amb aquest tipus d’iniciatives inclusives, el president comenta que no estan tancats a res, que s’hauria d’estudiar bé el cas perquè sí que al cap i a la fi és una cosa desconeguda, que tots els nens amb autisme són diferents i que van tenir molta sort amb en Marco, però que es podria estudiar: “per nosaltres ha estat una experiència absolutament positiva i molt maca i ha estat un orgull, no ens tanquem a res, però sí sabem que les coses s’han de fer bé”.\nL’esport és inclusiu, és fer amics, és fer colla, ajuda a evitar problemes perquè mentre s’entrena hi ha un mínim de disciplina, de companyerisme, de responsabilitats i moltes possibilitats de no caure en altres coses. Això és vital, tant en persones neurotípiques com en persones amb autisme.\nDes del CFS Arenys de Munt no tanquen les portes a noves possibilitats: “som un club que tractem molt a nivell personal amb tothom, ens impliquem en les vides dels nois, ens coneixem tots i a tothom brindem un tracte individualitzat. En Marco va ser un més”, acaba en Joan.


EL C.B. ALGEMESÍ S’EMPORTA EL DERBI CONTRA L’NBALZIRA (48-55)\n29 de noviembre de 2017 | Autor: administrador\nL’NBAlzira, que havia resolt amb solvència els seus tres primers partits com a local, rebia dissabte la complicada visita del C.B. Algemesí. Els visitants començaren molt més centrats l’encontre, aprofitant el seu domini del rebot ofensiu per aconseguir cistelles fàcils en segones i terceres opcions, i al minut 4 cobraven ja 10 punts d’avantatge (13-17), la diferència més amplia del partit. Els alzirenys van saber reaccionar i a falta d’un minut per a la finalització del quart se colocaven tan sols 4 baix. La remuntada se va vore truncada amb la rigorosa desqualificació per dos faltes tècniques d’Eric López, un dels pocs jugadors interiors amb que contava el conjunt local. Algemesí va aprofitar els tirs lliures i els moments de desconcert del seu oponent per tornar a estirar la diferència que a la fi del primer quart era de 9 punts (13-22).\nEl Sènior amb el seu entrenador Pep Borrull i el preparador físic David Vergara.\nEl resultat era encara incert i la tensió i el nerviosisme anaven calant tant a la graderia com a la pista, tenint els dos equips tenien serioses dificultats per anotar (tan sols 14 punts entre els dos equips en tot el quart). Alzira aconseguia mantindre al rival sense anotació els 6 primers minuts i després de dos cistelles consecutives de Bernat Cases s’acostava 47-50 a falta de poc més de dos minuts. Després que Algemesí anotara un tir lliure els blaugrana tingueren l’oportunitat d’empatar el partit si haveren tingut un major encert des dels 4,60 metres, però dels quatre llançaments que va disposar tan sols transformava un, i encara que continuaven ferms en defensa, les decisions errònies per atacar la zona rival propiciaven que s’arribara a l’últim minut amb Algemesí encara 3 punts dalt. L’equip taronja no va perdonar i després de transformar dos tirs lliures anotava una última cistella que deixava el partit definitivament sentenciat al seu favor per 48-55. Una vegada disputada esta vuitena jornada, Algemesí se col·loca en el segon lloc del grup C de Preferent mentre que Alzira és vuitè.


Inauguració de l'exposició. Entre el cel i la Terra | Exposicions\nEsdeveniment: 'Inauguració de l'exposició. Entre el cel i la Terra'\nData: divendres, juliol 04, 2014 - 20:30\nC. Costeta, 1-3 977.84.64.52\nInauguració de l’exposició: “Entre el cel i la terra”\nL’escriptor Josep Santesmases i Ollé inaugurarà l’exposició col·lectiva de poesies il·lustrades “Entre el cel i la terra” a la sala d’exposicions temporals del museu, el divendres dia 4 de juliol a les 20 hores. L’acte està organitzat pel Museu d’Alcover i el Centre d’Estudis Alcoverencs.\nLa mostra està formada per 53 quadres que combinen les poesies amb il·lustracions de diferents artistes del Camp de Tarragona. Les obres estan recollides en un llibre editat per Arola.\nSegons explica el mateix autor al llibre, l’obra “Entre el cel i la terra” és per damunt de tot una abundosa collita de generositat, obtinguda tot observant allò que passa entre el cel i la terra. Coses que ens semblen d’una simplicitat gairebé quotidiana, i que ben mirat són una absoluta meravella: la terra, la casa que ens acull, i el cel, l’ignot que ens fa de teulada. Tot plegat lligant els poemes breus de Josep Santesmases i Ollé amb cinquanta-tres petites delícies artístiques, de cinquanta-tres artistes que els il·lustren, per convertir-los en el record d’un viatge en el vaixell que solca la mar de la vida.\n"Veure les il·lustracions i llegir els poemes d’Entre el cel i la terra m’ha produït una sensació d’entusiasme immediat, de meravella, de plaer davant de la bellesa d’aquesta joiosament reeixida confluència d’art i de paraula”, afirma al pròleg el poeta Carles Duarte, director de la Fundació Carulla i president del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts.\nSantesmases, nascut a Vila-rodona el 1951, ha publicat diversos llibres d’història local i d’àmbit literari, a més d’una setantena d’articles d’història o assaig. És president de la Coordinadora de Centres d’Estudis de Parla Catalana i vicepresident de l’Institut Ramon Muntaner (IRMU) i codirector de Plecs d’Història Local. És membre fundador del Centre d’Estudis del Gaià i codirector de la seva miscel·lània anual, La Resclosa.


La difícil comparació entre la marxa de Luther King i l’independentisme\nTorra busca inspiració en un episodi que els historiadors veuen allunyat de la realitat catalana\n5 min. Barcelona 09/09/2018 23:18\n651x366 L’activista afroamericà Martin Luther King durant la marxa pels drets civils i les llibertats a Washington el 1963. / AFP L’activista afroamericà Martin Luther King durant la marxa pels drets civils i les llibertats a Washington el 1963. / AFP\nEn poc més de vint-i-quatre hores, Barcelona acollirà una nova manifestació de l’Onze de Setembre. Segurament l’edició d’enguany no només apel·larà al dret d’autodeterminació de Catalunya, sinó que, potser de forma implícita, proclamarà una voluntat universal que traspassa èpoques i fronteres: la llibertat. Un concepte que vol abanderar el president de la Generalitat, Quim Torra, amb l’anunciada “marxa pels drets civils” de la tardor i que veu del pacifisme que va inspirar la marxa sobre Washington pels drets civils i les llibertats. Una referència, però, amb la qual és difícil establir similituds-segons exposen diversos historiadors consultats per l’ARA.\nSegons el que va dir el president de la Generalitat, Quim Torra, durant la conferència que va pronunciar dimarts passat al Teatre Nacional de Catalunya, la Diada -i les mobilitzacions del mes d’octubre- no només aniran dirigides a reclamar la República Catalana, el retorn dels exiliats i l’alliberament dels nou presos polítics, sinó també a reclamar llibertat de pensament, d’opinió, d’expressió i de manifestació. En definitiva, a reivindicar bona part dels drets fonamentals que recull la Declaració Universal dels Drets Humans (1948).\nEn aquest sentit, Torra va plantejar una mobilització massiva i permanent fins al pronunciament de la sentència contra els dirigents independentistes. Una “marxa pels drets civils i socials”, va dir, de “ciutadans que prenen la determinació lliure de ser poble constituent”. “No és la república la que ens portarà els drets civils, socials i nacionals que anhelem, sinó que és la lluita per aquests drets que ens portarà la república”, va exposar. I com si es tractés d’un automatisme, la figura del pastor i activista pels drets dels afroamericans Martin Luther King tornava a aparèixer a escena de la mà de la icònica marxa sobre Washington pels drets civils i les llibertats (1963).\n“El de Luther King és un moviment inequívocament universal, i ell un personatge inqüestionable arreu”, explica el doctor en història moderna i contemporània i professor a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) Arnau Gonzàlez Vilalta. “No és cap novetat que el president Torra esmenti el moviment pels drets civils dels nord-americans, ja que l’independentisme hi ha fet referència en diverses ocasions els últims tres anys”, afegeix. Ara bé, establir similituds entre els dos moviments, creu Gonzàlez Vilalta, és complicat. Una tesi que també comparteix el doctor Joan Vergés, professor a la Universitat de Girona (UdG) i director de la Càtedra Ferrater Mora de pensament contemporani. “Tot i que la terminologia de Torra ens remet a la marxa del 1963, el paral·lelisme el veig coix”, reconeix Vergés en declaracions a l’ARA.\nI és que el context en què gairebé 300.000 persones van avançar per les avingudes de la Independència i de la Constitució de Washington fins al Memorial de Lincoln era totalment diferent de la realitat actual de Catalunya. “La desigualtat i la discriminació real legalitzada llavors als Estats Units està als antípodes del cas català”, matisa Gonzàlez Vilalta. En qualsevol cas, la marxa pacífica d’aquell 28 d’agost del 1963 a la capital nord-americana, celebrada el dia en què es complien 100 anys des que el president Abraham Lincoln va abolir l’esclavitud, va obrir un nou horitzó per a la comunitat afroamericana. De fet, en un marge de només dos anys des de la manifestació, el Congrés nord-americà va aprovar la llei dels drets civils (1964), que prohibia qualsevol discriminació basada en “ètnia, color, raça o religió”, i la llei de drets electorals (1965), que permetia votar a tots els homes majors d’edat, amb independència del color de la seva pell.\nEl pacifisme com a inici de canvi\n“La manifestació ha contribuït de forma significativa al benestar de la humanitat”, va assenyalar l’aleshores president dels Estats Units John F. Kennedy, que va seguir la jornada des de la Casa Blanca. També l’icònic discurs Tinc un somni. És precisament aquest, el posicionament del govern, un dels punts clau a l’hora de comparar el cas nord-americà amb el català. Mentre que la marxa del 1963, indica Vergés, era un “moviment social liderat per Esglésies, sindicats i associacions civils per pressionar el govern”, ara és tot just el contrari. “Aquesta iniciativa és convocada pel govern, com a acte de commemoració de la Diada i, per tant, té un aire institucional”, comenta.\nMés enllà de la simbòlica jornada, la lluita del moviment afroamericà pels drets civils va durar més de deu anys i va comptar amb múltiples accions de protesta pacífica prèvies com ara el boicot als autobusos segregacionistes a Montgomery (Alabama), entre altres. I és que el jove pastor i activista va ser pioner en l’ús de la no-violència com a motor de canvi social. Potser aquest, el pacifisme, és el motiu pel qual Torra va decidir rememorar la figura de Luther King, opinen els historiadors consultats per l’ARA.\nAra bé, les solemnes apel·lacions a personatges com Luther King sovint són arriscades. “Amb aquests discursos es proposa una desestabilització real, una insubordinació que, en canvi, no va acompanyada de cap acció de govern”, assegura Gonzàlez Vilalta. “Per moltes manifestacions massives que hi hagi, ni els partits del govern espanyol ni tampoc l’opinió pública se senten commoguts”, lamenta, i conclou: “No sé qui hauria de fer un discurs com el de Luther King per remoure consciències”.


18·05·20 | 15:32\nLa selectivitat . Serà finalment els dies 7, 8, 9 i 10 de juliol en universitats i centres de secundària. La decisió de realitzar les proves en quatres dies respon a la necessitat de fer una nova distribució de les franges horàries. Els propers dies es farà públic l'horari dels exàmens. A més, les proves per accedir als graus en Educació Infantil i Primària (PAP) s'endarrereixen i es faran entre l'11 i el 16 de juliol. Els exàmens per a més grans de 25 i 45 anys també canvien de data i es faran el 18 de juliol.


Els Xicots volen estrenar la clàssica de 8 a la Granada - 03/07/2018\nEls Xicots de Vilafranca oferiran aquest dissabte a la Granada del Penedès el màxim de les seves possibilitats a aquestes alçades de la temporada. Tal com ha apuntat aquest dilluns el cap de colla Quico Murillo, la idea és estrenar-hi el 3 de 8 i ajuntar-lo amb el 4 de 8 i la torre de 7. Els vermells viuen aquesta diada castellera com un punt d’inflexió, que ha de marcar l’inici de l’etapa més intensa de l’any. Per a l’equip tècnic, “la Granada ha de ser un revulsiu de cara a Màrtirs”.\nQuico Murillo explicava les intencions dels Xicots aquest dilluns al vespre a l’Ajuntament de la Granada, en el marc d’un acte institucional per efectuar el sorteig d’actuació, presidit per l’alcalde del municipi, Diego Díez de los Ríos, i el regidor de Cultura, Joan Amat. A banda del co-cap de colla vilafranquí, hi van ser els dels Castellers de Sant Cugat, Toni Serra i Èric Bellmunt, i el dels Castellers de Sant Pere i Sant Pau, David Lobo. El sorteig va ser dirigit pel cronista casteller Josep Torreño, comptant amb l’anxaneta dels Xicots, la Txell, com a mà innocent.\nEls Castellers de Sant Pere i Sant Pau obriran la diada, a elecció del seu cap de colla; els Xicots actuaran segons i els “Gausacs” ho faran en tercer torn. Pel que fa al programa de cada formació, els tarragonins preveuen aprofitar el seu bon estat de forma per portar el 3 i el 4 de 8, i no descarten completar la clàssica de 8. La colla està treballant en el pilar de 6, amb renovació de canalla, però no es preveu que arribi a temps per aquest dissabte. Per altra banda, els vallesans vénen de la seva festa major, en què han carregat el 3 de 9 amb folre. Tot i que voldrien venir a la Granada amb la torre de 8 amb folre, fins passats els assaigs d’aquesta setmana no ho acabaran de determinar. Els castells que sí tenen clars per dissabte, són el 3 i el 4 de 8.\nL’Ajuntament de la Granada homenatjarà els Xicots amb una placa commemorativa del primer 4 de 9 amb folre assolit al municipi, tal com van anunciar ahir l’alcalde i el regidor de Cultura. El poble penedesenc va recuperar la diada castellera el 2016, en “una aposta per donar a conèixer la festa major de la Granada”, va recordar Joan Amat. En la mateixa línia, l’alcalde Díez de los Ríos va valorar el nivell aportat per les colles en aquests anys, “aconseguint que la plaça de la Granada es vagi consolidant en el calendari casteller”.\nActuació a Sant Pere i Sant Pau\nPrecisament els Xicots de Vilafranca i els Castellers de Sant Pere i Sant Pau ja han compartit plaça aquest cap de setmana passat, a la diada de les festes del barri tarragoní. Els vilafranquins hi van completar la quarta torre de 7 del curs, que van acompanyar del 4 de 7 amb l’agulla i d’un 3 de 7 lleuger de tronc, que esperen fer un pis més alt el proper dissabte 7 de juliol.\nLa diada de la festa major de la Granada tindrà lloc davant l’Ajuntament a les 18 h. Mitja hora abans se celebrarà l’acte de descoberta de la placa dedicada als Xicots. La colla anima tota l’afecció a participar als assaigs d’aquesta setmana, dimecres a les 21 h i divendres a les 22 h, per poder donar #CanyaAlaGranada.\nNICOLÁS AJUNT.VILAFRANCA AUTOCARS VENDRELL VILAMÒBIL ONDUNOVA DAMM


CiU recrimina al govern haver elaborat un Pacte pel Comerç i l’Hostaleria exclusivament tècnic, sense visió de futur ni esperit transformador – CIU Mataró\nMalgrat tot, el grup municipal hi vota a favor per no contribuir a complicar encara més la difícil tasca d’un dels sectors cabdals de la ciutat, el de comerciants i restauradors\nEl grup municipal de CiU va votar a favor de l’aprovació del Pacte pel Comerç i l’Hostaleria de Mataró 2019-2020 ”per responsabilitat”, ja que el comerç i la hostaleria són un motor econòmic de la ciutat que donen visibilitat a Mataró i generen ocupació. El document és l’actualització del pacte anterior, elaborat amb CiU al govern pel llavors regidor de Promoció Econòmica de CiU, Miquel Rey. Per això, en el Ple, la regidora Dolors Guillén (continuadora de la tasca del regidor Rey a la regidoria de Promoció Econòmica) va retreure al govern “la poca sensibilitat i la poca visió de ciutat en no tenir en compte l’opinió de l’oposició, i menys la de les persones que van impulsar i consolidar el Pacte pel Comerç”.\nGuillén va exposar el moment delicat en el qual es troba Mataró, amb temes sobre la taula com El Corte Inglés, l’ampliació o no del Mataró Parc o el Pla d’Impuls del Centre: “Ens trobem en un moment delicat quan parlem de comerç a Mataró i s’ha fet un Pacte pel Comerç exclusivament tècnic. Per tant, el discurs d’aquest govern de la importància del màxim consens possible de tots els partits per tirar endavant el Pla d’Impuls, aquí ha desaparegut. Ambdós Pactes o Plans estan supeditats l’un a l’altre”.\nJa han passat gairebé dos anys des de que va finalitzar l’anterior Pacte pel Comerç, que aquest grup municipal va definir pel 2015-2017. En aquesta línia, Guillén va posar en relleu la tardança en presentar el nou pacte, que “ara mateix ja no té el valor que havia d’haver tingut si hagués estat més àgil i ràpid”. La regidora va dir que, a menys de tres mesos de les eleccions municipals, era més “un element electoral que no pas un instrument de treball i de gestió”.\nD’altra banda, Guillén va criticar que el Pla “hagi passat des del despatx de la regidora directament al Ple sense la intervenció de cap Consell de participació”. No només això, també va recalcar que no havia passat ni pel Consell de Promoció Econòmica, el màxim òrgan de participació relacionat amb el contingut del Pla, ni pel Consell de Via pública o de Mobilitat: “Així doncs, per a que serveixen aquests Consells? La resposta de que això es treballa des de la Taula Transversal de Comerç ja no em val perquè allà no s’hi troba tota la representació dels consells, ni la representació de la ciutadania o grups municipals”.\nAmb tot això, el vot de CiU en el passat Ple envers al Pacte de Comerç va ser favorable a l’espera que el pacte tiri endavant, s’estableixin les bases relacionals entre l’Ajuntament i les associacions i entitats de comerç i restauració, es treballi en les primeres accions i s’avanci en el projecte del Pla d’Impuls.


Cicle de cinema :: Cinema per a estudiants\nCicle de cinema. Curs actual (Àrea de Catalunya)\nDir.: Michael Zimbalist, Jeff Zimbalist\nEl film explica l'emocionant i inspiradora història de Pelé, un noi que vivia en una favela i que va ser capaç de superar la seva precària existència fins a convertir-se en el somni i l'esperança de tot un país.\nDir.: Andy Hamilton i Guy Jenkin\nEn Doug i l'Abi són dos pares normals que tenen tres fills encantadors encara que molt excèntrics. Quan l'estrès de ser pares posa en perill la seva estabilitat mental i el seu matrimoni, decideixen realitzar un viatge a Escòcia amb els seus fills i participar en una gran reunió familiar.\nPel·lícula basada en les memòries escrites per Philippe Petit, un funàmbul francès que el 1974 va recórrer sobre un cable l'espai que separava les Torres Bessones de Nova York, encara en construcció.\nBasada en una novel·la de Wolfgang Herrndorf. En Maik és un noi de 14 anys marginat per la seva classe que en començar les vacances d'estiu es queda sol a casa.\nÀrees: Tutoria / Ciències socials, Geografia i Història / Educació per a la ciutadania i els drets humans / Educació ètica cívica / Literatura universal / Món contemporani / Llengua alemanya /\nTemes: adolescència, joventut. / mitjans de transport i/o educació vial / sexualitat, heterosexualitat, homosexualitat, avortament / diversitat cultural, immigració, emigració / relacions humanes, psicologia, sociologia / alcoholisme, drogoaddiccions / família, relacions familiars / adaptació cinematogràfica d’obra literària o gràfica / sistema judicial, presons, pena de mort /\nDesprés de passar vuit mesos en un centre de salut mental, Pat torna a casa dels seus pares decidit a fer tot el possible per recuperar la seva ex-dona.


L'Rt puja tres centèsimes (0,81) aquest dijous a les Terres de l'Ebre - EbreDigital.cat\nLa regió sanitària de les Terres de l’Ebre acumula, des de l’inici de la pandèmia, 14.081 casos confirmats per PCR o TA, 17 casos més que en el balanç anterior, i 14.552 si es tenen en compte totes les proves. En aquesta regió han mort 188 persones des de l’inici de la pandèmia, cap més en les últimes hores.\nEl risc de rebrot puja 7 punts i se situa en 80, per sota del de l’interval anterior (122). La incidència a 7 dies és de 43. El 2,71% de les proves que es fan surten positives. L’Rt puja tres centèsimes, fins a 0,81, per sota del registre de la setmana anterior, quan era de 0,82. Actualment hi ha 7 pacients ingressats (+1).


Cruïlles reclama a la Generalitat que "no faci més maniobres" judicials amb Vacamorta\nEl consistori i les entitats ecologistes recorden que hi ha informes que indiquen que els lixiviats estan contaminant les aigües subterrànies de la zona\n2 min. Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura 19/07/2017 18:37\nLa voluntat de la Generalitat de no treure ni una tona dels residus de l'abocador il·legal de Vacamorta fins que hi hagi una sentència en ferm ha tornat a molestar l'Ajuntament de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní, la plataforma PAC i els ecologistes del CEPA.\nEn un comunicat conjunt, demanen a la conselleria de Territori i Sostenibilitat que "no faci més maniobres judicials" i compleixi amb la decisió dels magistrats, que encara no és ferma, de buidar aquest espai.\nEl conseller Josep Rull es va mostrar partidari d'esgotar la via judicial fins al final perquè assegura que buidar-lo tindria més cost ambiental i econòmic que decretar-ne la clausura. En concret va assegurar que treure els 2,2 milions de tones de residus que s'hi havien abocat es traduiria en una feina d'11 anys i un cost de 150 milions d'euros.\nEn el comunicat conjunt, consistori, plataforma opositora i ecologistes es mostren molt crítics amb la gestió que han fet els diferents consellers des que l'any 2000 Felip Puig va atorgar una primera llicència d'obertura a l'abocador. Els acusen a tots (a banda de Puig i Rull, a Ramon Espadaler, Salvador Milà, Francesc Baltasar, Lluís Recoder i Santi Vila) d'haver estat treballant "només per protegir descaradament els interessos de l'empresa" i no els veïns que viuen "a 2.000 metres de la instal·lació". Creuen que, de conseller a conseller, "s'han anat passant la patata calenta" o fins i tot els acusa "de mirar cap a un altre lloc", un fet que els mereix l'adjectiu " d'irresponsable".\nPer al consistori el problema és que la sola presència de l'abocador sense buidar ja és un risc pels 20 centímetres de terra que separen els 2,2 milions de tones del subsòl i les aigües subterrànies. En el comunicat apunten informes que indiquen que els lixiviats estan contaminant aquestes aigües "a causa de la insuficient impermeabilitat del vas".\nA més, critiquen que Rull "vulgui segellar l'abocador com si fos legal" i demana que el buidatge comenci com més aviat millor. La justícia ja ha tombat fins a 5 recursos presentats per la Generalitat a la interlocutòria del TSJC que demana buidar Vacamorta.


bloGuejat: L'home d'origami\nJa fa dies que circula per la xarxa, o sigui que segur que molts de vosaltres heu vist el vídeo de L'home d'origami. A mi em sembla una gran manera de promocionar un llibre. Molt provocadora. Bé, amb mi va funcionar, perquè me'l vaig acabar comprant, encuriosit. Encara no l'he llegit, així que no us en puc donar l'opinió, però sí que puc dir que un llibre que se't presenta així mereix que li facis una mica de cas.\nEscrit per Salvador Macip a les 9:12 a. m.\n"la teva escopidora!!!" buff!!!\nFeia temps que no sentia una declaració tan políticament incorrecta...\ntb m'ha encuriosit...\nsegur que portarà cua...\nHaig de reconèixer que és desconcertant i que quan el vaig veure per primera vegada em va deixar flipat. Com diu Rokins... "la teva escopidora".\nMalgrat tot, és una bona publicitat perquè provoca en el terme just. Està molt ben fet.\nRedéu, quins nervis m'ha fet posar aquesta dona!.\nJo no me'l compraré pas em sembla.\nJa ens l'explicaràs Salvador.Eh que sí?. :-)\nUna abraçada i records des de Blanes.\nDoncs ja ens diràs què t'ha semblat.\nespero ansiosa la teva lectura. Ja diràs què. L'actriu ho fa molt bé... el que diu... bé ja veurem.\nJo, com la Fina i a causa del vídeo no me'l penso comprar. No m'interessa un llibre on hi surt una escopidora, estri antidiluvià i repugnant. Ningú parla d'escopidores!!! És com si a Joanna d'Arc li fessin dir: "què paissa tronco?". ;P\nTLMM, aquest nou blog teu és d'allò més friki! He d'admetre que malgrat el poc interès que tenia inicialment pel tema m'he quedat hipnotitzat. Felicitats.\nA tots els altres, suposo que aquestes són les reaccions que es buscaven amb el vídeo. Els temes polèmics sempre són bons punts de partida. M'agraden els llibres que no et deixen fred! Ja us dirè el què...\nHome ,si es conformen amb la meitat de les possibles vendes?.:-)\nNo és dolenta la promoció. Políticament correcta? De segur que buscava que no ho fóra. A mi també m'ha fet entrar ganes de saber-ne més.\nNo se com s’anomena això, com a mínim, publicitat estressant.\nI curiosament, Escopidora era el nom d'un camp de fútbol que va tenir el Barça abans del Camp Nou.