Inici › Què fem › Burundi\n0,404 – Posició 184\nBurundi és un dels països més pobres del planeta. Amb 8,1 milions d'habitants el 2008, més de la meitat de la població té menys de 17 anys i l'esperança de vida no arriba als 51 anys. Més d'un decenni de guerres han deixat el país en una situació més que delicada, on la pau és relativa i la inseguretat persisteix avui dia.\nBurundi depèn molt de l'ajuda internacional, que suposa més d'un terç del producte interior brut (PIB) del país.\nOxfam a Burundi\nEl treball d'Oxfam a Burundi, on l'organització treballa des dels anys 90, es va centrar al principi en les intervencions humanitàries, però progressivament s'ha anat orientant cap a la reconstrucció i el desenvolupament, posant l'accent en la seguretat alimentària, la justícia social, el dret a ser escoltats i els drets de les dones.\nOxfam treballa en el desenvolupament d'un programa que contribueixi a que el 2020 tots els habitants de Burundi visquin en una societat sense violència, on les persones facin ús de la seva llibertat dins del respecte als drets humans i als valors solidaris, amb una vida digna . L'objectiu és posar l'economia i el desenvolupament al servei de les persones, promovent mecanismes de prevenció eficaços que evitin l'aparició de conflictes armats i de desastres humanitaris i que redueixin l'impacte en cas de catàstrofes naturals.\nLes estratègies que Oxfam segueix per assolir aquest objectiu són:\nSuport financer i tècnic als projectes de desenvolupament agrícoles i no agrícoles.\nDefensa davant les autoritats nacionals.\nMobilització de les comunitats per al desenvolupament.\nReforç de les capacitats de les ONG.\nLideratge per a les dones.\nParticipació de grups marginals.\nDins del programa 2011-2015, Oxfam promou la seguretat alimentària millorant l'accés de la població a la terra i a altres mitjans de producció agrícola amb l'objectiu de ser duradors i sostenibles. També es promou el dret a la vida en pau i seguretat, a través d'una millora general de les condicions de vida i una resposta eficaç davant les catàstrofes naturals i les produïdes pels éssers humans.\nD'altra banda, es busca la participació de la població en la gestió pública, en un entorn en el qual es tingui accés a la informació, a la llibertat d'expressió i al coneixement dels seus drets. Una societat civil activa permet reduir la corrupció i la impunitat.\nEls objectius d'aquest programa també inclouen aspectes anomenats transversals, com l'impuls al lideratge de les dones, la participació ciutadana, i una especial atenció a les persones malaltes de SIDA i a la seva integració a la societat.\nTelèfon: +257 76091031\nCrisis a Burundi Fes un donatiu ara


Comença la campanya per presentar les sol·licituds d'ajudes directes de la PAC 2018 - Teleponent\nTanquen 17 botigues a l’Eix Comercial Lleida per la pandèmia, un…\nInici Agricultura i Ramaderia Comença la campanya per presentar les sol·licituds d’ajudes directes de la PAC...\nComença la campanya per presentar les sol·licituds d’ajudes directes de la PAC 2018\nAl conjunt de l'estat espanyol les ajudes seran de 4.940 milions d'euros i es podran abonar a partir del 16 d'octubre\nJa es poden presentar les sol·licituds d'ajudes directes a la Política Agrícola Comú (PAC) 2018\nHa començat la campanya per presentar les sol·licituds d’ajudes directes a la Política Agrícola Comú (PAC) 2018. Segons informa el Ministeri d’Agricultura, prop de 745.000 productors les podran demanar per un import total de 4.940 milions d’euros. El termini per fer-ho finalitza el 30 d’abril i els ajuts s’abonaran a partir del 16 d’octubre. En el mateix termini també es podran presentar les sol·licituds de pagament de les mesures de desenvolupament rural incloses en l’àmbit del sistema integrat de gestió i control i la sol·licitud d’accés a la Reserva Nacional del Règim de Pagament Bàsic. Mitjançant una sol·licitud única, el productor pot demanar totes les ajudes de cop, dirigint-se a l’autoritat competent a cada comunitat autònoma. Des del Ministeri es recorda la importància de complimentar correctament la sol·licitud i presentar-la a temps per evitar possibles penalitzacions o fins i tot la denegació de l’ajuda per una mala declaració o presentació fora de termini.\nEls principals canvis en la normativa recauen en la incorporació a l’ordenament jurídic estatal de la nova reglamentació de la Unió Europea corresponent a la revisió intermitja dels actes de la base de la PAC per al període 2014-2020, coneguts com a Reglament Òmnibus. Així mateix, s’introdueixen diversos ajustaments tècnics que milloren l’aplicació i l’eficàcia en la gestió dels pagaments directes d’acord amb l’experiència obtinguda a nivell estatal i europeu.Tot plegat fa referència a mesures per incentivar la participació dels joves agricultors, ja que es dobla el valor de l’ajuda complementària fins al 50% (fins ara era del 25%) del valor dels drets de pagament bàsic. També es flexibilitzen els criteris per determinar una superfície com a pastura, ampliant el ventall de les pastures elegibles a totes aquelles on hi hagi arbres i arbustos que realment facin aquesta funció de servir com a pastura, tot i que el farratge de caràcter herbaci no sigui majoritari en aquestes superfícies.\nPel que fa a les pràctiques agrícoles beneficioses amb el clima i el medi ambient, s’incorpora la prohibició de l’ús de productes fitosanitaris a les superfícies d’interès ecològic (SIE) quan computen com a tal, d’acord amb el que estableix la nova normativa europea. Les parcel·les declarades sota aquesta catalogació hauran d’indicar-se de manera específica a la sol·licitud única.\nTambé es reforça el control de l’activitat agrària que s’ha de fer anualment a totes les parcel·les de l’explotació per les quals es demana ajuda i es manté invariable la figura de l’agricultor actiu, malgrat que el Reglament Òmnibus permetia la seva flexibilització, amb la finalitat de mantenir l’orientació de les ajudes cap als agricultors i ramaders amb una activitat agrícola real. A partir del 2018 és obligatori la presentació d’una declaració gràfica de les superfícies per a totes les explotacions. Excepcionalment hi ha les superfícies d’ús comú com les pastures comunals.\nAixí mateix s’amplien les cessions de drets de pagament bàsic sense terra extintes de peatge, als casos en que aquest estigui implicat per un jove agricultor. També es flexibilitzen les condicions que es requereixen en els canvis de titularitat de les explotacions ramaderes, quan el nou titular sigui un jove agricultor, per poder percebre les ajudes associades als grangers, amb coherència amb l’estratègia general de la PAC per cercar el relleu generacional al camp.\nFinalment, s’estableixen exigències mínimes en l’aplicació de fems i purins per reforçar el compromís de l’agricultura i la ramaderia amb el medi ambient.\nMés de 50.000 titulars d’explotacions agràries catalanes poden fer la Declaració Única\nEl conjunt dels ajuts directes, així com els ajuts del Programa de Desenvolupament Rural (PDR) gestionats en la DUN representen una aportació de més de 365 milions d’euros anuals per al sector agroalimentari i forestal català, entre els fons propis i els procedents de la Unió Europea. Enguany, segons informa el Departament d’Agricultura, la DUN incorpora la sol·licitud de l’ajut lligat al pla de reestructuració i reconversió de la vinya (2019-2023) i la sol·licitud de modificació del lliurament de collita de vinya per tal de simplificar administrativament la seva gestió.\nPer facilitar l’elaboració i la tramitació de la DUN, el Departament ha establert convenis de col·laboració amb 78 entitats col·laboradores repartides arreu de totes les comarques catalanes. Aquestes entitats, conjuntament amb els grups de suport DUN del DARP, realitzen la formació i l’atenció als declarants per aconseguir la millor qualitat de les declaracions. (acn)\nArticle anteriorEs trenca una de les dues canonades principals d’aigua que abasteixen la ciutat de Lleida\nArticle següentIpcena denuncia la retirada de dos nius de cigonya de la Catedral Nova de Lleida\nEl Grup Alba prepara el llançament d’un calendari d’advent solidari per aquest Nadal\nAproven tancar els aparcaments de cinc parcs naturals quan estiguin al 75% de capacitat\nDIRECTE: Acte de lliurament del títol de Fill Predilecte de Lleida a Josep Vallverdú\nredacció - 23 octubre, 2020 0


Dynafit Feline SL Blau comprar i ofertes a Trekkinn\n9 Asphalt / Methyl Blue 10 Asphalt / Methyl Blue 9.5 Asphalt / Methyl Blue 12.5 Asphalt / Methyl Blue 8.5 Asphalt / Methyl Blue 11 Asphalt / Methyl Blue 11.5 Asphalt / Methyl Blue 13 Asphalt / Methyl Blue 14 Asphalt / Methyl Blue 7 Asphalt / Methyl Blue 7.5 Asphalt / Methyl Blue 8 Asphalt / Methyl Blue 10.5 Asphalt / Methyl Blue 12 Asphalt / Methyl Blue\nUna actualització de la nova venda a llarg termini de best-seller i un ajustament millorat per a pistes de pistes de mitja distància.\nSòl exterior: Feline SL Sòl exterior\nEntresola: Entresola felina SL\nCompra Dynafit Feline SL que sempre has desitjat al preu més baix! La botiga de muntanya trekkinn farà realitat els teus somnis! Troba Calçat home a preus imbatibles. Fes una ullada a la descripció del producte amb les característiques tècniques i les valoracions dels clients que ja han comprat Dynafit Feline SL. Aconsegueix les millors ofertes i descobreix les últimes promocions del catàleg online de muntanya!\nSostenibilitat Dynafit Feline SL\nSabates molt lleugeres i còmodes. És bo per entrenar-se i caminar. Bona adherència\nMolt bona sabata, bona adherència, molt lleugera, molt bona adaptació quan es mullen i es mullen els peus ràpidament, resulta força petita, demana una mida 1/2 més gran per a llargs recorreguts.\nBon ajust, ajustat, ajustat, estable, lleuger. Solegrip bo, però no perfecte: no és millor en condicions humides que altres sabates, mullar els peus relativament ràpidament mullats. Tot i això, calçat superior.\nSabates còmodes lleugers per a tirades curtes i mitjanes. Bona adherència i força ampla.\n$ 162.55 $113.49


Una part de la fira d’atraccions de Sant Zenon es posarà a la nova part coberta de la riera | Ràdio Arenys 91.2FM\nFestes Sant Zenon Dijous 14 de juny del 2018\nLes atraccions més petites i amb menys sorolls aniran a la nova part coberta\nAixí ho van decidir a la reunió celebrada ahir entre el col·lectiu i l’Ajuntament per trobar una solució al problema d’espai que suposa la nova ubicació que ha donat Ports de la Generalitat, que recordem que és la plaça de les Palmeres i l’esplanada d’aparcament amb barrera de la Picòrdia.\nL’Alcaldessa, Annabel Moreno, ha explicat que la idea seria que les atraccions que es posin a la nova part coberta de la riera siguin les que pesin poc, que no facin massa soroll i que es puguin combinar amb els balls de Festa Major que es faran davant del Xifré. Moreno ha afirmat que ara es qüestió que els mateixos firaires decideixin quines són aquestes atraccions que es canviaran de lloc. De fet, un cop acabada la reunió, representants del sector van anar amb tècnics de l’Ajuntament a mirar sobre el terreny com quedaria la ubicació a la Picòrdia.\nAnnabel Moreno reconeix que la ubicació de la fira d’atraccions és un problema, sobretot pels condicionants que hi posa Ports. Ara per ara, l’única alternativa possible seria el Cavaió, però és massa lluny i és terreny de Costes.\nL’Alcaldessa recorda que l’any passat també va haver-hi problemes amb Ports per la ubicació de la fira d’atraccions, ja que l’organisme de la Generalitat es negava a que s’ubiquessin a la plaça de les Palmeres, però al final es va permetre la instal·lació.\nEls firaires diuen que les atraccions que es traslladaran seran una quinzena\nEn concret, totes les parades d’alimentació, tres atraccions petites i dues casetes més. El portaveu dels Firaires, Alejandro Sanmartí, ha afirmat que les atraccions afectades són les que, fins ara, ocupaven el vial del Port i totes aquelles referents a l’alimentació. El criteri que s’ha fet servir per ubicar les atraccions a l’esplanada de l’aparcament ha estat per antiguitat i la resta, per tant, hauran d’anar a la nova part coberta de la Riera tot i que falta saber els metres quadrats que podran ocupar, ja que també hi haurà l’escenari de Festa Major. Segons ha dit, per donar cabuda a totes les parades farien falta al voltant de 160 metres lineals.\nSanmartí afirma que els firaires afectats estan enfadats, ja que no saben si el canvi i la divisió de la Fira serà rendible. Els més perjudicats són les parades d’alimentació que, segons Sanmartí, s’ha denegat l’autorització per part de Ports per no perjudicar els negocis de la zona. Davant d’això, Sanmartí creu que alguns dels afectats podrien desdir-se de venir a Arenys o, per contra, provar el canvi per saber si els afavoreix.\nEl col·lectiu de firaires està a l’espera de reunir-se la setmana que ve amb tècnics de l’Ajuntament per tal de conèixer exactament els metres disponibles que tindran i tenir clar si totes les atraccions hi tindran cabuda.


Remitjons (el que ens sobra de la vida ): Mal de Cap d'any\nAmb el propòsit d'evitar que la Belén Esteban fóra l'última persona que els meus ulls veren en el 2009, vaig eixir fa uns dies cap a Alemanya. No sé si he guanyat amb el canvi. Les opcions per a la nit de cap d’any eren variades. L'hotel organitzava un luxós sopar, però va ser horrorós comprovar com, a les 7 de la vesprada, el restaurant s'omplia de senyores de 70 anys vestides amb cortines i d'homes amb bigoti. En un altre saló havia una festa dels anys 80, on anava a cantar un grup de música els grans èxits del pop germà. Les cambreres, vestides d'Ana Torroja, em van obligar a rebutjar aquesta opció.\nAl costat de l'hotel hi ha un pub que està preparant un altra festa. En un malbaratament d'imaginació i pressupost, l'amo omple la sala de globus i posa galetes salades en les taules. Aquí em quede. Com la gent sopa a les 7, a les 12 van (anem) tots un poc perjudicats, així que no em resulta difícil fer amics als quals abraçar quan canviem d'any.\nNi raïms ni merdes en vinagre. Un trist rellotge digital i un compte arrere en alemany que no entenc. La primera persona a la què felicite és un alemany pelopolla acompanyat d'una senyora que sembla una gallina coreana. Açò promet. Ràpidament superem la barrera idiomàtica i ens fem amics. S'uneixen a nosaltres dues parelles molt més joves. Una de les xiques fa aproximadament uns tres metres i parla en castellà (em fa passar por). L'altra xica només ha begut Fanta en tota la nit, però sembla la més animada. A les 2 en punt, s'alça de la cadira i solemnement li demana matrimoni al seu nuvi. Ell accepta. La dona del pelopolla em conta la seua vida i m'ensenya fotos del seu fill de 16 anys. Només parla alemany, però inexplicablement entenc tot el que em diu. Decidisc arrancar-me les orelles.\nGaletetes salades amb alemany al fons\nEl nuvi de la xica alta comença a cantar el que sembla ser un Asturias Patria Querida en versió teutona. Tots es posen dempeus i fan un ball. Jo els seguisc i sóc el més aplaudit. L'excés de confiança i la cervesa són una barreja explosiva, així que se m'ocorre inventar un ball. La meua idea, però, no els fa ni puta gràcia, així que el meu triomf és efímer. Decidisc arrancar-me les cames.\nCoets made in Germany\nCap a les tres de la matinada, tot el món ix al carrer i comença un espectacle de focs artificials. Tots llancen coets, petards, traques i bengales. El meu orgull valencià (encara que sóc d'Alacant i en la meua vida he metxat un petard) m’obliga a unir-me a la pirotècnia. Un coet decideix arrancar-me un braç.\nLa foto és meva, res de Google hui\nA la tele sona un video musical de David Hasselhoff (ho jure). Bé, crec que per hui ja m'he divertit prou. M'acomiade de la gallina coreana, del pelopolla, dels gegants i dels tortolitos i, inconscientment, els convide a que vinguen a casa meva algun dia. Ells contesten que només els està permès anar a Mallorca, així que respire tranquil. No obstant, decidisc arrancar-me la llengua.\nAmb les extremitats mutilades encara sagnant, puge a l'habitació. Com fora està nevant, per la finestra les deixe sota un munt de neu. Demà serà un altre dia...\nP.D. Perdoneu els canvis de lletra, peró alguna cosa he tocat del html i ho he fotut tot.\nModgi 3 de gener de 2010 a les 12:59\nLa RaTeta Miquey 3 de gener de 2010 a les 13:13\ncalia marxar lluny per deixar les extremitats al voral de la finestra? ara bé, un plaer la seva crònica\nRemitjó 3 de gener de 2010 a les 16:07\nCalia, calia, vostè prove a arrancar-se alguna part del seu cos i traure-la per la finestra a més de 15 graus...no aguanta 5 minuts sense podrir-se\nSrta. Tiquismiquis 3 de gener de 2010 a les 22:03\nMiri de recollir-ho tot i no deixar-se coses que potser despres li faran falta...\nRemitjó 3 de gener de 2010 a les 22:23\nSrta. Tiquismiquis, ja sap vostè que, com amb els mobles d'IKEA, en aquests casos sempre sobren peces...\nSr. Modgi, l'endemà va ser dur, molt dur...però va ser. Per a acabar de patir, la pròxima vegada m'arrancaré el cor com el bruixot de "Indiana Jones en el Templo maldito"


Salvant el futur president dels EUA - LA MIRA - Magazín\nRetrat de Jordi Ferragut atribuït a William Swain. (Font: National Museum of American History)\nJordi Ferragut Mesquida té caràcter. El vent l'empeny i no hi ha ona prou alta per fer-lo retrocedir cap a la seva Menorca natal. Si hi afegim que parla anglès nadiu, ja tenim tots els condiments vitals per voltar món. Anglès nadiu, sí. Bona part del segle XVIII Menorca és britànica després de la Guerra de Successió que acaba amb la desfeta catalana de 1714.\nEl 1772, amb 17anys, el jove Ferragut se'n va a estudiar nàutica a Barcelona i quatre anys més tard ja treballa de mariner mercant al Carib i al Golf de Mèxic, aleshores controlat pels imperis espanyol i francès. La guerra de la independència dels Estats Units acaba d'esclatar un any abans i sentint-se interpel·lat s'enrola a la Marina de Carolina del Sud amb el grau de lloctinent. Semblaria que ha d'anar a favor dels britànics però s'inclina per la causa de les colònies americanes fartes dels abusos de la metròpoli de Londres. Les veu de tots colors al camp de batalla. Al setge de Charleston de 1780 és ferit i cau presoner. Però si ha sobreviscut a oceans salvatges no deixarà la pell en una presó de la qual surt gràcies a un intercanvi de convictes.\n“Sense un Jordi, Ferragut, no hi hauria hagut l'altre George, Washington, pare de la pàtria, primer president dels Estats Units que dona nom a la capital d'una de les grans potències mundials”\nPerò un any després, a la batalla de Cowpens de 1781, la vida torna a somriure. Ferragut, transformat en Farragut pels estatunidencs, i descrit com a “baixet, ferreny, valent i genial”, segons el cronista contemporani George W. Siever. I aquí arriba el moment que cal preguntar-se per què Washington no seria tal sense aquest ciutadellenc? Doncs perquè és ell qui li salva la vida a George Washington. Sense un Jordi, Ferragut, doncs, no hi hauria hagut l'altre George, Washington, que acabaria essent el pare de la pàtria i primer president dels Estats Units que dona nom a la capital d'una de les grans potències mundials.\nUn cop aconseguida la independència el 1783, Ferragut es casa amb Elizabeth Shine, d'origen irlandès i escocès, i ja instal·lats a Tennessee tenen el seu únic fill el 1801. I quin un, el petit dels Ferragut! James G. Ferragut, més tard conegut com David Farragut. Ja en parlarem, d'en David.\nL'almirall de la US Navy David Farragut és una figura recurrent en espais commemoratius que el recorden arreu dels Estats Units. (Font: Library of Congress)\nEls Ferragut s'estan a Tennessee fins al 1805. L'aleshores president dels Estats Units, Thomas Jefferson, ha comprat l'estat de Louisiana, fins aleshores sota sobirania francesa, i vol que hi hagi presència de persones de la seva confiança en llocs clau. La població local és refractària als anglosaxons i per això aposta per oficials que parlin francès o castellà. I sí, efectivament, un dels que rep la proposta és Jordi Ferragut, destinat al nou port de Nova Orleans. La família emprèn un viatge amb vaixell de 1.700 milles i s’instal·la a la capital de Louisiana.\n“El fill de Jordi Ferragut, David Farragut, és un mite de la història militar dels Estats Units, tot un heroi de la Guerra Civil Americana”\nUns anys més tard, el 1808, un amic de la família, David Porter, també oficial de la marina com Ferragut, és atès per Elizabeth d'un cop de calor a causa del qual morirà. Com ho farà el mateix dia Elizabeth, però per culpa de la febre groga. Serà aleshores quan Jordi Ferragut es planteja la possibilitat que el seu fill vagi a viure amb algú que se'n pugui cuidar millor que no pas ell sense el suport de la seva dona i ple de compromisos professionals. Precisament serà el fill de David Porter, en agraïment a la cura que Elizabeth havia dispensat al seu pare, qui adoptarà el petit James G. Ferragut i ell, amb el temps, adoptarà el nom de David, ja que el seu mentor l'ha apadrinat per ingressar a la Marina dels Estats Units.\nLa rellevància de David Farragut és tal que fins i tot esdevé imatge d’aquesta nota de canvi de 1890 del Departament del Tresor. (Font: US Department of Treasury)\nDavid Farragut és un mite al país, tot un heroi de les forces de la Unió contra els Estats Confederats d'Amèrica durant la Guerra Civil Americana. La raó l'hem de trobar a la batalla de la badia de Mobile a Alabama, l'agost de 1864, on, tot i ser atacat amb clares evidències de patir danys irreparables, l'hereu Farragut pronuncia la cèlebre frase des del pont de comandament de l'USS Hartford: “A prendre pel sac els torpedes (mines navals), endavant a tota màquina!”. Aquesta victòria forma part dels annals de la història militar nordamericana. De fet, David Farragut es converteix en el primer militar en exercir de contraalmirall, vicealmirall i almirall de la Marina dels Estats Units. Una teoria apunta que el nom de “marine” ve del català “mariner”.\n“El cognom Farragut ha fet fortuna tant a la realitat com a la ficció. Una de les naus de la saga Star Trek es diu USS Farragut”\nLa nissaga Ferragut, doncs, ha fet fortuna en la història de la Unió i avui ens trobem la seva presència a la capital federal amb el nom d'una plaça i una estàtua en honor a David Farragut a pocs centenars de metres de la Casa Blanca. Al metro de Washington hi ha les estacions Farragut West i Farragut North. Aquesta darrera va servir a l'escriptor Beau Willimon, creador de la versió yankee de la sèrie House of Cards, per titular una obra de teatre que George Clooney portaria al cine com a director i productor sota el títol Els idus de març. Les referències cinematogràfiques al cognom Farragut no s'acaben aquí. Per als malalts d'Star Trek, només cal dir que una de les naus de la saga es diu USS Farragut. N'hi ha per dir “Déu n'hi do, en Klingon” però ens desviaríem del tema. I aquests són tan sols alguns exemples perquè carrers, escoles, equips esportius i vaixells de guerra anomenats Farragut són recurrents arreu del país. A Ciutadella, una estàtua també el recorda.\nJordi Ferragut mor a l'edat de 62 anys a Pascagoula (Mississipí) on havia decidit passar la darrera etapa de la seva vida. El seu fill David ho faria amb 69 anys l'any 1870 i, tot i morir a New Hampshire, la seva tomba és al Bronx de Nova York.\nSi, com se sol dir, Déu ha de beneir Amèrica, que no li passi per alt fer-ho abans pel menorquí “baixet ferreny, valent i genial” sense el qual Washington, no seria Washington.


Suport al SAF-UAB - UAB Barcelona\nEl Servei d’Activitat Física de la UAB (SAF-UAB) és el gestor de les instal·lacions esportives de la universitat i qui hi organitza i promou la pràctica d’activitat física.\nEls serveis que ofereix el SAF-UAB i les seves mateixes instal·lacions esportives tenen com a públic objectiu, en primera instància, les persones que formen la comunitat universitària i les seves famílies, als quals l’Autònoma subvenciona part de la quota d’abonament o d’entrada diària; de tota manera, s’hi poden abonar o poden accedir-hi amb entrada puntual persones que no en formin part, amb un preu d’accés diferenciat.\nLa missió del SAF-UAB és promoure la pràctica d’activitat física en totes les seves vessants per a la formació integral de les persones. La promoció de la pràctica d’activitat física i de la salut, així com la formació i la recerca en aquests àmbits, són els objectius principals del servei.\nEl Consell Social dóna suport al SAF-UAB pel seu foment de valors de l’esport com el treball en equip o l’esforç. També, per la seva tasca de dinamització de la comunitat universitària i de projecció exterior de l’Autònoma mitjançant la participació dels seus equips esportius en competicions nacionals i internacionals.\nEl 2018, l’òrgan col·legiat de representació de la societat en la universitat ha destinat 8.900 euros a patrocinar l’equipament esportiu de 114 estudiants de la UAB que participen en el Campionat d’Espanya i en diversos campionats internacionals. El material renovat inclou samarretes, pantalons, xandalls i bosses.


El Matarranya es convertix en el camp d'entrenament de l'UME | Matarranya Media\nEl Matarranya es convertix en el camp d’entrenament de l’UME\n75 militars de la Unitat d'Emergències van practicar diferents maniobres d'ensinistrament a la comarca. Van fer exercicis de rescat vertical, aquàtic i amb un equip de gossos de recerca\nEl Matarranya es convertix en el camp d'entrenament de l'UME\nDurant tota la setmana passada el 4t batalló la Unitat Militar d'Emergències (UME) es va traslladar al Matarranya per practicar diferents maniobres d'entrenament. El variat entorn i les característiques de la comarca els van permetre treballar en rescat vertical i aquàtic i en recerca de persones pe\nDurant tota la setmana passada el 4t batalló la Unitat Militar d’Emergències (UME) es va traslladar al Matarranya per practicar diferents maniobres d’entrenament. El variat entorn i les característiques de la comarca els van permetre treballar en rescat vertical i aquàtic i en recerca de persones perdudes o sepultades amb l’equip cinològic.\nEl campament base el van instal·lar a Fondespatla. Els 75 militars es van allotjar al Cubic i des d’allà es van moure amb una nodrida flota de vehicles (camions, tot terrenys, llanxes, autobusos …) per diferents punts de la comarca, principalment a la zona de l’embassament de Pena. Segons va explicar el capità Gustavo Abad van estar fent un exercici que anomenen ‘multirisc‘, “consistix a ensinistrar-nos en diverses de les capacitats que té la unitat militar d’emergències, com pot ser el rescat vertical amb tècniques d’escalada o aquàtic amb embarcacions”. Per a este últim cas, van fer simulacions al pantà, amb rescats de persones en riuades o inundacions i contenció i buidatge d’aigua a través de la construcció de dics. “A més hem portat un equip de gossos de recerca tant de persones vives com mortes que estan ensinistrats per a qualsevol intervenció, ja siga recerca en grans àrees de persones desaparegudes o trobar víctimes sota la runa” descriu Abad.\nL’UME es dividix en diversos batallons que cobrixen diferents àrees de país, i cadascuna d’elles s’especialitza en el tipus d’emergències més previsibles de cada territori. És per això que el 4t batalló amb base a Saragossa va escollir el Matarranya per a les seues maniobres. “La zona de la comarca de Matarranya ens ve molt bé perquè té diferents terrenys, que ens permet ensinistrar-nos en totes les nostres capacitats. Té la muntanya per a la lluita contra incendis forestals, el pantà i diferents rius per inundacions i rastreig de ribes i grans àrees per a recerques”, comentava el capità.\nTot i que el terreny era l’ideal, el temps no els va acompanyar tant. La setmana passada va estar marcada per les precipitacions, fet que va impedir dur a terme alguna de les activitats que tenien previstes. No obstant això, estos soldats estan habituats a les inclemències meteorològiques, és part del seu treball. Tal com reconeixia Abad “la realitat nostra és esta, quan intervenim en una inundació o en una nevada ja sabem que el temps és el que és, no el podem controlar i precisament per això ens toca intervenir”. Justament l’última vegada que l’UME va venir a la comarca en missió d’emergència va ser durant el temporal Glòria de l’any 2020.


Barça Lassa – Guadalajara: Victòria còmoda al Palau (33-17)\nTriomf dels culers en un matx que han controlat des de l’inici i en què ha destacat Valero Rivera, amb vuit gols\nGran partit barcelonista en la jornada 28 de Lliga Asobal que s’ha saldat amb un 33-17 per als de Xavi Pascual davant el Guadalajara. El Barça, que ha dominat el duel en tot moment, ha tingut en Valero Rivera el seu màxim golejador, amb vuit dianes.\nEls blaugranes han començat el matx com un avió, i han aconseguit un parcial de 5-1 en els primers cinc minuts de joc. A mesura que corria el rellotge el conjunt de Castella-la Manxa ha anat compactant millor les seves línies, fet que ha dificultat l’atac culer, que s’ha estavellat contra un inspirat Hombrados. Malgrat els esforços visitants, els de Xavi Pascual han sabut mantenir en tot moment un avantatge de quatre gols gràcies a les encertades i rapidíssimes transicions defensa-atac. Per damunt de tot ha destacat la faceta golejadora de Mem i Rivera, que han catapultat els barcelonistes al 15-10 amb el qual s’ha arribat al descans.\nDemolidors en atac i en defensa\nEl Barça ha sortit a totes a la segona meitat i amb la intenció de donar zero opcions al Guadalajara de pensar en la remuntada. Durant els primers instants, totalment elèctrics, els blaugranes han pogut situar-se deu gols per sobre al marcador per sentenciar el partit a les primeres de canvi. El crac destacat ha estat Valero Rivera, que ha aconseguit augmentar el seu compte golejador fins a les vuit dianes. Lasse Andersson, que ha tornat a jugar 13 mesos després al Palau, ha rebut un vídeo homenatge enmig de l’ovació de l’afició blaugrana. El de Dinamarca ha estat l’altre gran protagonista de la jornada on, molt inspirat als instants finals, ha estat el segon màxim anotador culer amb cinc gols. Tot i l’esforç dels visitants, l’equip de Xavi Pascual s’ha mantingut indomable, en part gràcies a un atac demolidor i a una defensa comandada per un Pérez de Vargas colossal que fins i tot ha pogut anotar un gol.\nFinalment, victòria per 33-17 del conjunt culer davant el Guadalajara. El pròxim partit dels blaugranes serà els quarts de final de Copa del Rei contra el Valladolid.


recomana.cat - Crítica de l'obra: Laika | Transparències magnètiques per Jordi Bordes\nEl més encertat de Laika és la combinació del projector de transparències, actuant com si fos els cinema live de Macarena recuerda o de l'Agrupación Sr. Serrano (A house in Asia, Birdie, Kingdom...). En teatre familiar, és ben recent Kàtia. És un joc molt oportú per l'estètica d'uns anys de guerra freda, que són tant mastodòntics com entranyables. Les parets de fons (que es transformen en pissarra en un joc similar a El misteri de Fermat, també una peça amb ciència pel mig) donen joc en la persecució i en les transformacions d'espai. Cal celebrar la valentia d'aquesta companyia de teatre familiar en sortir de la clàssica titella i intèrprets. Però potser no ha valorat prou en com desenvolupar la trama.\nLa direcció d'Enric Ases és molt fina pel que fa a la manipulació del gos, la sobreposició d'imatges a partir dels dos aparells de transparències o l'encert de fer que els personatges parlin un rus fals (quan fa fred, diuen " fa rasca") ben divertit. Potser el gran problema de l'obra és la seva dramatúrgia i, sobretot, tenir clar què es vol explicar. Perquè per narrar un fet històric del primer ésser viu que va orbitar a l'entorn de la Terra n'hi hauria prou amb una exposició (molt interessant la que s'ha estrenat coincidint el Grec.... i en anglès!). Si la protagonista és la noia que, en el joc dramatúrgic, ensinistra el cadell i procurar salvar-lo queda estrany tant la veu en off, com sobretot, el seu discurs. Ella només troba un conflicte final amb els seus companys de l'expedició però no es qüestiona el seu suport. En una dinàmica de guerra freda, apareixen banderes i maneres d'entendre la civilització (els russos i els americans) que, ara, sense un filtre que ho expliqui, es veu anacrònic.\nEl treball actoral necessita, en tot cas, procurar trobar noves entonacions a les frases inventades per ajudar a créixer en el ritme i el joc, i a controlar la gesticulació sobrera. També sembla innecessari el joc d'abrics en els carrers de Moscou perquè no aporten gaire res tal i com es presenta ara, i insisteix en allò que coixeja, avui, el muntatge: qui és el protagonista (Laika és només la víctima) i quina és la raó que es vol explicar.


Catalunya es manté com a líder del turisme estranger a l'Estat | Actualitat | Indicador d'Economia\nVa rebre 2,4 milions de visitants el juliol, un 2,1% menys que el mateix mes del 2018 tot i que la despesa diària augmenta un 4,9%\nUn grup de turistes estrangers durant una visita. FOTO: ACN.\nLíders en turistes estrangers però amb menys nombre de visitants que gasten, però, més. Així ho mostra l'Estadística de Moviments Turístics en Fronteres de l'Institut Nacional d'Estadística (INE) que confirma, en certa manera, les previsions dels hotelers de la demarcació de Tarragona a mitjans d’estiu. “No serà una temporada per tirar coets”, deien aleshores els empresaris del territori mentre signaven certificar una temporada amb un 90% d’ocupació respecte a la del 2018.\nSegons les dades de l'INE, Catalunya va ser el destí preferit dels turistes estrangers al juliol amb gairebé 2,4 milions de visitants, el 24% del total de l'Estat. Tot i això, l'arribada de visitants es va reduir un 2,1% respecte al mateix mes del 2018. Per darrere de Catalunya, Illes Balears (23,7%) i Andalusia (12,8%) són els destins preferits dels turistes. D'altra banda, els turistes van gastar gairebé 3 MEUR al juliol a Catalunya, un 3,4% més que fa un any.\nL'Estat va rebre un total de 9,9 milions de turistes internacionals, un 1,3% menys que en el mateix mes de l'any anterior. França va aportar 1,4 milions de turistes (un 2,3% més que el 2018) i Alemanya més d'1,2 milions (un 3% menys). Entre la resta de països destaquen els creixements dels turistes dels Estats Units (19,9%), Irlanda (6,7%) i Rússia (5,2%).\nEn aquest context de contracció general en volums, i en espera de les xifres de l'estiu a la Costa Daurada, el sector ja va fer públiques unes expectatives a la baixa respecte els dos últims anys. Si el 2017 es van registrar 20,6 milions de pernoctacions -màxim històric- i el 2018 aquesta xifra va retrocedir fins als 20,1 milions, per aquest any els hotelers confien estabilitzar-se entre els 19,5 i els 20 milions. Per als pròxims anys, l'objectiu serà incrementar els volums fora dels mesos d'estiu, a cavall, entre d'altres apostes, de modalitats emergents com el turisme esportiu.\nLa majoria de visitants que han arribat a Catalunya opten per un allotjament de mercat, sent els hotels la principal opció, amb 8,3 milions de turistes. Aquest tipus d'allotjament va pujar mentre que el de no mercat, com pot ser un pis en propietat o l'habitatge d'un conegut, es va reduir un 9,7%. L'estada majoritària va ser de quatre a set nits, amb gairebé 4,5 milions de turistes i un augment anual de l'1,4%.\nEls turistes internacionals van gastar 11.980 MEUR, un 2% més que en el mateix mes del 2018. La despesa mitjana per visitant es va situar en 1.212 euros, amb un increment anual del 3,4%. La despesa mitjana diària va ser de 160 euros, un 4,9% més.


La justícia dona la raó als veïns de la Vall Fosca per l'IVA dels rebuts de la llum | Pallars Digital\nLa justícia dona la raó als veïns de la Vall Fosca per l'IVA dels rebuts de la llum\nLa companyia Endesa recorre el dictamen del jutjat de Tremp a l'Audiència provincial i la CUP demana la dimissió de l’equip de govern\nper Redacció, Vall Fosca | 14 de gener de 2022 a les 16:04 |\nProtesta dels veïns de la Vall Fosca en una manifestació de 2017 | CUP\nLa justícia ha donat la raó, amb quatre sentències del jutjat de Tremp, als residents de la Vall Fosca en el conflicte sobre l'IVA dels rebuts de la llum. Els veïns, que gaudeixen de preus reduïts gràcies als convenis signats en el moment de la construcció de les centrals hidroelèctriques, consideraven excessiu el que Endesa els facturava. Alguns d'ells només abonaven a l'elèctrica la quantitat que creien justa, d'acord amb el contracte del 1927.\nEl 2016, la companyia ja va tallar la llum per impagament a alguns veïns i l'any 2021 va deixar sense subministrament a aquells que s'havien autoliquidat els rebuts des del 2016, una alternativa que havia estat plantejada pel grup municipal de la CUP, a l'oposició. Ara la justícia els ha donat la raó i avala les autoliquidacions, mentre que Endesa ha recorregut la sentència a l'Audiència provincial.\nPer la CUP, el pronunciament judicial demostra que els talls de llum eren “il·legals”. Els cupaires, per tant, segueixen apostant i defensant que les autoliquidacions són vàlides i animen a tots els beneficiaris del contracte a seguir-ne fent.\nVictòries de les veïnes de la #VallFosca contra @Endesa en la lluita per defensar els drets històrics per haver cedit terrenys per a construir la primera central hidroelèctrica de l'estat. La justícia avala les autoliquidacions proposades per la @cupnacional. Aquí ho expliquem: pic.twitter.com/SS88SFZP2f\n— CUP Vall Fosca (@CUPVallFosca) January 14, 2022\nAixí, els anticapitalistes denuncien que les interrupcions en el servei executades per Endesa en els darrers mesos a més de 15 residents, i en algun cas “deixant famílies amb nens sense electricitat durant més d'una setmana”, tenien com a objectiu "coaccionar als veïns" perquè acabessin pagant, segons han afegit, "el deute il·legítim" reclamat per la companyia.\nPer tot plegat, els anticapitalistes estudien denunciar penalment als seus responsables, demanar la restitució dels danys ocasionats a les veïnes afectades i el rescabalament dels diners pagats de les arques públiques a Endesa. En aquest sentit, demanen la dimissió en bloc de l'equip de govern de la Torre de Capdella i afirmen que Endesa només aconsegueix cobrar per la força o pactant amb els membres de l'executiu local.\nCal recordar que ara farà un any el consistori de la Torre de Capdella va signar un acord amb Endesa on pactava pagar 300.000 euros a canvi de liquidar el deute que l’empresa elèctrica reclamava al consistori. Això va portar molts veïns a fer el mateix, “invalidant”, segons la CUP, el contracte històric de 1927 que s'havia signat per haver cedit terrenys comunals per a la construcció de la primera central hidroelèctrica, la central de Capdella.\nL'origen d'aquest litigi rau en l'aplicació de l’IVA, que Endesa fa a preu de mercat i no segons el conveni del 1927, que establia un preu molt més reduït per l'ocupació dels terrenys municipals on la companyia va instal·lar-hi les centrals hidroelèctriques. Així, els veïns van decidir no seguir abonant l'impost en base al preu de mercat. Es tracta d'un conflicte que s’allarga des de fa 13 anys, arran de la liberalització del sector elèctric.\nLa CUP demana al Govern que actuï contra els talls de llum i «coaccions» d'Endesa als veïns de la Vall Fosca\nEn una pregunta al Parlament, els anticapitalistes denuncien que l'empresa ha realitzat més de 10 talls de llum des del mes de març\nDesenes d'abonats encara sense llum al Pallars, la majoria en masies o granges\nSocietat, Jutjat de Tremp, llum, CUP Vall Fosca, electricitat, hidroelèctriques, deute, Ajuntament de la Torre de Capdella, veïns, talls de llum, conveni, Endesa


Educació suspèn les proves de batxillerat i tots els alumnes aprovaran perquè no hi havia cap suspès - Poble Andorrà\nEster Vilarrubla explica que no es donen les condicions per fer les proves de finals de curs i no hi haurà classes a l'estiu\nLa prova de batxillerat POB i la de Formació professional queden definitivament suspeses ja que el ministeri d’educació, segons va explicar la ministra Ester Vilarrubla, ha decidit que no es donen les condicions perquè tingui lloc aquesta prova degut a la situació del alumnat i que les classes, com a mínim, no es reprendrà fins l’1 de juny. La puntuació del curs es farà en base a l’avaluació continuada acumulada i les tasques que s’estan fent des de casa no seran comptabilitzades. Com l’avaluació ja s’havia fet en el semestre, i tots els alumnes de segon de batxillerat havien aprovat, tothom passarà de curs sempre que assisteixin telemàticament a les classes i facin el treball final. Les classes, s’ha decidit que no es reprendran a l’estiu, en considerar-se que no es donaran les condicions per fer-ho. Es farà un pla per a reforços o ampliació del coneixement, però sense avaluar. Pela alumnes d’FP caldrà veure com poden fer les pràctiques obligatòries.\nL'escola andorrana aplicarà una espècie 'd'aprovat general' on només no passaran de curs alumnes molt puntuals


Coordinació d'activitats empresarials (CAE) | Oneclick\nCAE (COORDINACIÓ D'ACTIVITATS EMPRESARIALS)\nExternalitza la coordinació d'activitats empresarials amb un sol clic\nEls teus clients t'exigeixen complir amb la coordinació d'activitats empresarials (CAE) per poder entrar a treballar en les seves instal·lacions. Però, què és aquesta gestió?\nLa coordinació d'activitats empresarials és una obligació legal que té com a objectiu garantir la prevenció de riscos laborals dels empleats quan diverses empreses coincideixen en un mateix centre de treball.\nSi vols complir d'una forma eficaç amb la normativa vigent (l'article 24 de la Llei 31/1995) i evitar sancions, hauràs de gestionar un important flux d'informació entre la teva empresa i la del teu client.\nLa CAE exigeix intercanviar, organitzar i validar un gran volum de documents relacionats amb la Seguretat Social del treballador, la PRL o la capacitació professional.\nEt falta temps?\nDeixa-ho a les nostres mans. Oneclick s'ocupa de la coordinació d'activitats empresarials d'autònoms i pimes en un sol clic. Estem al costat del teu client i facilitem tota la documentació necessària al control d'accessos del centre de treball al que et dirigeixis.\nActualització de plataformes CAE\nGestió de programari CAE\nCAE per a esdeveniments i fires\nGestió integral PRL\nOneclick és per a tu si…\nNo tens temps per pujar o actualitzar les diferents plataformes webs de CAE.\nTens contractat un programari de CAE i necessites ajuda en la revisió de la documentació de les teves subcontrates.\nTreballes puntualment en esdeveniments o fires i no saps per on començar, ni què t'està demanant el promotor de l'esdeveniment.\nO simplement tens contractat un servei de prevenció aliè (SPA), però no aconsegueixes organitzar tota la documentació dels teus treballadors i subcontractes.\nTres avantatges amb un sol clic:\nEstalviaràs temps en la coordinació d'activitats empresarials per dedicar-ho a la teva activitat professional.\nEt coordinaràs eficaçment i a la primera amb els contractistes per garantir els terminis de treball, poder accedir a les instal·lacions sense problema i guanyar clients satisfets.\nCompliràs correctament amb la normativa vigent del RD 171/2004, del 30 de gener, pel qual es desenvolupa l'articulo 24 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de Prevenció de Riscos Laborals, en matèria de coordinació d'activitats empresarials.


El primer equip de l'AE Vòlei Manresa guanya i manté la categoria - Xiulet Final\nAE Vòlei Manresa 3 – Aula de Barcelona 1\nRedacció | 28/03/2021 19:55\nÚltim i decisiu partit per la permanència a la primera divisió nacional de voleibol. El Manresa rebia la visita de l’equip Aula de Barcelona, empatats a punts a la classificació, i on el guanyador del partit salvaria la categoria. Per primer cop a la temporada l’afició podia veure jugar al primer equip del club.\nInici de partit igualtat, on els atacs s’imposaven a les defenses. La bona recepció i l’efectivitat en atac dels manresans els va permetre agafar una distància de 3-4 punts que varen saber aguantar i ampliar fins a emportar-se el set 25-18.\nAl segon set es mantenia la dinàmica: un bon Manresa en defensa i atac i un Aula que tirava dels seus tres atacants principals els dos receptors i el seu central. L’encert del punta local Ventura permetia emportar-se el segon set amb un bon bloqueig i defensa de tot l’equip, 25-22.\nEl tercer, que podia ser el definitiu, el Manresa va sortit sense encert i un bon Aula en atac i sobretot excel·lent en defensa i posava les coses difícils a un batallador Manresa que ho seguia intentant en tot el set. Finalment set pels visitants 21-25.\nAmb 2-1 al marcador de sets es preveia un igualat quart set, i així va ser. Igualtat al marcador amb accions bones accions tant locals com visitants i petits avantatges per part local fins a meitat de set, on els manresans amb bons atacs, ampliaven l’avantatge a 6 punts que semblaven definitius, Aula no es va rendir i va aconseguir reduir la diferència a 21-19. Una bona gestió de la recepció i atac local va donar el set, el partit (3-1) i la permanència per 25-21.\nAcabada la lliga, el Manresa finalitza a la posició numero 10 amb 19 punts i 6 victòries.\nVictòria del CE Manresa per tancar la lliga regular\nEl Manresa FS arrenca la 2a fase amb una derrota davant l’invicte Calvià


Bankia presentava pèrdues dos anys abans de la fusió\nEls perits del Banc d'Espanya que van posar de manifest les irregularitats en la fusió i sortida a Borsa de Bankia han assegurat davant el jutge de l'Audiència Nacional, Fernando Andreu, que el grup, conformat al desembre de 2010 per set caixes d'estalvi, ja presentava pèrdues des de dos anys abans.\nEls experts, Antonio Busquets i Víctor Sánchez Nogueras, han ratificat davant el jutge de l'Audiència Nacional, Fernando Andreu, els informes en els quals apuntaven que l'entitat va sortir a Borsa sense oferir la seva "imatge fidel" als inversors institucionals i els accionistes minoritaris, al mateix temps que han apuntat que la deterioració dels estats financers del banc no pot atribuir-se a la crisi econòmica mundial, com van defensar els exdirectivos de l'entitat presidida per Rodrigo Rato.\nEn relació amb la situació del Banc de València, que va dur a terme un "desmesurat increment" de la seva inversió crediticia entre 2004 i 2011 i va assumir massa riscos en el sector immobiliari, els perits han assenyalat que les seves deterioracions eren "conegudes" encara que no es van voler abordar fins a la intervenció de l'entitat, al novembre de 2011.\nSegons diversos advocats presents a la sala de vistes, els dos experts han confirmat durant més de quatre hores, fil per randa i sense gaire fissures entre ells, les conclusions que van plasmar en els seus escrits, de 212 i 198 pàgines, respectivament.\nBusquets i Sánchez Nogueras han assegurat haver-se dedicat durant any i mitjà, "en cos i ànima", a aquests informes i que van treballar per separat perquè analitzaven àmbits diferents i complementaris. Únicament han discrepat en la quantia dels actius fiscals que l'entitat podria haver recuperat, que han xifrat en 1.428 i 1.900 milions d'euros, respectivament. "Es tracta d'una forquilla valorativa", han argumentat.\n"ERRORS COMPTABLES" DE RATO\nEls perits, que han contestat en aquesta primera compareixença a les preguntes del fiscal Anticorrupció, Alejandro Luzón, i les acusacions personades en la causa, han assenyalat que, en la sortida a Borsa que es va produir al juliol de 2011, els inversors van conèixer detalladament les condicions tècniques de l'operació, contingudes en el fullet de sortida a Borsa, però no així els estats financers de l'entitat.\nEn aquest sentit, han reiterat que els comptes de 2011, que van ser aprovades per l'equip de Rato al març de 2012, presentaven "errors comptables" i que la seva reformulació al maig d'aquest any, ja sota la presidència de José Ignacio Goirigolzarri, va suposar el "reconeixement" d'aquestes equivocacions i no "un canvi d'estimacions" en els balanços.\nEls perits van escriure en els seus informes que tant en els comptes de Rato, que presentaven uns beneficis de 309 milions d'euros, com en les del seu successor, que apuntaven a unes pèrdues de 2.979 milions, existien "ajustos d'importància material no comptabilitzats".\nAquest dilluns han explicat que la reformulació es va poder realitzar en aquest curt període de temps perquè, excepte el president, va ser realitzada per "el mateix equipo gestor", que ja coneixia "la veritable situació" de l'entitat.\nDISSOLUCIÓ DE BFA\nTal com van assenyalar en les seves perícies, els experts han defensat que el Banc Financer d'Estalvis (BFA), matriu de l'entitat, hauria entrat "en causa de dissolució", equivalent a la fallida, si hagués reconegut la "deterioració comptable" que hauria provocat en els seus balanços el descompte en el preu de l'acció en la seva sortida a Borsa, que es va xifrar en 3,75 euros després d'una rebaixa del 74 per cent pel que fa al seu valor en llibres.\nEls dos perits han defensat la seva trajectòria al Banc d'Espanya, només interrompuda per una comissió de serveis de Sánchez Nogueras com a cap de Serveis de Cajasol i Banca Cívica i en el de Busquets per una etapa de treball en el Fons de Reestructuració Ordenada Bancària (FROB). Tots dos han dit que han treballat amb independència i sense rebre pressions dels seus superiors.\nEncara que amb prou feines han estat preguntats per aquest assumpte, els perits també assenyalaven en el seu informe que els consellers de Caja Madrid, una de les set entitats que van donar origen a Bankia, van tenir "voluntat d'ocultació" amb les 'targetes black' de l'entitat, ja que no van declarar les seves despeses a l'Administració tributària, a les auditories interna i externa ni a l'expert independent de la signatura Garrigues.\nTambé van posar en qüestió el paper desenvolupat per l'auditora Deloitte, que havia d'haver detectat una desena de "errors comptables" que suposaven un incompliment de la normativa de l'organisme regulador i que es van produir en diferents estats anuals i financers que anaven des dels comptes consolidats del BFA a 31 de desembre de 2010 fins als comptes anuals i consolidades de Bankia i entitats depenents formulades al maig de 2012.\nEls perits, a més, posaven en relleu que les "lluites de poder" i la "premura" amb que es va portar el procés d'integració de les caixes que van formar Bankia van contribuir a la crisi de l'entitat. També consideraven "sorprenent" que el Fons Monetari Internacional (FMI) realitzés en 2012 una recomanació perquè s'adoptessin "mesures ràpides i decisives per reforçar el balanç i millorar la gobernança de l'entitat".


Fundació Institut Català de Farmacologia :: Activitats - Recerca en Farmacoepidemiologia - EUM - Estudis d'utilització de medicaments\nEUM - Estudis d'utilització de medicaments\nL'objectiu dels estudis d'utilització de medicaments (EUM) és identificar problemes sanitaris en relació amb l'ús dels medicaments, a fi de promoure'n un ús òptim en la pràctica clínica. La metodologia dels EUM és diversa i multidisciplinar. Hi ha diferents tipus d'EUM , classificacions de medicaments, indicadors quantitatius i qualitatius de mesura .\nLa Fundació ICF té experiència en la realització d'EUM en els àmbits hospitalari, EuroDURG , Durg-LA , bàsicament a l'Hospital Universitari Vall d'Hebron , i de l'atenció primària. La Fundació ICF també col·labora amb altres grups de professionals interessats en aquesta temàtica.\nEl contingut del nostre servei consisteix en la participació en la realització d'EUM (disseny i elaboració de protocols, coordinació, recollida de dades, anàlisi estadística, interpretació i discussió dels resultats i programes d'intervenció orientats a millorar la terapèutica).\nAssociacions, grups i companyies relacionades amb els EUM:\nDURG-España (Grup espanyol d'estudis d'utilització de medicaments)\nEURO DURG (Grup europeu d'estudis d'utilització de medicaments)\nDURG-LA (Grup llatinoamericà d'estudis d'utilització de medicaments)\nWHO Collaborating Centre for Drug Statistics and Methodology (Centre col·laborador de l'OMS que defineix les dosis diàries definides, classificació ATC/DDD)\nIMS HEALTH (Companyia privada d'estudis i anàlisi del negoci de les vendes en el mercat farmacèutic)\nInstitucions,associacions i grups relacionats amb la promoció de l'ús de medicaments essencials i de l'ús\tracional dels medicaments:\nPublicacions de la FICF sobre EUM's\nResponsable d'aquesta àrea de treball: Mònica Sabaté


Camprodon es prepara per acollir la setena edició de la Comerçnit | Web oficial de l'Ajuntament de Camprodon\nCamprodon es prepara per acollir la setena edició de la Comerçnit\nEnguany la vetllada finalitzarà amb un concert a càrrec de Sound Six, formació finalista del concurs de TV3 Oh Happy Day. També es sortejaran xecs regal per valor de 1.500€, així com sopars a diversos restaurants de la Vall i forfaits per a Vallter.\nDissabte 19 d’agost, Camprodon celebrarà una nova edició de la popular Comerçnit, una vetllada nocturna original i innovadora impulsada per l’Associació de Comerç i Turisme de la Vall de Camprodon –amb la col·laboració de l’Ajuntament de Camprodon- que té per objectiu donar a conèixer l’oferta comercial i de restauració de la vila i oferir a veïns i visitants una singular nit lúdica i cultural.\nDes de les vuit del vespre fins a dos quarts d’onze de la nit les botigues i comerços del municipi romandran oberts i oferiran promocions i descomptes especials a tots els passejants. Completaran l’oferta un seguit de rutes culinàries i el trenet turístic de Camprodon, que tindrà caràcter gratuït. A més, es farà el sorteig de fins a 1.500€ en xecs regal i d’altres tipus de premis (sopars en restaurants de la Vall, forfaits per a Vallter…). Per tal de participar en el sorteig només caldrà fer sengles compres de 10€ cadascuna a dos establiments membres de l’Associació de Comerç i Turisme de la Vall de Camprodon i emplenar el passaport de participació amb les dades personals i els gomets acreditatius de les compres. Un cop emplenats, els passaports hauran de ser dipositats a la urna instal·lada a la Plaça Doctor Robert, on romandran tancats fins a les 22.30h, quan es farà efectiu el sorteig de premis.\nEn acabar la nit, tindrà lloc l’actuació de Sound Six, formació finalista del concurs Oh Happy Day de TV3 (venda d’entrades: Oficina de Turisme de Camprodon i www.codetickets.com). Des de l’Ajuntament es convida tots els veïns i veïnes a sortir al carrer i bolcar-se en aquesta singular nit lúdica i cultural que, poc a poc, s’està convertint en una cita ineludible del calendari estiuenc camprodoní.


Cambrils presenta la seva oferta gastronòmica en un webinar a agències de viatges de tot l’Estat - TotTurismeTgn\nCambrils presenta la seva oferta gastronòmica en un webinar a agències de viatges de tot l’Estat\nLa setmana passada es van realitzar diverses presentacions en format online de les 22 destinacions especialitzades en turisme gastronòmic.\nCambrils va presentar la seva oferta gastronòmica a 200 agències de viatges de tot l’Estat, en el marc d’un webinar que va incloure diverses presentacions en format online de les 22 destinacions especialitzades en turisme gastronòmic. L’acció promocional, que es va portar a terme la setmana passada, estava organitzada per la Confederació Espanyola d’Agències de Viatges (CEAV), l’Associació de Destinacions Gastronòmiques i Saborea España.\nGràcies a aquesta acció, Cambrils ha pogut apropar als agents de viatges la seva oferta especialitzada en gastronomia, parlant de producte i d’experiències gastronòmiques, de la qualitat dels seus restaurants, de la Confraria de Pescadors, de la Cooperativa Agrícola i de les principals activitats com ara les jornades gastronòmiques, la Fira del Vi o les rutes gastronòmiques per conèixer tot el territori.\nLa regidora de Turisme, Marta Borràs, ha afirmat que “aquesta ha estat una de les principals col·laboracions amb la CEAV” i que “obre la possibilitat de que les agències de viatges programin i ofereixin productes i paquets centrats en gastronomia de Cambrils als seus clients”. La regidora ha explicat que l’acció és una oportunitat per seguir treballant a favor del posicionament de Cambrils com a Capital Gastronòmica de la Costa Daurada.\nL’#AltCamp tancarà l’estiu amb bones xifres d\nQuan l’única certesa és la incertesa: El valor\nL'@ajsalou i l'Estació Nàutica Costa Daurada - @\nLa patronal de l’oci nocturn, @fecasarm, xifra e\nL'alcalde de #Salou, Pere Granados, reivindica a l\nLos hosteleros de la #CostaDaurada critican durame


En compliment amb el deure informació recollit en l’article 10 de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic posem a la seva disposició les següents dades:\nL’empresa titular de coolhaus.es és EFFIK HAUS HABITAT, S.L.\nDomicili: Doctor Combelles, 43 – 25003 LLEIDA.\nL’accés i/o ús d’aquest portal de coolhaus.es atribueix la condició d’USUARI, que accepta, des d’aquest accés i/o ús, les Condicions Generals d’Ús aquí reflectides. Les citades condicions seran aplicables independentment de les Condicions Generals de Contractació que si s’escau resultin d’obligat compliment.\nAntonio Carlos Sabaté Estrany en representació de EFFIK HAUS HABITAT, SL certifica que coolhaus.es està domiciliada al carrer Doctor Combelles, 43 – 25003 LLEIDA.\nA la web coolhaus.es hi ha una sèrie de continguts de caràcter informatiu sobre l’eficiència energètica, així com els diversos sistemes proposats per a la seva aplicació pràctica a obres de construcció noves o obres de rehabilitació.\nEl seu principal objectiu és facilitar als clients i al públic en general la informació necessària per contractar amb EFFIK HAUS HABITAT, S.L. serveis vinculats a l’eficiència energètica aplicada a habitatges, edificis i equipaments.\nEFFIK HAUS HABITAT, S.L. no es fa responsable de la informació i continguts emmagatzemats en fòrums, xarxes socials o qualssevol un altre mitjà que permeti a tercers publicar continguts de forma independent a la pàgina web del prestador.\nNo obstant això, tenint en compte els art. 11 i 16 de la LSSI-CE, EFFIK HAUS HABITAT, S.L. es compromet a la retirada o si escau bloqueig d’aquells continguts que poguessin afectar o contravenir la legislació nacional o internacional, drets de tercers o la moral i l’ordre públic.\nAixí mateix, EFFIK HAUS HABITAT, S.L. es reserva el dret a actualitzar, modificar o eliminar la informació continguda a la seva pàgina web, així com la configuració o presentació d’aquesta en qualsevol moment i sense assumir cap responsabilitat per això.


Biografia de Valdes\n6.1 existencialismo victor franckl by Eli Varón 342 views\nEl humanismo del renacimiento by alexandra lopez a... 98 views\nBreu biografia de Victor Valdés\nNascut a Hospitalet de Llobregat ha desenvolupat tota la seva carrera esportiva al futbol base del FC Barcelona, club en què va ingressar l'1 de juliol de 1992, amb només 10 anys d'edat, procedent de la penya barcelonista &quot;Cinc Copes«.El 1995 va tornar a Barcelona i es va reincorporar al club per jugar en diversos equips de les categories inferiors. Com a curiositat, destacar que, fins gairebé la majoria d'edat, no li agradava ser porter\n1. BIOGRAFIA DE VÍCTOR VALDÉS Albert Genoher\n2. Inicis al Barça

Nascut a L’ Hospitalet de Llobregat

Comença a jugar a futbol a Penya barcelonista Cinc Copes.

Als 10 anys comença a jugar al futbol base del Barça (1992).

Com a curiositat, destacar que, fins gairebé la majoria d'edat, no li agradava ser porter

\n3. Debut

Va debutar en la Primera divisió espanyola l'1 de setembre de 2002 en el partit FC Barcelona 2-2 Atlètic de Madrid. Amb tan sols 20 anys va defensar la porteria del Barcelona

\n4. Guanya la titularitat

La temporada 2004-2005, ja amb el número 1 a la samarreta, va ser la de la seva consagració definitiva.

Va ser un dels jugadors decisius perquè el FC Barcelona es proclamés campió de la Primera Divisió d'Espanya, el seu primer títol com a professional.

A més, la seva excel · lent campanya li va atorgar el Trofeu Zamora

\n5. Segona Lliga de Campions del Barça

El 17 de maig de 2006, el FC Barcelona va jugar a l'Stade de France (París) la final de la Lliga de Campions de la UEFA contra l'Arsenal FC anglès.

El porter català va ser protagonista en diverses jugades de perill per part de l'Arsenal, podent evitar diversos gols.

\n6. Renovació

El 19 de juny de 2009 després aconseguir el triplet amb l'equip i després de diversos estira-i-arronsa amb el club, Víctor renova fins al 2014 per 7 milions d'euros per temporada .

\n7. Selecció Espanyola

En la seva joventut va ser convocat per les seleccions Sub-15 i Sub-17 de les categories inferiors de la Selecció Espanyola, arribant a ser el porter menys golejat del Mundial Sub-17

\n8. Selecció Espanyola

El 20 maig 2010 Vicente del Bosque va anunciar la convocatòria de Valdés per representar Espanya al Mundial de Sud-àfrica. el 3 de juny en un partit amistós davant Corea del Sud va debutar jugant la segona part amb el dorsal número 12

.

\n9. Palmarès

Campionats nacionals

Título Club País Año Liga Española F. C. Barcelona España 2005 Supercopa de España F. C. Barcelona España 2005 Liga Española F. C. Barcelona España 2006 Supercopa de España F. C. Barcelona España 2006 Copa del Rey F. C. Barcelona España 2009 Liga Española F. C. Barcelona España 2009 Supercopa de España F. C. Barcelona España 2009 Liga Española F. C. Barcelona España 2010 Supercopa de España F. C. Barcelona España 2010 Liga Española F. C. Barcelona España 2011 Supercopa de España F. C. Barcelona España 2011\n10. Campionats Internacionals Título Club País Año Liga de Campeones F. C. Barcelona España 2006 Liga de Campeones F. C. Barcelona España 2009 Supercopa de Europa F. C. Barcelona España 2009 Copa Mundial de Clubes F. C. Barcelona España 2009 Copa Mundial de Fútbol Selección española España 2010 Liga de Campeones F. C. Barcelona España 2011 Supercopa de Europa F. C. Barcelona España 2011 Copa Mundial de Clubes de la FIFA F. C. Barcelona España 2011\n6.1 existencialismo victor franckl\nalexandra lopez ambulay\nSherlock holmes enllaços slide share


Director creatiu de Jeremy Scott Moschino - Miley Cyrus i Rita Ora Tweet notícies | CAT.rickylefilm.com\nBosses amb forma de jaquetes: Rita els estima, oi?\nJeremy Scott, estimat per Miley, Katy Perry i Rihanna, ha pres les regnes a la casa de moda italiana Moschino. I, a jutjar per les primeres instantànies de la seva col·lecció Pre-Fall, podem esperar una bona estona però les aparences d'opinió en divisió del dissenyador de la roba de culte, inspirat per Bart Simpson i Bob Esponja.\nNavegar per la seva alimentació i Instagram de Rita Ora, vam veure algunes peces excel·lents Scott ha decidit compartir des del lookbook Pre-Fall - entre ells aquests bosses amb forma de jaquetes encoixinades emblemàtics de Moschino.\nFins i tot hi ha una forma d'una jaqueta de motociclista motxilla (amb aquest logotip de la lletra de l'or que ens agrada a la part inferior).\nRita Ora també va mostrar els seus seguidors la borsa que estava molt impressionat amb - un disseny d'impressió de la vaca, que, encara que no en forma de jaqueta, va comptar amb la Moschino lletres cinturó d'or.\nMentre que la reacció a Instagram va ser aclaparadorament positiva dels admiradors de Scott, hem de preguntar - li portar aquestes bosses jaqueta kitsch?\nRoll On per a alguns més avenços de la seva pròxima col·lecció - pensem Rihanna, Katy, i Miley van encantar.\nEll és el dissenyador estimat pels aparadors més audaços del món de la música, de Rihanna i Miley Cyrus a Rita Ora i la coberta plena de glamur, Katy Perry. Així que es pot imaginar el contents que estaven tots a descobrir que Jeremy Scott ha estat nomenat director creatiu de Moschino.\nConegut pels seus gravats extravagants (bitllets d'un dòlar, Bob Esponja, la cara de Bart Simpson) i les seves peces per a Adidas Originals (els entrenadors alats han assolit un estatus de culte), que és un moviment que ha sacsejat la indústria de la moda - però un equip fins que la realitat és una cosa lògica donat tant Moschino i l'enfocament divertit de Jeremy a la moda.\nJeremy, qui reemplaçarà Rossella Jardini (que es va fer càrrec el disseny després de la mort de Franco Moschino el 1994), és el dissenyador més "capaç de re-interpretació de la identitat i l'essència de Moschino", segons un comunicat de l'etiqueta. Scott està d'acord que és un partit en el (una mica boig) el cel estil, dient a Style.com:\n"És una de les poques cases que té l'humor... És el mateix per a mi. Compartim una obsessió per burlar-se de la moda."\nEls seus fans celeb van ser ràpids per felicitar-lo per mitjans de comunicació social, amb Miley Cyrus twittejant, "Felicitats al meu amagatall @ITSJEREMYSCOTT #m @Moschinofficial", i Rita campanades, "Esclatant per dir-li al món que ara no necessito! Evolució de moda ".\nPerò encara més commovedora és la història de fons darrere d'aquesta cita. Scott va ser passant a l'oficina de premsa de Moschino durant el seu últim any a la universitat, de manera que la notícia "classe d'una història de conte. Jo era l'intern, i ara estic executant l'empresa."\nPrimera col·lecció de Jeremy amb el debut per a la tardor / hivern 2014 al Milan Fashion Week - i no podem esperar a veure que van a estar assegut al frow.


Salut i nutrició 25/04/2018\nLa telefonia, l'internet i el transport aeri són els sectors que causaren més insatisfacció l'any passat als consumidors\nLa xifra d’expedients sancionadors resolts va ser semblant al de 2016 però la quantia de les sancions s’ha duplicat. ARA BALEARS\nPalmaLa compravenda, les reparacions i el lloguer de vehicles, les botigues multipreu i les telecomunicacions són els sectors que més sancions varen registrar per part de la Direcció General de Consum el 2017. El nombre de sancions es va disparar de 398 el 2016 a 855 el 2017, segons la memòria de l'any passat, que recull que Consum va atendre 13.790 usuaris a les Balears i va posar sancions per un valor total d'1,3 milions d'euros.\nEn total es varen registrar 7.620 consultes (5.929 a Mallorca, 882 a Menorca i 809 a Eivissa), 6.170 de les quals varen ser ateses a través del telèfon d'atenció al consumidor (900 166 000), segons la memòria presentada aquest dimecres per la consellera de Sanitat, Patricia Gómez, i el director general de Consum, Francesc Dalmau.\nLa telefonia, l'internet i TDT, el transport aeri i els serveis d'oci (inclosos el allotjaments turístics i de restauració) varen ser els sectors que més insatisfacció varen causar als consumidors l'any passat. De fet, el tancament de les empreses Air Berlin i Niki, el desembre passat, i la conseqüent cancel·lació de vols varen generar un total de 119 reclamacions del 2017 fins a mitjan febrer del 2018, segons la memòria.\nAixí mateix, la inesperada cancel·lació del concert del grup musical M Clan del 17 de març de 2017 al recinte de Trui Teatre va generar 39 reclamacions. Els consumidors demanaren la devolució de l'import de les entrades i les despeses de gestió. Atès que no es va localitzar l'empresa que n'era responsable (Lakshmi Music, SL), Consum ha proposat obrir un expedient sancionador.\nAugmenten de manera notable les reclamacions per via telemàtica, cosa que demostren les 855 queixes a través de la web de la Direcció General de Consum, davant les 398 registrades l'any 2016 i les 244 registrades el 2015. El director general de Consum ha valorat de molt positivament aquest increment, perquè "demostra que els esforços per acostar l'Administració a la ciutadania han funcionat", així com també la posada en marxa del sistema, que ja no requereix disposar del DNI electrònic.\nPel que fa als expedients enviats per correu electrònic, se'n varen registrar 2.825 el 2017, davant els 1.662 de l'any anterior. La causa d'aquest increment és la implementació del nou sistema.\nLa memòria de la Direcció General de Consum també reflecteix que l’any passat la Junta Arbitral de Consum va rebre 1.123 sol·licituds d’arbitratge dels consumidors, un mecanisme extrajudicial, gratuït i eficaç de resolució de conflictes, que la Direcció General posa a disposició dels consumidors i empresaris per resoldre controvèrsies de consum.\nreclamacions consum Direcció General de Consum Queixes Sancions


Crisi social | Bloc de Joan Brunet i Mauri\nPosted by Joan Brunet i Mauri | abr. 18, 2013 | Articles, Catalunya, Economia, Espanya, Europa | 2 |\nVa ser l’estiu de l’any 2007 quan als EUA va desfermar-se la crisi financera a partir de la desconfiança creditícia envers les hipoteques surprimes. Europa es va mirar l’esclat d’aquella crisi de reüll, talment com si aquí no tinguéssim res a veure amb hipoteques escombraria. A Espanya, llavors en plena efervescència de la bombolla immobiliària, se’ns assegurava que la crisi financera americana no ens afectaria massa. Però només va caldre que passés un any perquè la crisi de les surprimes traspassés l’Atlàntic i caigués sobre Europa reconvertida en una crisi econòmica que va posar al descobert els grans dèficits econòmics acumulats a la Unió Europea (UE), especialment pels seus països perifèrics. Tampoc llavors –finals de 2008– es va voler reconèixer els riscos que la crisi havia de comportar, ni es va avaluar el dany que podia ocasionar-nos atès que el nostre model de creixement econòmic ‘d’èxit’ s’havia edificat –i mai més ben usada aquesta expressió– damunt la feble i especulativa indústria del totxo. Els mercats i la Merkel van creure que la forma més eficient d’acarar la crisi era amb la contenció del dèficit fos com fos, la qual cosa volia dir imposar mesures molt dures als països que requerissin ser rescatats. Els experts no van perdre massa temps en analitzar si el remei podia acabar essent pitjor que la malaltia a combatre. Els fets han demostrat que amb l’aplicació de mesures només d’austeritat, no s’ha fet més que aprofundir en la crisi. I només això, sinó que de retruc ha provocat que la crisi prengués una preocupant dimensió social com a conseqüència, d’una banda, de l’empobriment d’una part important de la ciutadania que veu com els seus ingressos i recursos econòmics van disminuint dia rere dia; i de l’altra, per la pèrdua de credibilitat de la ciutadania envers els polítics i les institucions arran els casos de corrupció que afecten a tots nivells.\nLa suma de tot plegat fa que entre la ciutadania s’estengui la convicció de que amb el pretext d’haver de sortir de la crisi com sigui, s’erosionen els pilars bàsics de l’estat del benestar, amb la sanitat i l’educació al capdavant. El més greu és que malgrat l’abast i les dimensions d’aquesta crisi social, els partits polítics i els sindicats no semblen disposar de massa respostes i alternatives. El resultat es reflecteix en el procés continuat de pèrdua de credibilitat que els sondejos d’opinió reflecteixen en quant als partits polítics i als sindicats. I mentre la desafecció entre ciutadania i política creix, els drets socials i laborals es deterioren. En aquest context, no hauria d’estranyar a ningú l’eclosió de moviments i plataformes de ciutadanes i de ciutadans disposats a fer-se sentir, fins i tot utilitzant formes que fins ara no s’havien vist.\nEl panorama és delicat. Els governs i els partits polítics, atrapats en la teranyina de la pèrdua de credibilitat, no semblen massa disposats a admetre els seus errors. Prefereixen treure’s el mort de sobre com poden i responsabilitzar a altres dels mals que ens afecten. No s’adonen que a les alçades que som els discursos són sovint sobrers, i allò que manquen són acords i actuacions immediates per regenerar la democràcia, per acabar amb la corrupció, per garantir els drets laborals i socials, per recuperar la confiança en les institucions. Mentre, el carrer serà cada vegada més l’escenari des del qual la ciutadania reclamarà ser escoltada. Que ningú no s’enganyi. No es tracta, com des del govern se’ns vol fer creure, de quatre eixelebrats antisistema. Es tracta de persones i de col·lectius farts d’aquesta peculiar manera d’entendre una justícia social que és condescendent amb els corruptes i defraudadors, i inflexible amb els que els falta pràcticament tot. A l’inrevés, com a mínim, de com hauria de ser…\nPublicat a Diari de Sabadell, el 18 d’abril de 2013\nPreviousMitjans de comunicació\nNextViure la ciutat\nQuiqu\ton 18 abril 2013 at 21:03\nTal com dius “Els governs i els partits polítics, atrapats en la teranyina de la pèrdua de credibilitat, no semblen massa disposats a admetre els seus errors”.\nPep Gambús\ton 19 abril 2013 at 11:46\nJoan, quants anys fa que parlem de la desafectació de la citudania? Quants anys fa que parlem de què cal fer per evitar l’abstenció? La crisi de participació i de compromís amb els afers públics ve de molt lluny; molt i molt abans de que es parlés de crisi o fins i tot molt abans de que es parles de corrupció d’una forma generalitzada.\nQuants anys fa que parlem de la necesitat o urgència de fer una nova llei electoral, llistes obertes, ciscunscripcions electorals petites, una nova llei d’Hont que no castigui als partits petits, etc etc.\nAmb tots aquests precedents, ens trobem ara, en que hi ha una crisis galopan, que li falta molt per arribar al pou, que fa prendre consciència a tota una ciutadania que fins ara anava tirant -que en podríem dir una majoria silenciosa-, que de mica en mica té més informació sobre tot a través de la Xarxa. Ara, aquesta majoria és la “majoria emprenyada” i cada cop més aquesta majoria es movilitzarà, amb tot el dret, fent tot tipus d’accions, la més significativa es l'”escarni”. I no tants sols no són antisistemes sinó que són els fills del sistema que tant durament els està castigant.


Georges André - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nesportista, periodista i aviador francès.\nGeorges Yvan André (París, 13 d'agost de 1889 - Tànger, 4 de maig de 1944), més conegut com a Géo André, va ser un esportista, periodista i aviador francès. És un dels esportistes més complets de principis del segle xx. Va descatacar com atleta i jugador de rugbi, encara que també practicà altres esports a alt nivell, com el tennis. André va participar en quatre Jocs Olímpics, sempre en atletisme. Tot i que va participar en diverses proves, tan sols va guanyar dues medalles d'argent i bronze. En els seus darrers Jocs, els de París 1924, André fou l'encarregat de fer el jurament olímpic dels atletes.\n13 agost 1889\n4 maig 1943 (53 anys)\nAtleta, enginyer aeroespacial, enginyer, migfondista, jugador de rugbi i periodista\n1906–1908 Stade Français CASG Paris\n1913–1914 Selecció de rugbi XV de França (11)\nPlata Londres 1908 Salt d'alçada\nBronze Anvers 1920 4x400 m\n1.2 Jugador de rugbi\n2 Carros de foc\nGéo André va nàixer a París en 1889. De jove va estudiar a l'École supérieure d'électricité i a l'École supérieure de l'aéronautique. Com a periodista esportiu, va escriure per a diversos diaris. Des de l'agost de 1914 va ser membre del cos d'infanteria a la Primera Guerra Mundial, on va ser greument ferit al turmell i capturat. Després de sis intents, va escapar per a tornar al front com a aviador. Per la seva tasca, va ser condecorat amb la Medalla Militar. Dues dècades després, va participar servint com a soldat a la Segona Guerra Mundial. Va lluitar al nord d'Àfrica, on va topar-se amb la mort prop de la ciutat de Tànger. Era casat i pare de deu fills.\nUna placa a la seva residència, al carrer Marguerin de París, i el nom a diversos estadis a tota França honren la seva memòria.\nAndré fou un atleta que practicà diverses proves, tot i que va destacar com a corredor de tanques i saltador d'alçada. Va debutar en 1908 en uns Jocs Olímpics, participant precisament en les dues modalitats d'aquesta prova: amb impuls i sense. A la primera, malgrat no estar entre els favorits va guanyar la medalla d'argent i tan sols la mala sort li llevà la daurada. A l'últim salt André va superar els 1,90 metres, però els seus pantalons s'enganxaren al llistó i el tiraren. Fou conquè en la prova sense impuls. Quatre anys després, a Estocolm va participar en els 110 m tanques, el salt d'alçada amb impuls i sense, el pentatló i el decatló. El resultats foren prou roins i no estigué prop de guanyar cap medalla.\nDesprés de la Guerra, ja retirat del salt d'alçada pels problemes al turmell, va participar en els Jocs d'Anversen en els 400 m llisos, els 400 m tanques i els relleus 4x400. Guanyà la seva segona medalla, aquesta de bronze, en els relleus, mentre que fou quart als 400 m tanques. La seva darrera participació fou al Jocs de la seva ciutat natal: París. Allí va ser l'encarregat de fer el jurament olímpic. Va repetir participació i posició als 400 m tanques.\nJugador de rugbiModifica\nAndré jugava a rugbi en la posició d'ala. Va arribar a jugar amb la selecció francesa set partits. Debutà a Bordeus contra Sud-àfrica l'11 de gener de 1913 i disputà les edicions de 1913 i 1914 del Torneig de les Cinc Nacions, Abans que la Guerra Mundial interrompira el torneig i la seva carrera esportiva. Amb el Racing Club de France fou finalista al campionat francès el 1912 i 1920.\nCarros de focModifica\nGeorge André surt breument a la pel·lícula Carros de foc, d'Hugh Hudson, interpretat per l'actor francés Yves Beneyton. Precisament, és representat mentre realitza el jurament olímpic a la cerimònia d'apertura dels Jocs de París de 1924.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Georges André\n(anglès) www.olympic.org - Georges André\n(anglès) www.sports-reference.com - Georges André Arxivat 2009-12-04 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Georges_André&oldid=27105330»\nDarrera modificació: 4 maig 2021 a les 15:16\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 maig 2021 a les 15:16.


àcid sulfúric àcid hidroiòdic aigua sulfur d'hidrogen iode\n(Không MAU) (Không MAU) (đen tím)\nMés informació sobre l'equació H2SO4 + 8HI → 4H2O + H2S + 4I2\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques H2SO4 + 8HI → 4H2O + H2S + 4I2\nQuines són les característiques químiques i físiques de l'H2S (àcid iòdic)? Quines són les reaccions químiques que tenen H2S (sulfur d'hidrogen) com a producte?\nàcid hidroiòdic aigua iode bromur de potassi\nMés informació sobre l'equació 6HI + KBrO3 → 3 hores2O + 3I2 + KBr\nQuina és la condició de reacció de HI (àcid iòdic) reacciona amb KBrO3 ()?\nCom es poden produir les reaccions i produir H2O (aigua) i I2 (iode) i KBr (bromur de potassi)?\nFenomen després que HI (àcid iòdic) reacciona amb KBrO3 ()\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 6HI + KBrO3 → 3 hores2O + 3I2 + KBr\nPreguntes relacionades amb el reactiu KBrO3 ()\nQuines són les característiques físiques i químiques del KBrO3 ()? Quines són les reaccions químiques que tenen KBrO3 () com a reactiu?\nPreguntes relacionades amb el producte KBr (bromur de potassi)\nQuines són les característiques físiques i químiques del KBr ()? Quines són les reaccions químiques que tenen KBr (bromur de potassi) com a producte?\n24HI + S4N4 → 4H2S + 10I2 + 4 NH4I\nàcid hidroiòdic Tetrasulfur de tetranitrogen sulfur d'hidrogen iode Iodur d'amoni\nMés informació sobre l'equació 24HI + S4N4 → 4 hores2S + 10I2 + 4 NH4I\nQuina és la condició de reacció de HI (àcid iòdic) reacciona amb S4N4 (tetrasulfur de tetranitrogen)?\nAltres condicions: barreja de S\nCom es poden produir les reaccions i produir H2S (sulfur d'hidrogen) i I2 (iode) i NH4I (iodur d'amoni)?\nFenomen després que HI (àcid iòdic) reacciona amb S4N4 (tetrasulfur de tetranitrogen)\nO si alguna de les següents substàncies reactives S4N4 (Tetrasulfur de tetranitrogen), desapareixent\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 24HI + S4N4 → 4 hores2S + 10I2 + 4 NH4I\nPreguntes relacionades amb el reactiu S4N4 (tetrasulfur de tetranitrogen)\nQuines són les característiques químiques i físiques de S4N4 (tetrasulfur de tetranitrogen)? Quines són les reaccions químiques que tenen S4N4 (tetrasulfur de tetranitrogen) com a reactiu?\nQuines són les característiques químiques i físiques de l'H2S (tetrasulfur de tetranitrogen)? Quines són les reaccions químiques que tenen H2S (sulfur d'hidrogen) com a producte?\nQuines són les característiques químiques i físiques de I2 (tetrasulfur de tetranitrogen)? Quines són les reaccions químiques que tenen I2 (iode) com a producte?\nQuines són les característiques físiques i químiques de l'NH4I (tetrasulfur de tetranitrogen)? Quines són les reaccions químiques que tenen NH4I (iodur d'amoni) com a producte?\n4HI + Si → 2H2 + SiI4\nàcid hidroiòdic silici hidrogen Tetraiodur de silici; Tetraiodosilici\nMés informació sobre l'equació 4HI + Si → 2H2 + SiI4\nQuina és la condició de reacció de HI (àcid iòdic) reacciona amb Si (silici)?\nCom es poden produir les reaccions i produir H2 (hidrogen) i SiI4 (tetraiodur de silici; tetraiodosilici)?\nFenomen després que HI (àcid iòdic) reaccioni amb Si (silici)\nEn aquest cas, només cal observar per veure si la substància del producte SiI4 (Tetraiodur de silici; Tetraiodosilici), que apareix al final de la reacció.\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 4HI + Si → 2H2 + SiI4\nQuines són les característiques físiques i químiques de l'H2 (silici)? Quines són les reaccions químiques que tenen com a producte H2 (hidrogen)?\nPreguntes relacionades amb el producte SiI4 (tetraiodur de silici; tetraiodosilici)\nQuines són les característiques químiques i físiques del SiI4 (silici)? Quines són les reaccions químiques que tenen com a producte SiI4 (tetraiodur de silici; tetraiodosilici)?\nàcid hidroiòdic aigua diòxid de carboni\nMés informació sobre l'equació 2HI + SrCO3 → H2O + CO2 + SrI2\nQuina és la condició de reacció de HI (àcid iòdic) reacciona amb SrCO3 ()?\nCom es poden produir les reaccions i produir H2O (aigua) i CO2 (diòxid de carboni) i SrI2 ()?\nFenomen després que HI (àcid iòdic) reacciona amb SrCO3 ()\nEn aquest cas, només cal observar per veure si la substància del producte SrI2, que apareix al final de la reacció.\nO si alguna de les següents substàncies reactives SrCO3, desapareixent\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 2HI + SrCO3 → H2O + CO2 + SrI2\nPreguntes relacionades amb el reactiu SrCO3 ()\nQuines són les característiques químiques i físiques del SrCO3 ()? Quines són les reaccions químiques que tenen SrCO3 () com a reactiu?\nPreguntes relacionades amb el producte SrI2 ()\nQuines són les característiques químiques i físiques de SrI2 ()? Quines són les reaccions químiques que tenen SrI2 () com a producte?


Corpus festa d’amor\nCreat el 14 Juny 2020\nLa festa del Corpus suscita l’acció de gràcies pel gran do que l’Esperit Sant fa a la seva Església: tenir la presència real, viva i operant del Crist Ressuscitat, fet sagrament de pa i vi consagrats, perquè doni vida al món. En els dies de confinament hem après a desitjar ardentment la presència eucarística de Jesús, el Pa viu baixat del cel, i a gaudir de la seva eficàcia de gràcia i d’amor, amb la comunió espiritual. La festa del Corpus, ressò de la diada pasqual del Dijous Sant, és també agraïment als ministres de l’Eucaristia que, amb el seu sacerdoci participat del de Crist, ens donen el Senyor i els seus sagraments de vida. En el Cenacle, Jesús ens va confiar el sagrament de la Nova Aliança, l’Eucaristia, i al mateix temps ens va donar els ministres que acompanyarien el seu poble pel camí de la santificació. Per això divendres que ve, festa del Sagrat Cor de Jesús, serà també una Jornada mundial de pregària per la santificació dels sacerdots, demanant per ells, per la seva fidelitat, i perquè Déu susciti santes vocacions de pastors missioners.\nPreguem, doncs, aquest divendres que ve, pels sacerdots d’Urgell i de tot el món, pels que hem conegut i els que ens han ajudat i ens ajuden a ser millors creients. Durant la pandèmia ells han intercedit, han sofert, han mantingut viu el caliu de les parròquies i comunitats, han acompanyat des dels nous mitjans telemàtics les persones que ho necessitaven. Si no sempre reben el reconeixement esperat, contrarestem-ho estimant molt els nostres pastors i pregant per ells. Podem pensar agraïdament en els capellans que han estat presents positivament en el nostre camí de fe, que ens han estimulat amb el seu exemple. Els preveres joves que potser han de ser sostinguts en l’inici del seu ministeri i els ancians o malalts que han de poder sentir l’agraïment per la seva vida gastada en els pobles petits, o entre els malalts o a les missions. Sacerdots que sofreixen persecució, o que són temptats... Tots ells fan possible la presència sacramental de Crist, el Bon Pastor, que a través d’ells ens predica la Paraula, ens bateja, ens perdona, ens alimenta la fe, ens envigoreix l’esperança, ens ajuda en la presa de compromisos, i ens orienta i sosté en el camí de la vida, ens recomana al moment d’entrar a la pàtria celestial. Gràcies Senyor pels nostres sacerdots! Manteniu-los en la fidelitat a la missió rebuda!\nEn la jornada del Corpus s’escau el Dia de la Caritat i per això agraïm i preguem per tots els qui fan possible el servei de Càritas Diocesana, Andorrana i Parroquials. Són el rostre eclesial del servei als germans més necessitats. Gràcies a la generositat de molts, la comunitat cristiana va duent a terme, així, una de les seves grans missions, ser enmig del món el rostre visible de l’amor de Crist per tots, especialment pels més pobres i vulnerables. Hem d’agrair molt que l’acollida social de Càritas sigui tan bona, i que les seves campanyes rebin el suport dels cristians i de molta altra gent de bona voluntat. Actualment les dades resulten il·luminadores de la situació de greu crisi social i econòmica que haurem d’enfrontar després de la pandèmia. Caldrà atendre noves carències i haurem de poder incrementar la solidaritat. Gràcies a tots els qui ja feu i fareu possible en els propers mesos que la nostra Església Diocesana, a través de Càritas, sigui fidel al mandat de Jesucrist de ser Església caritativa i solidària amb els qui pateixen i ens necessiten.


Contes pel cap de setmana - Escola Lopez Torrejon\nActivitats Curs 2018-2019\nAprenem el nom\nAi quin fred!\nPanellets i carbasses\nPiràmide dels aliments\nVisita al Tram\nLa tieta Adela\nActivitats Curs 2016-2017\nAprenem a retallar\nEns agraden els contes\nTreballem el traç\nEl mercat a l'escola\nÀvies conta contes\nContes pel cap de setmana\nAnimals, animalets, animalons\nVidres de colors\nEl menú saludable\nMapping Sagrada Família\nSortida al metro\nEns agrada el teatre\nSortida al Delta del Llobregat\nXerrada al CAP\nTreball en grup\nContes per a la pau\nSortida a can Coll\nTalking about fruits\nCreem una empresa de viatges\nEnglish speaking projects\nActivitats Curs 2015-2016\nAdaptació als tres anys\nTreball per centres d'interès\nDesdoblament i grups flexibles\nÚs de les tecnologies\nAprenentatge de Ll. Ext.\nCada divendres dos nens o nenes de la classe s’emporten un conte per a gaudir i compartir amb la família.\nA la classe, a part de la biblioteca d’aula, disposem d’ una capsa amb un munt de llibres destinats a la lectura del cap de setmana. Cada nen o nena tria el conte que més li interessa llegir, ja sigui pel títol, pel dibuix de la portada o perquè li han recomanat.\nPosteriorment, presenten el conte llegit durant el cap de setmana per tal d’informar sobre aspectes com: el motiu de la tria del conte, fan una petita explicació de la història, informen si recomanarien el conte als seus companys...\nCada nen o nena és lliure a l’hora de com fer la seva exposició. Mireu com ho ha exposat cada nen!!\nL’Alba explica el conte Bon Nadal amb l’ajuda de les targetes de lectors.\nL’Arnau va decidir explicar El Rei Lleó amb l’ajuda de les imatges del conte.\nEl Guillem va fer un còmic amb diverses escenes divertides del conte de Les tres bessones; Ja anem a l’escola.\nL’Iván va fer un petit conte amb dibuixos sobre La rateta que llegia a l’escaleta.\nEl Julen presenta Les tres bessones a la neu amb dibuixos de les diferents escenes.\nLa Laia va fer un petit conte resumint el llibre que ella havia triat; No et vull mai més!\nLa Laura va fer un dibuix amb pintura sobre la Caputxeta forçuda.\nLa Natàlia va fer un còmic i va explicar el conte de Romeu i Julieta amb les tres bessones.\nL’Oriol ens explica el conte del Rei lleó i la seva experiència a Londres veient el musical. Ens va encantar el mural tan gran que va preparar!!\nEl Grae va triar el conte de Les tres bessones i en Polzet. Mireu quin castell va construir amb porexpan i goma eva.\nLa Laia ens explica un conte d’en Teo i el seu viatge amb avió.\nLa Sara ens va explicar el conte de Cinc dies en un altre planeta. Un conte súper divertit.\nAl Sebastián li agraden Les tres bessones i per això va triar aquest conte.\nLa Maria tenia moltes ganes de llegir-se el conte de La caputxeta forçuda.\nAl Juan li agraden els animals i per això va triar el conte del Rei lleó.\nEn Tom té un malson va ser el conte triat per la Lydia.\nLa Laia va voler llegir-se el conte de Les tres bessones i en Polzet.\nA l’Andrea li encanten els contes i el de La caputxeta vermella li va agradar molt.\nAl Francesc li encanten els trens i per això va triar aquest conte: Un viatge meravellós.\nCom que és un dels contes més recomanats a la classe, el Dennis va optar pel Rei lleó.\n©Escola LópezTorrejón -Carrer de Roger de Flor 115, 08912Badalona- 93 460 62 53\nQuí som? - PEC - Carta de compromís educatiu - Notícies - Extraescolars - Som escola verda - Activitats - Activitats Curs 2018-2019 - Activitats Curs 2017-2018 - Educació Infantil - P3 - Aprenem el nom - Informàtica - Matemàtiques manipulatives - Experimentació - Biblioteca - P4 - LEGO - Ai quin fred! - Lletres - Protagonista - Mèxic - P5 - Cavallers i princeses - Shhh... - Fruits de tardor - Primària - 1r - Padrins de lectura - Mate+ - 2n - Robòtica - Halloween - Fem panellets - Matemàtiques manipulatives - El pont del petroli - Plàstica - 3r - Aquàrium - Panellets i carbasses - Projecte taurons - Piràmide dels aliments - 4t - Visita al Tram - Robòtica - Aquàrium - Matemàtiques manipulatives - CAP - Projecte Egipte - 5è - La respiració - Espaguetis - Panellets - Can Fugarolas - 6è - Nombres enters - Can Fugarolas - Jardins - La tieta Adela - Lectura en veu alta - Escola - Cantada de nadales - Carnaval - DENIP - Dia mundial del medi ambient - Activitats Curs 2016-2017 - Educació Infantil - P3 - Matemàtiques manipulatives - Ha arribat la tardor! - Aprenem a retallar - Ens agraden els contes - Taller d'experimentació - Fem informàtica - Treballem el traç - Pati! - Cucs de seda - P4 - Matemàtiques manipulatives - Protagonista de la setmana - El mercat a l'escola - P5 - Matemàtiques manipulatives - Shhh... - Àvies conta contes - Guardia urbana - Primària - 1r. - Taller matemàtic - Contes pel cap de setmana - Antoni Gaudí - Taller de llengua - Taller d'informàtica - Animals, animalets, animalons - 2n. - Vidres de colors - El menú saludable - Mapping Sagrada Família - Matemàtiques manipulatives - Sortida al metro - 3r. - Carbasses - Fimets - Panellets - Mercat Torner - 4t. - Fem panellets - Ens agrada el teatre - Som artistes! - Sortida al Delta del Llobregat - Xerrada al CAP - Mannequin challenge - Carnestoltes - Treball en grup - Guardia Urbana - 5è. - Fem panellets - Contes per a la pau - The reading box - Sortida a can Coll - Talking about fruits - Matemàtiques - English dictionary - Museu del gas - 6è. - Creem una empresa de viatges - Matemàtiques - Carnestoltes - Bolets - English speaking projects - Escola - English at school - Sortida AMPA - Activitats Curs 2015-2016 - Educació Infantil - P3 - P4 - P5 - Primària - 1r. - 2n. - 3r. - 4t. - 5è - 6è - Escola - Activitats extraescolars - Infantil - Adaptació als tres anys - Treball per centres d'interès - La rotllana - Llengua anglesa - Psicomotricitat - Llenguatge musical - El protagonista de la setmana - Els experiments - Primària - Cicle inicial - Cicle mitjà - Cicle superior - Sist. pedagògic - Relació amb les famílies - Tutories individualitzades - Desdoblament i grups flexibles - Sortides - Seguiment psicopedagògic - Ús de les tecnologies - Aprenentatge de Ll. Ext. - Menú escolar - Menú octubre - Contacte - Avís legal - Educació Infantil - Primària - Escola - P3 - P4 - P5 - 1r - 2n - 3r - 4t - 5è - 6è - Padrins de lectura


Ricard Camarena: «La carxofa és la meua verdura preferida» - el Diari online\nInici Express Ricard Camarena: «La carxofa és la meua verdura preferida»\nper Jordi Maura 15/11/2016 04/02/2020\n«Se’m va posar la pell de gallina quan vaig sentir a l’alcaldessa de Benicarló parlant de mi i del meu treball», diu Ricard Camarena, el xef valencià que ha estat reconegut amb el guardó Carxofa d’Or 2017, la més alta distinció que s’atorga amb motiu de la Festa de la Carxofa. En una entrevista realitzada per Ràdio Benicarló, l’emissora municipal, Camarena assegura també que va rebre «amb molta il·lusió» la notícia del reconeixement que li farà Benicarló «perquè crec molt en les possibilitats de la meua terra i la meua gent» i s’ha confessat un gran amant de la carxofa. «És la meua verdura preferida. Tinc una gran devolució per la carxofa i per tot allò que representa aquest guardó, especialment pel reconeixement que suposa als valors de treball al camp».\nDe fet, la cuina de Ricard Camarena és una cuina amb una relació molt directa amb els productes i el seu origen. «Cada vegada -diu el xef- som més conscients que el sector de la restauració som un altaveu del sector agrícola». «En aquest sentit -assenyala Camarena- és un acte de responsabilitat comptar amb la gent que ens envolta, amb els nostres agricultors. El nostre producte és allò que ens diferencia, i l’hem de posar en valor. D’aquí la meua relació amb l’horta i amb els llauradors». Una relació que Camarena considera «d’interés comú i de confiança».\nSobre la seua proposta gastronòmica, caracteritzada pel sabor, per la temporalitat del producte i pels matisos, Ricard Camarena assegura que es tracta d’aconseguir «una barreja de sensacions. Analitzem el producte i li extraiem totes les virtuts que té. És aquí on comença el nostre procés creatiu». Com en els caldos, on ha revolucionat la forma d’elaborar-los «observant els procediments i evolucionant des de la tradició». En aquest sentit, el xef diu que «ser respectuós amb la tradició no vol dir que no es puga canviar i de vegades millorar».\nCamarena atribueix al seu treball diari i a la gent que l’envolta l’èxit de la seua cuina, que li ha valgut un llistat interminable de premis, entre els quals destaquen una Estrella Michelin, quatre Sols Repsol, el Premi al Millor Restaurant de l’any (2009) o el títol honorífic de Valencià de l’Any atorgat pel diari Las Provincias. «Sóc el cap visible d’un projecte on treballen més de 90 persones amb responsabilitats compartides. És qüestió de prioritzar i de tindre el suport d’un equip humà impecable».\nEl xef valencià recollirà el guardó Carxofa d’Or el 27 de gener, en el sopar de gala de la Festa de la Carxofa 2017.\nLa capella del Convent de Sant Francesc de Benicarló recupera l’esplendor del segle XVIII\nL’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre crea un registre digital d’habitatges disseminats en...\nLa CHJ finaliza el proyecto de drenaje de...\nEl Ayuntamiento de Peñíscola estudia la rehabilitación de...\nPeñíscola apuesta por el refuerzo de la seguridad...