Escriure per no callar: Per la igualtat i la justícia social\nS’ha mort el camarada Nelson Mandela tot un mite del nostre temps. Tots els mitjans de comunicació, almenys els que he pogut veure, escoltar o llegir, han parlat fins a la sacietat d’aquest gran home. Per mi, és l’exemple clar de què en aquesta vida tot és possible. Madiba va estar tancat a la presó 27 anys, en una cel·la de no més de 4 metres quadrats, era el presoner nº 46.664, i va ser considerat terrorista fins a l’any 2008. Tot i això va ser president de la República Sud-africana, d’un país on l’odi, la repressió, l’assassinat i moltes altres coses més, eren la norma general de vida. La seva persona reflexa la lluita de milions de persones contra totes eixes malalties que engendra la societat en la qual vivim: explotació de l’home per l’home, la destrucció de la Terra, la fam, la guerra...\nEn un món on la realitat té un grau de complexitat cada vegada més gran la solució individual als problemes que ens devoren no és prou, fa falta l’esforç de tot el món i així també ho va veure Mandela. Per eixe motiu Madiba des d’un primer moment va veure que el perdó, la tolerància, el diàleg... eren els ingredients que farien possible el transit pacífic d’un regim abominable com l’apartheid a una democràcia. I per aquest motiu va centrar tot el seu esforç en la recerca de la pau, de la reconciliació, de la justícia y la llibertat. Com a home tampoc va renunciar al seu passat i no va ser cap sant per això en el seu llibre “Conversacions amb mi mateix” va reconèixer que quan la repressió racista es va tornar totalment insuportable no va dubtar en agafar les armes per derrotar l’ apartheid.\nPer a la gent d’esquerres, comunistes, ecologistes... la figura de Nelson Mandela deu ser una font d’inspiració en la recerca de la justícia, en la lluita pels drets dels més dèbils, de coratge i de talent per acabar amb els sistemes que exploten, reprimeixen, assassinen... als seus ciutadans i ciutadanes.\nAvui el capitalisme se sent victoriós i en cap moment busca la concòrdia, ni el perdó, més bé al contrari, el seu comportament ens recorda les imposicions repressives contra el vençuts de la dictadura feixista de Franco. Tampoc veiem talent per cap lloc en les seues pràctiques i els seus resultats, en cap moment vegem que vagen dirigits cap a la recerca de la igualtat o la justícia social. Tal vegada és com demanar peres a un pomer. Els desnonats, preferentistes, aturats, retallats... són les primeres víctimes d’aquest sistema victoriós i sense escrúpols de cap classe.\nLa solució a tanta humiliació la tenim tots. Ara bé, fins que la gent que no eix mai al carrer a defensar els seus drets no se n’adone que en el sistema en el qual vivim ningú està segur, no farem res. Estem en un moment que cal sumar esforços per derrotar la bèstia de mil caps i tots som necessaris per poder fer eixe canvi. Podrem tindre mil i una discussions, dir-nos les veritats a la cara..., però hem de tindre clar que l’enemic no està entre nosaltres i que en aquesta part de la trinxera no caben els corruptes, els explotadors, els maltractadors, els mercats, els opressors dels pobles ...\nL’amor, en totes les seues formes és una arma revolucionaria. Aquests versos van dedicats a tots els enamorats i enamorades, als lluitadors i als que en un futur hauran de lluitar per la construcció d’un món més igual i més just. També per als que ja no estan amb nosaltres. Salut i llibertat companys i companyes.\nEl teu cos naixement d’impressions,\nrebenta cada instant el meu delit.\nFragància infinita d’amor plena\nque creix en els racons per on tu passes.\nCos desitjat, volgut, que m’acompanya\npel gran viatge ràpid de la vida.\nSuavitat extrema que bullirà\nl’interior del cor meu quan bategue.\nCorbes que em persegueixen tot el dia,\nfins a l’obsessió abassegadora\nque camina envoltada d’amargor.\nTempesta que refresca l’esperança\nabrasida i agostada per la por.\nDesig insaciable, és el teu cos.


Què significa MPBA? -MPBA definicions | Abreviatura Finder\nInici › M › MPBA\nQuè significa MPBA?\nEsteu buscant el significat de MPBA? A la imatge següent, podeu veure les definicions principals de MPBA. Si voleu, també podeu descarregar el fitxer d’imatge per imprimir o compartir-lo amb el vostre amic a través de Facebook, Twitter, Pinterest, Google, etc. Per veure tots els significats de MPBA, desplaceu-vos cap avall. La llista completa de definicions es mostra a la taula següent per ordre alfabètic.\nSignificat important de MPBA\nLa imatge següent presenta els significats més utilitzats de MPBA. Podeu baixar el fitxer d’imatge en format PNG per utilitzar-lo fora de línia o enviar-lo als vostres amics per correu electrònic.Si sou administrador d’un lloc web no comercial, no dubteu a publicar la imatge de les definicions de MPBA al vostre lloc web.\nTotes les definicions de MPBA\nCom es va esmentar anteriorment, veureu tots els significats de MPBA a la taula següent. Tingueu en compte que totes les definicions es llisten en ordre alfabètic.Podeu fer clic a enllaços de la dreta per veure informació detallada de cada definició, incloses les definicions en anglès i el vostre idioma local.\nMPBA Associació empresarial i Professional de Malàisia\nMPBA Associació modulars i transportables\nMPBA Missouri domèstiques Associació criadors\nMPBA Montgomery Purdue Blankinship 59 Austin PLLC\nMPBA Muntanyes i planes llibreters Premi\nMPBA Màquina impressores beneficiós Associació dels Estats Units\nQuè significa MPBA per a text\nEn resum, MPBA és un acrònim o abreviatura que es defineix en llenguatge simple. Aquesta pàgina il·lustra com MPBA s'utilitza en els fòrums de missatgeria i xat, a més de programari de xarxes socials com VK, Instagram, WhatsApp i Snapchat. A la taula anterior, podeu veure tots els significats de MPBA: alguns són termes educatius, l'altre són termes mèdics i fins i tot termes informàtics. Si sabeu d'una altra definició de MPBA, contacteu amb nosaltres. L'inclourem durant pròxima actualització de la nostra base de dades. Si us plau, informeu-vos que alguns dels nostres acrònims i les seves definicions són creats pels nostres visitants. Per tant, el suggeriment d'Acrònims nous és molt benvinguda! Com a retorn, hem traduït l'acrònim de MPBA a espanyol, francès, xinès, portuguès, rus, etc. Podeu desplaçar-vos més avall i fer clic al menú d'idioma per trobar els significats de MPBA en altres idiomes 42.


Evolució històrica de la imatge en moviment. timeline | Timetoast\nOct 8, 1671\nÉs un dels invents més importants previs a l'aparició del cinema. Funciona amb el mateix principi que un projector de diapositives actual. Un potent focus de llum (al principi una llum d’oli) es concentra sobre un objecte de vidre transparent mitjançant una lent anomenada condensador. La imatge es projecta de forma invertida i la lent convergent de l’objectiu fa que es vegi redreçada.\nPeriod: Oct 8, 1671 to Oct 8, 1969\nPersistència retiniana, Peter Mark Roger\nÉs un estudi que va fer Peter Mark Roger l’any 1824. Aquest estudi explica que quan marxa l’estimul visual, hi ha unes fraccions de segon que la retina segueix mantenint la imatge de l’objecte, la retina té la capacitat de guardar l’última imatge que li arriba. Per això al passar davant nostre moltes imatges fixes a gran velocitat tenim la sensació de que aquestes imatges es mouen de forma continua o de que són una sola imatge. Amb això es basen les joguines obtiques.\nInventat per J.A. Plateau el 1832. L'aparell consisteix en un disc amb ranures sobre les quals s'ordenen dotze o més imatges que mostren un moviment. El disc es fixava a l'extrem d'una vareta i es feia girar davant un mirall. Al girar el disc, a través de la imatge projectada al mirall i a través de les ranures, es veu l’acció i el moviment del dibuix.\nInventat per W.G. Horner el 1834. Està inspirat en el fenaquistoscopi. La diferencia és que la imatge en moviment la podien observar varies persones a la vegada.\nMuybridge es va involucrar en una aposta a California, amb uns aficionats als cavalls, per saber si aquests animals quan galopaven mantenien un moment les quatre potes a l’aire, sense tocar el terra. Un fet que l’ull humà no pot captar. Va inventar l’obturador mecànic i així va poder fotografiar als cavalls en moviment, demostrant així que efectivament mantenien les quatre potes a l’aire. El resultat va ser una seqüencia de dotze fotografies realitzades en mig segon.\nMarey: fusell fotogràfic:\nÉtienne Jules Marey va inventar el fusell fotogràfic per fotografiar, captar i investigar el moviment. El fusell fotogràfic funcionava igual que els fusells de la època però no de disparava bales sinó que feia dotze fotogrames a la velocitat de 1/700s.\nÉs un aparell q funciona amb pas de manovella. Es fan les fotos a molta velocitat, la mateixa màquina podia gravar i projectar les pelis a 16 imatges x segon. Els Lumière van llogar una petita sala al gran cafè de Paris per fer projeccions públiques. Al principi venia molt poca gent però va cavar tenint un èxit molt gran. Es veu com una curiositat científica. Posteriorment contracten operaris que van per el mon gravant i exposant-ho.\nOct 8, 1897\nEl quinetoscopi va ser un aparell creat per el fotògraf i investigador William Kennedy Laurie Dickson, qui va treballar amb Thomas Alva Edison. Edison, inspirat amb Muybridge, va ser qui va patentar aquesta màquina l’any 1897. L’aparell consistia en una caixa de fusta vertical amb una sèrie de bobines on corria la pel•lícula en un moviment ininterromput. Les persones havien de mirar al interior de la Caixa per mirar la pel•lícula.\nMélies era una mag i cineasta frances. Va ser el primer en adonar-se de les possibilitats artístiques del cinema. Les seves pel.lícules es carcteritzaven per una posada en escena, una narrativa, l’ús de trucatges i l’elaboració de decorats, coses que fins aquell moment no s'habien vist dins del cinema. Actualment es considera el mag del cinema. Eren pelis de fantasia. Dos de les seves produccions més famoses van ser “Viatge a la Lluna” (1902) i “El viatge impossible”(1904.)\nPrimera crisi del cinema. És una corrent cinematogràfica nascuda a França, en la que es gravaben obres de teatre famoses per donar prestigi al cinema i fer pel.lícules històriques i literaries. Hi formaven part escriptors i actors de teatre. A causa d’això es va produir un retorn a la teatralitat i la càmara va tornar a estar inmovil. Alguns dels teatres que es van gravar van ser "El asesinat del duc de Guisa" o "Els últims dies de Pompeya".\nÉs un conjunt de tècniques que creen la il•lusió de moviment a partir de la projecció d’imatges successives.\nEls principis de l’animació són els mateixos que els del cinema. Un dels pioners de l’animació és Segundo de Chomón amb la pel•lícula de l’hotel elèctric (1908).\nUn invent molt important és el “Phenakistoscopi” de Joseph Antoin Plateau, el 1831, que aconsegueix plasmar el moviment complet mitjançant els dibuixos.\nHollywood va començar per una guerra de patens. Edison, a la primera dècada del S.XX va patentar una gran quantitat de dispositius cinematogràfics i volia fer-se amb el monopoli de la comercialització del cinema. Per això perseguia a les productores o autors que intentaven fer cinema amb alguna de les seves patens .Durant aquest context , per escapar de l’opressió del monopoli d’Edison, alguns empresaris van anar cap a l’oest i van establir-se a Hollywood. Allà va néixer la nova industria.\nTé els seus inicis a la Índia. Va sorgir a Bombai. És un estil de cinema i unes pel•lícules que tenien en comú elements de la cultura clàssica hindú i que han estat produïdes per la industria cinematogràfica d'aquest país. El 1913 es va estrenar “Raja Harishchandra” de Dadasaheb Phalke la primera pel.lícula india muda. Una característica important de totes aquestes pel•lícules és la presencia de la dansa típica d’aquest país.\nGriffith: muntatge paral•lel\nÉs un actor i guionista considerat el pare del cinema.\nS’adona de les capacitats creatives del llenguatge cinematogràfic i busca un conjunt de recursos per representar la realitat.Va ser el primer en aplicar en les seves pel•lícules recursos com el flash-back o la alternança de plans en una mateixa escena. El muntatge paral•lel consisteix en dues o més escenes que passen al mateix temps en diferents llocs i que es van alternant consecutivament.\nÉs un procés de cine en color inventat al 1916 per la Technicolor Motion Picture Corporation. És el procés de producció i revelat més popular a Hollywood entre el 1922 i 1950. La seva característica principal va ser la saturació del color i es va per pel•lícules com “The Wizard of Oz”, “Singin in the Rain”, i animacions com “Snow White and the Seven Dwarfs” i “Fantasia”.\nEl surrealisme és un moviment artístic originat l’any 1924 i que també va tenir la seva aportació en el cinema. Planteja un discurs alternatiu, al voltant de l’alliberació de la ment, en la imaginació i en mostrar el subconscient i el mon dels somnis. Per els surrealistes és més important el “sur-real” que la realitat i ho tangible. Dues pel•lícules importants dins del surrealisme van ser “Emak Bakia” de Man Ray (1926) i “Un chien andalou” (1929) de Luis Buñuel.\nEs aquell en que la pel•lícula incorpora so sincronitzat, que concorda amb la imatge. Les primeres pel•lícules sonores es van fer el 1927. The jazz Singer era una d’elles. Va suposar el naixement dels musicals, el retorn a la càmera immòbil i el fi dels rètols. L’any 1930 ja estava generalitzat i incorporat en el llenguatge audiovisual.\nÉs un sistema de telecomunicació que funciona com a procés de transmissió i recepció de só i imatge en moviment. Es fa servir com a mecanisme de difusió.\nAl finalitzar la primera guerra mundial, amb els avenços de la tecnologia i gràcies a alguns invents anterior a la guerra es va poder desenvolupar la televisió. Les primeres emissions públiques de la televisió les va dur a terme la BBC a Anglaterra al 1927 i el 2 de novembre del 1938 va començar a emetre regularment.\nSón uns premis, també anomenats “premis de l’acadèmia”. Uns premis concedits per l’acadèmia de les Arts i les Ciències cinematogràfiques, que va ser creada el 1929, com una organització sense ànim de lucre. Els Oscars es donen a actors, directors i escriptors i estan considerat com el màxim honor del cinema.\nVa ser un moviment cinematogràfic que va sorgir al acabar la Segona Guerra Mundial. L'objectiu va ser reflectir el dia a dia de la gent treballadora del país, amb els seus problemes i misèries. Els conflictes socials, la mort i la destrucció eren els temes que es tractaven. Amb aquest objectiu, en algunes de les produccions va decidir no comptar amb actors professionals, utilitzar localitzacions reals i prescindir d'il•luminació artificial, i així crear un efecte més realista.\nSignifica “Nova ona” i és la definició, que els crítics i realitzadors, relacionats amb la revista Cahiers de Cinema, van utilitzar per referir-se a un nou grup de cineastes francesos que va sorgir a finals de la dècada del 1950. Els recursos d’aquests cineastes són: pel•lícules amb poc pressupost, llibertat creativa que utilitzava una nova manera de narrar (plans seqüencia, angulacions, discontinuïtat).\nSón un conjunt de pràctiques molt diferents dins de l’art contemporani que s’exhibeixen en els museus. És un art conceptual, que utilitza les imatges en moviment, presentacions de vídeo, les perfomances, els objectes i informació extra per creant instal•lacions, i expressar diferents coses. Aquesta corrent artística va començar durant les dècades dels 60?s i 70’s, a causa de que els medis de producció de vídeo es tornaven molt populars i estaven arrivant als medias artístics.\nSón vídeos musicals. Acompanyen la cançó i són la seva representació visual.\nEntre el 1960 i el 1970 la seva funció era promocional, en canvi posteriorment van començar a sorgir programes musicals a la televisió on es mostraven aquests vídeos. Es diu que “Bohemian rahpsody” (1975), de Queen, és el primer videoclip del mon, abans els vídeos només eren gravacions dels grups interpretant la cançó i en canvi aquest tema es crea i es distribueix com a vídeoclip.\nÉs un conjunt d’informació que està emmagatzemada als ordinadors servidors i a la xarxa. Tothom pot accedir i consultar aquestes dades. També permet la comunicació general entre els usuaris de diferents ordinadors.\nA partir d’estudis i versions antigues a aquest any, a la dècada del 1980, es va desenvolupar l’internet com el coneixem actualment, ja que tecnologies que formarien les bases de l’internet actual, van començar a expandir-se per el mon.\nHa provocat una immediatesa d’informació.


Activitats entorn de “Miró Místic” - Es Baluard\nEs Baluard > Activitats > Cultural > Activitats entorn de “Miró Místic”\nActivitats entorn de “Miró Místic”\nDesprés del desenvolupament d’una recerca crítica de la història de l’art a través de l’obra de la col·lecció del museu, des d’Es Baluard proposem una sèrie d’activitats entorn del cas d’estudi iniciat aquest any: “Miró Místic”, un nou enfocament del treball de Joan Miró, que va ser presentat en el Observatori sota el títol “Vectors i casos d’estudi de la col·lecció” des del 23 de juny fins a l’1 d’octubre de 2017.\nDiàleg sobre les obres de Joan Miró en la col·lecció d’Es Baluard, entre Joan Punyet, nét de l’artista i Marisa Delgado, terapeuta. 9 gener a les 19:00h. Sala 1. Entrada gratuïta.\nConversatori entre les professores Pilar Bonet (Universitat de Barcelona) i Pepa Balsach (Universitat de Girona) sobre l’obra de Joan Miró i l’artista com a médium. 25 gener a les 19:00h. Auditori. Entrada gratuïta.\nProfessora del Departament d’Història de l’Art de la Universitat de Girona). És membre del comitè executiu de la càtedra Miró del Grup Internacional d’Investigació Joan Miró. La Càtedra Miró és una iniciativa conjunta de la Fundació Joan Miró i de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) l’objectiu és aprofundir en l’estudi i la difusió de Joan Miró. La càtedra s’emmarca dues activitats centrals: grup Internacional d’Investigació Joan Miró i curs de postgrau d’Estudis mironians Fundació Joan Miró – UOC. És l’autora de “Joan Miró: cosmogonies d’un món originari 1918-1939″(2007).\nCrítica i historiadora de l’art. Doctora en Història de l’Art i llicenciada en Història Medieval per la Universitat de Barcelona, on és professora. Ha rebut nombrosos premis i reconeixements d’investigació, entre els quals destaca el Premi Pilar Juncosa de la Fundació Miró a Palma. És comissària d’exposicions històriques que contemplen l’art d’avantguarda espanyol i també d’altres dedicades a artistes contemporanis, col·labora amb museus i centres d’art contemporani. Premi a la programació artística de l’Associació Catalana de Crítics d’Art (ACCA) el 1997, per exposició amb el Premi Espais de 1999 i pels Centres de Producció (ACCA) l’any 2013. És la presidenta de l’Associació Josefa Tolrà (1880-1959), dedicada a la recerca i la difusió del llegat d’aquesta mèdium i artista.\nLlicenciat en Història de l’Art per la Universitat de Nova York, ha publicat diferents llibres sobre Joan Miró, entre ells: A l’Voltant de Miró, 2014 i Miró and Music, 2017. És coautor al costat de Joan Gardy Artigas del catàleg raonat Ceràmiques. Miró – Artigas en 2007. Ha estat col·laborador i assessor de múltiples exposicions. Recentment ha comissariat “Pablo Picasso-Joan Miró. Història d’una amistat “a Can Prunera, Sóller. Està al capdavant de Successió Miró i és membre de l’Associació per a la defensa de l’obra de Miró (ADOM), patró de la Fundació Joan Miró de Barcelona, de la Fundació Pilar i Joan Miró a Mallorca i de la Fundació Mas-Miró, Mont-roig del Camp.\nDiplomada en Ciències de l’Educació, Pedagoga Sistèmica, Consteladora Familiar i Terapeuta. És la directora de La Flor de la Vida, un centre holístic que ofereix classes de ioga, pilates i tai-txi, on es programen xerrades, tallers i cursos de temes relacionats amb el desenvolupament personal i humanístic.\nMIRÓ MÍSTIC: MANIFEST\n– Pels somnis i les al·lucinacions en què estats alterats de consciència porten a realitats paral·leles. Per aquestes imatges que veia a la paret en les èpoques de pobresa extrema, els viatges etèrics a través de la pintura, la capacitat d’extreure l’essència, des d’aquest no-lloc, i revelar-nos missatges que canviaren la manera de veure el món i l’art.\n– Per l’inconscient individual i col·lectiu i l’ambigüitat dels símbols: Carl G. Jung, Sigmund Freud, André Masson, André Breton i la força del surrealisme.\n– Pel gest com a acte xamànic de creació, que ja es practicava amb un caràcter ancestral i en les accions pictòriques d’artistes coneguts i desconeguts, dels artistes mediúmics a Marcel Duchamp -qui donà a conèixer l’automatisme a Nova York. Per la transcendència d’adoptar-lo de manera callada i eficaç, pintant cap endins.\n– Per la relació amb les religions, el culte a la terra dels pobles primitius, els místics espanyols, el buit tibetà, la sonoritat obscura i la ingravidesa del zen, el sufisme, l’akash i les empremtes de les dones, les llunes i les deesses.\n– Per la llum i el color amb què representà l’ésser entre la terra i el cel.\n– Per l’alquímia dels materials, la metamorfosi dels objectes i la seva gravitació, el color dels somnis, l’ús de codis ascensionals i les nits expandides.\n– Pels astres, les constel·lacions, l’afirmació de l’ànima humana diluïda en la seva immensitat i el desdoblament del temps.\n– Per escriure a un amic tot expressant: «Crec en les forces obscures».*\n9 de gener de 2018 → 25 de gener de 2018


Terres ben vives! | El quadern de l'Ecomuseu Vernissa Viu\nTerres ben vives!\nAbril 17, 2009 in Activitats, Custòdia, Impressions\nEl passat dissabte 4 d’abril vam estar a Dénia a la I Jornada Acords per la terra, del projecte Terres Vives. És una iniciativa molt semblant a una de les vessants que estem duent a terme des de l’ecomuseu. Dissabte era la presentació del projecte, impulsat des de l’Ajuntament de Dénia (www.mediambient.org), en col·laboració amb Avinença (l’associació valenciana de custòdia i gestió responsable del territori; http://www.custodiaterritorivalencia.org). La jornada va ser tot un èxit de participació: hi érem reunides un centenar de persones (entre elles, alguns llauradors professionals).\nTerres Vives és un projecte per la potenciació de l’agricultura com a activitat socioeconòmica compatible amb la conservació del territori i el paisatge, a la Marina Alta; s’emprarà la custòdia del territori com a metodologia per a aconseguir la implicació dels diferents actors: llauradors, administracions i societat. El projecte Terres Vives s’estructurarà en diferents programes, el primer dels quals s’anomena Acords per la terra.\nEl programa Acords per la Terra està dividit en tres fases: una primera fase de divulgació dels objectius; una segona fase de facilitació d’acords de custòdia agrícola; i una tercera fase de tancament del programa amb la celebració d‘una fira agrícola on els agents participants del projecte es trobaran per fer una avaluació conjunta dels resultats obtinguts.\nÉs una iniciativa inspirada en el model dut a terme pel GOB de Menorca, basat en arribar a acords voluntaris amb agricultors per assessorar-los i ajudar-los a què els seus productes isquen endavant (els assessoren i els ajuden a comercialitzar-los…). El GOB pacta amb propietaris que creuen en ells mateixos; que estan convençuts de què la millor opció per a ells és deixar de dependre de productes que venen de fora (pinsos..), cada vegada més cars. El GOB no compensa econòmicament; recolza i assessora. Un dels objectiu principals és que les terres no s’abandonen, per com de greu és açò per al paisatge. Aquesta iniciativa del GOB Menorca s’anomena: “Conversar per conservar”. Ens ho va explicar durant la jornada Sergi Marí.\nTambé van participar de la jornada el secretari de la Unió de llauradors: Ferran Gegori, qui ens va contar el pla experimental d’agricultura ecològica que la Unió de Llauradors duu a terme a la marjal del Moro, a Sagunt.\nUn apunt interessant que es va fer durant aquesta xarrada i també durant altres moments de la jornada fou el fet que un gran percentatge dels llauradors no estan predisposats a innovar (són coneguts com a “immobilistes”), la qual cosa causa que els projectes impulsats pels “innovadors” no tenen èxit a causa del propi sector de llauradors. [Per açò és essencial el que proposa la custòdia: conversar per arribar a acords voluntaris].\nLa tercera intervenció va estar a càrrec de dos representants del moviment Slow-food de la Marina que ens van contar en què consisteix aquest moviment internacional basat en reduir les despeses dels intermediaris (km 0) i afavorir productes tradicionals d’identitat local.\nSeguidament va tindre lloc el debat obert en què es van fer paleses opinions com ara la manca d’acció de l’administració valenciana per recolzar els llauradors durant la llarga i greu crisi del sector agrícola.\nAl migdia va tindre lloc una intercanvi de llavors hortícoles; seguidament, el dinar “Slow food”: espencat; polp; arròs a banda…\nI de vesprada, visita al jardí de l’Albarda, propietat de la fundació per a la conservació de la fauna i flora mediterrània: FUNDEM, situat al terme de Pedreguer. Hi ha representats els diferents ecosistemes mediterranis, amb vegetació autòctona de la Diània. Molt xulo per a tot aquell que sàpiga desconnectar de les presses i alhora connecte amb la bellesa i harmonia del lloc (paregut a una obra d’art que pot ser gaudida sense tenir coneixements tècnics de la matèria)!!\nPer concloure el resum de la jornada, hem de dir que va estar una jornada molt enriquidora; en gran part per les converses posteriors amb gent coneguda amb qui vam poder conversar. Estava ple de persones amb llarga trajectòria en el treball per la defensa del patrimoni! Un luxe! I com llueix el talant de persones sense ego; són admirables, i mestres de bons camins!\nUna de les coses més importants que vam parlar és la necessitat de fer\nxarxeta entre totes les associacions i projectes que treballem pel\npatrimoni al País Valencià. De moment ens coneguem, que ja és\nun bon pas; potser ara ens cal una comunicació més fluïda… (També es va assenyalar la necessitat d’establir lligams a altres escales).\nUna reflexió de la jornada a tenir molt en compte, feta per Vicent Mascarell (coordinador de la jornada), fou la necessitat de mantenir la nostra autenticitat per poder evolucionar: “l’autenticitat ens fa diferents i per tant, atractius”. Hem de trobar la manera de fer la nostra “paella”.\nUna última reflexió extreta de la jornada i que volem fer palesa és la necessitat de fer un canvi decidit i col·lectiu cap al positivisme per part de totes les associacions i de les persones que treballem i creguem en la conservació del territori i del patrimoni. Ja ens hem lamentat prou dels nostres mals! Hem demostrat que som capaços de fer realitat projectes necessaris, bonics i valents; ara ens cal creure’ns-ho per continuar pel mateix camí junts i en positiu.\nRes més, amb ganetes que les terres reviscolen!!\nAbril 29, 2009 a 8:30 am\nSobre el tema podem trobar més informació, per exemple a la pàgina d’Acció Ecologista- Agró:\nQue les terres reviscolen!\n« L’ecomuseu Vernissa Viu imparteix una classe a la Universitat Popular de Gandia\nL’ecomuseu amic de les Valls d’Àneu »


Gandia posa en marxa una memòria d'esdeveniments esportius | Safor Press\nLa regidora delegada d’Esports, Lydia Morant i Toni Deusa, responsable d’instal•lacions i activitats esportives, han fet balanç aquest matí del Consell d’Esports celebrat ahir, on participen representants del consistori, tècnics municipals i Associacions esportives.\nDurant la trobada, s’aborda el sistema de baremació per adjudicar les ajudes a entitats esportives perquè totes les entitats pogueren accedir en funció de criteris objectius que foren acordats de manera unànime. Una mesura que la regidora ha qualificat de «molt positiva, ja que les entitats esportives l’han consideració justa. L’objectiu del barem és evitar que els canvis de govern afecten les quantitats que percebem els clubs i impulsar l’esport base, una de les prioritats de l’actual executiu».\nA proposta d’un dels clubs, es va decidir revisar alguns dels punts d’aquest barem, en concret el que fa referència a la puntuació que s’atorga per la formació dels entrenadors.\nUn altre dels aspectes que des de la regidoria s’està impulsant és una memòria que arreplegue totes les activitats esportives que es realitzen durant l’any en la nostra ciutat i on col•labora el consistori. «Cada vegada tenim més empreses que s’interessen per patrocinar aquest tipus d’actes i donar suport a l’esport a la ciutat. Amb la memòria pretenem facilitar l’accés a una informació completa per a tots aquells organismes i empreses privades que pretenguen patrocinar esdeveniments esportius a la ciutat. Hem sol•licitat als clubs que ens faciliten tota la informació sobre activitats per aportar la màxima informació possible» declarat Morant.\nLa regidora també va anunciar que s’està estudiant la posada en marxa d’un reglament per a les activitats esportives. «L’Ajuntament i el Departament d’Esports col•laboren en multitud d’aquestes iniciatives i el que pretenem amb el document és facilitar la feina a les entitats a l’hora d’organitzar els esdeveniments».\nLydia Morant també informà que el Govern posarà en marxa el procés per a adjudicar un contracte de manteniment de les instal•lacions esportives municipals. Sobre això, la regidora declara que «les instal•lacions esportives que tenim foren pioneres en el seu dia però hui necessiten un manteniment extra a causa de l’antiguitat i la manca de manteniment que van patir durant la passada legislatura. Per tant, hem volgut impulsar aquest contracte per tenir en condicions òptimes les instal•lacions i que la ciutadania puga gaudir en les millors condicions».\nFinalment, Toni Deusa explica a les entitats El contracte SARA de prestació de serveis del Centre Esportiu del Grau i la posada en marxa del plec de condicions de cara a l’adjudicació administrativa definitiva.\nDeusa explicà que es van presentar al concurs 13 empreses. La valoració de les propostes es realitzà en base judicis de valor com ara fidelització de clients o el pla de gestió. Dit aspecte estava valoració en 20 punts. Els 80 punts restants pertanyien a l’oferta econòmica. L’empresa guanyadora es CAP (Col•laboradors de les Administracions Públiques SL) presentà una baixa del 18,3%, el qual suposa un estalvi de 33.000 € que seran destinats pel Servei d’Esports per a altres projectes.\nLa mercantil començarà a treballar el 20 de març amb un contracte de 6 mesos que podrà ser prorrogada durant 6 mesos més. Durant la durada de l’esmentat contracte, el Departament d’Esports finalitzarà la tramitació definitiva de la concessió. En aquests moments ja s’ha aprovat la memòria definitiva per la publicació i obertura del termini d’al•legacions.


Infosalut - Son Dureta té operatives vuit noves línies de vaccinació contra la COVID-19\nSon Dureta té operatives vuit noves línies de vaccinació contra la COVID-19\nSon Dureta té operatives vuit noves línies de vaccinació contra la COVID-19. Amb aquestes noves línies, el punt de vaccinació disposa de setze línies i una capacitat per vaccinar-hi unes 5.000 persones al dia. L’horari de vaccinació és de 8 a 21 hores, de dilluns a divendres.\nÉs important recordar que des del 17 de gener passat està obert el servei web d’autocita per a la vaccinació, BitCita, per a la població a partir de 18 anys. Per mitjà d'aquesta pàgina de l'IB-Salut es faciliten cites per a tota la població major d’edat pendent de la dosi de record, segons determina l’Estratègia Nacional de Vacunació del Ministeri de Sanitat.\nPer mitjà de BitCita es pot demanar hora als punts de vaccinació següents: a Mallorca, Hospital Son Dureta i Espai Francesc Quetglas (Palma); a Menorca es vaccina als centres de salut i a l’Hospital Mateu Orfila; a les Pitiüses, els vaccins s’administren a l’Hospital Can Misses, als centres de salut Sant Antoni de Portmany, Vila i Santa Eulària des Riu i a l’Hospital de Formentera.\nActualment, la població d’entre 5 i 11 anys amb una primera dosi és d’un 37,15% i la vaccinada amb la dosi de record arriba a un 50,66% de la població diana.\n[Font: Conselleria de Salut i Consum. 01/02/2022]


Els comuns retreuen a Aragonès que encara no els hagi convocat per als pressupostos\nBarcelona. Dilluns, 26 de Novembre 2018. 12:09\nActualitzat: Dilluns, 26 de Novembre 2018. 12:35\n“Si aquest no és el seu camí, que no comptin amb nosaltres”. Aquesta és l'advertència que ha enviat la líder dels comuns al Parlament, Jèssica Albiach, al vicepresident Pere Aragonès, a qui ha exigit uns pressupostos socials de la Generalitat que "arriben tard". En una roda de premsa aquest dilluns en la qual han presentat les seves propostes per revertir retallades i “blindar” serveis públics, han lamentat que encara no hagin estat convocats pel Govern per parlar dels comptes públics. Fa dues setmanes que hauria d'haver començat la ronda de contactes de l'executiu.\nEn aquest sentit, els comuns han presentat un document —que faran arribar al Govern— que preveu una bateria de propostes de despesa en serveis públics, uns 1.700 milions d'euros en total. Preveu entre altres mesures la rebaixa d’un 30% de les taxes universitàries, la recuperació de la inversió en les escoles bressol i convertir l’Institut Català de Finances en una banca pública.\nPer la banda dels ingressos, el diputat David Cid ha subratllat la necessitat d'aprovar els pressupostos de l'Estat, que suposarien 2.200 milions per a Catalunya. Però també ha insistit en la necessitat d'apujar l'IRPF al 2% en les rendes més altes, eliminar bonificacions de l'impost de successions i donacions, i implementar la fiscalitat verda. També reclamen un pla de lluita contra el frau fiscal. Segons Cid, cadascuna d'aquestes tres "potes" aportaria al voltant d'un terç dels ingressos necessaris.\nCid ha lamentat un Govern “clarament paralitzat, que no deixa governar i bloqueja la iniciativa dels ajuntaments”. També ha denunciat que l’executiu català “continua retallant” i que ni tan sols tenen una data per reunir-s’hi, com va prometre Pere Aragonès. Segons els comuns, només han tingut alguna “conversa de passadís” al Parlament, però res més.\nEn la mateixa línia, Jèssica Albiach ha dit que no han constatat “cap diferència” entre JxCat i ERC, un fet que els sobta. “El programa de JxCat és el conservador de sempre, pero esperaríem d’una força que es diu d’esquerres, com ERC, que fos més agosarada”, ha dit. Ha recordat que, en el ple de la setmana passada, van votar en el mateix sentit pel que fa a la fiscalitat.\nFinalment, sobre la convocatòria de primàries a Podemos, Albiach ha assegurat que s’ha fet “per si arriba el moment”, però que l’objectiu és aprovar els pressupostos i esgotar la legislatura.\nESPAI DE DIÀLEG Els Comuns demanen noves reunions per avançar en un "pacte de claredat" Carlota Camps\nparlament JxCat i ERC obren la porta a apujar l'IRPF a les rendes més altes


Curs d'Agent Funerari: especialitat en Tanatoestètica a Girona, Malgrat de Mar (Barcelona) per Instituto Español Funerario - educaweb.cat\nCurs d'Agent Funerari: especialitat en Tanatoestètica\nEl curs de tanatoestètica, és el mòdul formatiu 3 del curs per rebre el certificat de professionalitat en tanatopràxia.\nEl curs està totalment regit al BOE 295. Segons estipula, els alumnes han de formar en les matèries que descriuen per rebre el certificat de professionalitat.\nL'alumne rebrà formació en les diferents matèries i funcions que desenvolupa un funerari tanatopractor en el seu dia a dia en el lloc de treball.\nL'alumne aprendrà les diferents formes de recollida de cadàvers, eines i accessoris per a la recollida de cadàvers, tipologia de feretros, tipus de maquillatge i productes, tècniques de desinfecció i de tancat de boca i ulls, tipus de pentinat, de gestió de residus etc .\nTanatoestètica 15 h presencials i 15 online.\nPsicologia en el duel 15 h presencials i 20 online.\nReconstrucció cadavèrica 15h presencials i 25 online.\nRiscos Laborals en Funeràries 25 en línia.\nDurant les 30 hores de durada del curs, l'alumne rebrà formació teòrica per part del nostre formador especialista, rebrà formació en format audiovisual a través de fotografies i vídeos, realitzarà simulacres de pràctiques on podrà practicar l'encaixat de cadàvers, metodologia de les diferents formes de mobilització, actuació sobre les diferents situacions de preparació i formes de vestir.\nMaterial didàctic entregat a l'alumnat:\nManual de corresponent al mòdul\nMaterial didàctic emprat pel professorat:\nPower point de diapositives corresponent\nPer què triar un pack i no realitzar els mòduls que vulgui ?:\nInstitut Català Funerari recomana aquests mòduls com la formació bàsica per a emprar-al sector funerari a un preu reduït. El preu per mòdul s'incrementa en més de 500 euros.\nInstituto Español Funerario (Girona)\nc/ Doctor Marañón 11, Oficinas 1-208380 Malgrat de Mar (Barcelona)\nCurs d'Agent Funerari: especialitat en Tanatoestètica encara no ha rebut opinions\nOperari de Cementiris


Abatut el sospitós de l'atac a Estrasburg, Cherif Chekatt - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAbatut el sospitós de l'atac a Estrasburg, Cherif Chekatt\nEl govern insta els Armilles Grogues a no manifestar-se demà per l'alerta terrorista\nEls investigadors treballen al lloc on va ser abatut Chekatt CHRISTIAN HARTMANN/reuters\nEls investigadors treballen al lloc on va ser abatut Chekatt\nEl sospitós de l'atac executat dimarts als voltants del mercat nadalenc de la ciutat francesa d'Estrasburg, Cherif Chekatt, va morir tirotejat ahir per les forces de seguretat durant les operacions de crida i cerca.\n«A les 21.00 hores, un equip de la brigada especialitzada integrada per tres funcionaris de la policia ha vist individu sospitós passejant a la via pública a l'altura del número 74 del carrer Lazaret», va dir el ministre de l'Interior, Christophe Castaner, en roda de premsa. «Aquest individu corresponia a la descripció de la persona buscada des de dimarts a la nit. L'han cridar per arrestar-lo. S'ha girat i, encarant-se als funcionaris, ha obert foc. Els agents han respost i han neutralitzat l'assaltant», va afegir, per després mostrar-se «orgullós».\nPer la seva banda, l'alcalde d'Estrasburg, Roland Ries, va confirmar la mort de Chekatt i va felicitar les forces de seguretat en unes declaracions a la premsa minuts després de les de Castaner.\nEl mateix Castaner havia ofert minuts abans unes declaracions a la premsa en les quals va recalcar que «el terrorista serà detingut». «Les operacions estan en marxa per detenir l'autor d'aquest cruel atac», va dir. Així mateix, va desvelar que tres dels sis ferits en l'atac -que es va saldar amb tres morts- havien estat donats d'alta, mentre que els altres tres estaven «entre la vida i la mort». Castaner va anunciar a més que el mercat nadalenc de la ciutat serà reobert avui amb «un dispositiu de seguretat adaptat», i va recalcar que «no se cedirà a la por i a l'obscurantisme».\nMés de 700 agents participaven en l'operació, que va comportar imposar controls en el pas fronterer entre Estrasburg i la ciutat alemanya de Kehl, la qual cosa va originar forts embussos.\nEl portaveu del Govern, Benjamin Griveaux, en ser preguntat en una entrevista a CNews si s'havia donat ordre d'atrapar viu o mort Chekatt, va replicar: «No importa. El millor seria trobar-lo el més ràpid possible». La Policia Nacional va publicar a última hora la seva fotografia i descripció per sol·licitar la col·laboració ciutadana. En la informació es detallava que Chekatt tenia 29 anys, mesurava 1,80 metres i tenia «corpulència normal, cabell curt, barba ocasional, to de pell bru i una marca al front».\nSegons la Fiscalia, el sospitós s'havia «radicalitzat» després d'arrossegar un llarg historial per delictes comuns, amb fins a 27 condemnes a França, Alemanya i Suïssa. Segons un testimoni, va cridar «Al·là és el més gran» durant l'atac.\nD'altra banda, el portaveu del Govern francès, Benjamin Griveaux, va demanar ahir als integrants del moviment de protesta dels Armilles Grogues que no surtin a manifestar-se demà després de l'atac terrorista. El missatge del portaveu governamental segueix la línia marcada pel secretari d'Estat d'Interior, Laurent Nuñez, dimecres, quan va dir que no haurien de sortir tants Armilles Grogues a protestar després de l'atac terrorista a Estrasburg.


Què fer a La Moixina, Olot | Excursions, rutes i passejades a peu\nRestaurant i Carpa\nTerrassa / Bar\nINTINERARIS BOTÀNICS I NATURALÍSTICS DE LA MOIXINA\nDes del restaurant La Moixina surten un parell d’itineraris botànics per descobrir la meravellosa flora de l’entorn: boscos humits de roure pènol, boscos secs de roure martinenc o de roure pènol, bardisses, herbassars humits, aiguamolls, recs, prats, conreus i ambients rupícoles.\nDes del punt de vista naturalístic i botànic, La Moixina és una de les zones més interessants de la Garrotxa. El clima especial d’Olot amb pluges abundants i sense una sequera estival marcada, i l’abundant aigua al subsòl, afavoreix la presència d’una vegetació típicament medioeuropea.\nELS PROTAGONISTES, ELS BOSCOS HUMITS DE ROURE PÈNOL\nEls boscos humits de roure pènol són molt poc habitual a la Catalunya sudpirinenca, només en trobem alguns a la Garrotxa i més puntualment a les comarques veïnes. Són boscos relictes d’èpoques amb un clima diferent i que només han pogut subsistir en indrets amb un clima més humit.\nLa seva flora típicament centreeuropea inclou algunes plantes molt rares a Catalunya, algunes amenaçades i protegides: Isopyrum thalictroides, Galanthus nivalis, Aconitum pyrenaicum, Oplismenus undulatifolius, Carex grioletii, Anemone ranunculoides, Caltha palustris, Carex acutiformis, Carex depauperata, Carex riparia, Corydalis solida, Luzula pilosa, Polygonatum multiflorum, Polygonum amphibium, Potamogeton densus i Scilla liliohyacintus.\nITINERARIS BOTÀNICS PER LA MOIXINA\nUs proposem conèixer l’entorn seguint dos itineraris botànics. Tots dos surten de l’aparcament del restaurant La Moixina. En acabar l’excursió, si voleu, us esperarem encantats al restaurant o a la terrassa del bar per recuperar energies amb un bon àpat o un vermut.\nD’una banda, en el primer itinerari botànic, podeu descobrir la roureda humida de roure pènol del restaurant la Moixina que recorre tranquil·lament els jardins del restaurant amb el suport de rètols identificatius de les plantes més singulars de la roureda de roure pènol. Es pot fer en uns 15-20 minuts. Moltes d’aquestes plantes tenen el seu cicle vital entre el març i el maig, i completen la seva floració i fructificació abans que els arbres treguin la fulla i ja no arribi tanta llum al terra.\nEl segon itinerari botànic us portarà pels paratges de la Moixina (costa de Pujou i el Triai) i teniu dues possibilitats: un recorregut d’una hora, per veure zona més humida de la Moixina; i un recorregut més gran de 2h per descobrir la zona més seca.\nVEURE EL DETALL DELS ITINERARIS →\nGUIA DIVULGATIVA GRATUÏTA\nDescarregue-vos també gratuïtament la guia divulgativa d’itineraris botànics per la Moixina, de Xavier Oliver: un projecte de recuperació, gestió i conservació de la roureda humida de roure pènol a la Garrotxa.\nA la guia hi trobareu totes les espècies que creixen i viuen a l’entorn de La Moixina, tota la informació a nivell naturalístic i e detall dels itineraris botànics proposats\nDESCARREGAR LA GUIA | PART 1 | PART 2\nHORARIS LA MOIXINA\nDinars de dijous a dilluns.\nSopars de dijous a dilluns.\nMenú diari - dies laborables.\nPlats per emportar laborables i festius


Front comú per una AP-7 lliure i gratuïta\nEls ajuntaments de la Marina Alta se sumen a l'estratègia conjunta apadrinada per la Generalitat, que ha involucrat municipis de tota la Comunitat Valenciana per a exigir al Ministeri de Foment la finalització del peatge el 2019\n18/05/2017 - 18:47h\nLa consellera, el director general i els alcaldes, en la compareixença posterior a la reunió.\nLa Marina Alta no ix d'una i ja està ficada en una altra pel que fa a reivindicacions d'infraestructures de comunicació. És el que té viure en la incomunicació. Quan encara està en marxa la campanya per la recuperació de la connexió ferroviària amb la Safor, la comarca se suma ara a una demanda de més llarg recorregut: un front comú escenificat i apadrinat per la Generalitat que ha sigut presentat aquest dijous a València, en el qual s'han involucrat ajuntaments de tota la geografia valenciana per a exigir una autopista AP-7 lliure i gratuïta.\nUna vintena d'alcaldes de l'àrea d'influència de l'autopista han participat en la posada en escena de la reivindicació, que té com a principal objectiu l'exigència que l'autopista passe a ser “lliure i gratuïta” quan concloga la concessió actual, el 2019, segons ha exposat la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, María José Salvador, després de reunir-se amb els regidors i amb el director general d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, Carlos Domingo.\nA aquesta reunió han assistit els alcaldes i representants municipals de Dénia, Xàbia, Ondara i Gata de Gorgos, per que fa a la Marina Alta es refereix. A més dels d'Algemesí, Almussafes, Altea, Alzira, Benicarló, Castelló, Cullera, El Campello, Gandia, Oliva, Sagunt, Tavernes de la Valldigna, Torreblanca, laVall d’Uixó, Vila-real i Vinaròs.\nDesprés de la trobada, la consellera ha anunciat el compromís de la Generalitat d'elaborar un document sobre els accessos necessaris para quan es liberalitze aquesta infraestructura. Segons ha indicat, aqueix document s'abordarà conjuntament amb els ajuntaments i es traslladarà al ministeri perquè és “fonamental per a la vertebració del territori en la nostra Comunitat”. A més, ha assegurat que el front comú que han fet la Generalitat i els alcaldes s'ampliarà a una pròxima cimera amb els agents socials, sindicals i acadèmics per a “reclamar aquesta infraestructura necessària per a la Comunitat”.\nPer a la consellera, la reunió ha sigut “una primera trobada necessària i imprescindible per a abordar una infraestructura que té una importància equiparable al Corredor Mediterrani”. De fet, tots els alcaldes i alcaldesses han coincidit a compartir la necessitat que l'AP-7 s'allibere i siga gratuïta a partir del 31 de desembre del 2019, quan acaba la concessió. Per això, s'ha dissenyat un full de ruta que s'anirà ampliant, per a crear una estratègia conjunta i representar el territori valencià davant al Ministeri de Foment per a traslladar les reivindicacions.\nCrítiques a la “falta de planificació” del ministeri\nEn aquest sentit, la consellera ha recordat que el president de la Generalitat, Ximo Puig, li va presentar al ministre de Foment l'Agenda Valenciana d'Infraestructures, on apareix com a prioritat l'alliberament i gratuïtat de l'AP-7. A més, ha apuntat que la conselleria també es va traslladar a Madrid per a abordar la necessitat d'articular una sèrie de comissions tècniques específiques on tractar les infraestructures pendents a la Comunitat Valenciana i on es va acordar crear una comissió bilateral per a abordar el futur de l'AP-7, així com la necessitat de començar a treballar en les connexions de l'autopista en territori valencià.\nNo obstant això, donada la “falta de la planificació del Ministeri de Foment a dos anys perquè vença la concessió”, ha sigut la Generalitat la que ha pres la iniciativa per a redactar un document amb els ramals de connexió necessaris, ja que ara mateix existeixen una sèrie de projectes, en molts casos oblidats, per a la construcció de variants i circumval·lacions que podrien no ser necessàries amb l'alliberament i gratuïtat de l'AP-7.\nCimera amb tots els agents socials i econòmics\nAl mateix temps, la consellera ha explicat: "igual que s'ha fet amb el Corredor Mediterrani, hem acordat ampliar la convocatòria per a un futur i organitzar una cimera amb els alcaldes i amb tots els agents socials, sindicals i acadèmics de la Comunitat que defensen la necessitat d'aquesta infraestructura”. Segons ha apuntat, l'AP-7 lliure i gratuïta “qualificarà el territori, millorarà la connectivitat de les persones i la seua qualitat de vida, però especialment, és necessari aconseguir el consens amb aquesta infraestructura viària fonamental per a vertebrar el territori de nord a sud”.\nSuport dels ajuntaments\nPer la seua banda, l'alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha ressaltat la importància que la consellera haja convocat aquesta reunió i ha mostrat el total suport de tots els municipis presents en la reunió perquè la conselleria “faça tota la programació i totes les accions de coordinació entre els alcaldes per a manifestar davant del ministeri, la nostra opinió i les nostres reivindicacions en benefici dels veïns de la Comunitat”.\nEn termes similars s'ha expressat l'alcaldessa de Gandia, Diana Morant, que s'ha referit a la importància de l'AP-7 per a la competitivitat de les empreses de la Safor, així com l'alcalde de Xàbia, José Chulvi, que ha plantejat que el consens ja s'ha començat a produir perquè són molts els ajuntaments que han aprovat mocions en aquest sentit.


per Text i fotografia: ACN 28/07/2015 00:00h\nUn casal d'estiu íntegrament en anglès, a Golmés| Text i fotografia: ACN\nUn dels únics casals d'estiu íntegrament en anglès a la demarcació de Lleida s'està fent des del passat mes de juny i fins al proper setembre a Golmés. Se n'ocupa l'empresa Fun&Learn, que fa més de 15 anys que es dedica al lleure infantil en aquesta llengua però que no ha estat fins aquest any que ha decidit oferir un format de casal per setmanes als nens de la comarca i també de fora.\nEl responsable de l'empresa, Cesc Coll, explica que al llarg de l'estiu passaran uns 240 nens pel casal, que es desenvolupa en horari de matí i de tarda segons la necessitat de les famílies. Hi van nens de 3 a 12 anys sota la tutela de monitors nadius dels EUA i el Regne Unit.\nEl casal d'estiu en anglès de Golmés combina les activitats de lleure amb una estona d'esbarjo a la piscina municipal, tant al matí com a la tarda. Segons Coll, al comptar amb monitors nadius que només saben parlar anglès i no entenen res de català o castellà fa que els infants tinguin una ''immersió total'' en la llengua. Per tal de disposar d'un suport que permeti la bona comunicació entre infants i monitors, l'equip es complementa amb una sèrie de monitors del país que disposen de titulació universitària en llengua anglesa i també de carnet de monitor o director. Segons Coll, això garanteix que hi hagi un ''bon nivell pedagògic'' al darrera de l'oferta.\nTot i que Fun&Learn fa més de 15 que organitza colònies en anglès per diferents cases de colònies del territori, mai s'havia organitzat un casal d'estiu d'aquestes característiques. Coll explica que la idea va sorgir arrel de la demanda que els havien fet diverses famílies de la comarca i posteriorment es van posar d'acord amb l'Ajuntament de Golmés per tirar-ho endavant com a oferta lúdica de l'estiu per a infants a la vila. El resultat ha estat molt positiu aquest primer any amb unes 240 famílies que portaran els seus nens al casal. Són famílies del municipi però també de la comarca i alguns fins i tot de fora.\nSegons Coll l'experiència per als menuts és gratificant malgrat que el primer dia ''van molt perduts''. Hi juga en contra el fet que molts van a dinar a casa i llavors es produeix un ''trencament'' a l'hora de sentir parlar anglès. Això no obstant, s'estableixen unes rutines de vocabulari i activitats que acaben fent que els nens ''assumeixin la llengua de manera natural''. Coll matisa que ''en cap moment avaluem ni posem uns mínims'' i que l'objectiu principal del casal és el fet de conviure amb l'anglès per tal que els petits comencin a aprendre com funciona la llengua.\nUn dels monitors nadius de Fun & Learn és Rob Marshall, que té 28 anys i viu a Nottingham, a Anglaterra. Valora l'experiència com a ''molt interessant'' per poder fer activitats amb els nens i ensenyar-los la seva llengua. Admet que al primer dia ''són molt tímids'' però a mesura que avança la setmana aprenen i s'ho acaben passant bé. Si es dóna el cas que els nens repeteixen més d'una setmana els avenços encara són majors, afirma en Rob.\nTroben una quarantena de plantes de marihuana amagades prop de l'embassament de Rialb


La CE eludeix comentar les eleccions catalanes perquè "són un tema intern" - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa CE eludeix comentar les eleccions catalanes perquè "són un tema intern"\nBrussel·les atribueix a un "error humà" en l'àmbit del secretariat general que es publiquessin dues versions diferents de la resposta d'una pregunta a Juncker\nefebrussel·les 30.09.2015 | 20:00\nEl portaveu de la Comissió Europea, Margaritis Schinas acn\nLa Comissió Europea (CE) va eludir comentar els resultats de les eleccions autonòmiques a Catalunya i ha reiterat que mai no fa valoracions d'aquest tipus de comicis, que són un assumpte intern.\n"La CE, per principi, no comenta les eleccions regionals, és un tema intern d'Espanya", va dir en la roda de premsa diària de la Comissió el portaveu comunitari Margaritis Schinas. El portaveu va indicar que "no correspon a la Comissió expressar una postura sobre una qüestió d'organització interna relacionada amb les disposicions constitucionals d'un estat membre".\nA més, va explicar que el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, va ser informat dels resultats en els comicis catalans, però no ha tingut "cap contacte immediat", és a dir, entre diumenge a la nit i ahir matí, "ni amb el govern espanyol ni amb el govern regional de Catalunya".\nLa CE ha dit en el passat de manera reiterada que si Catalunya s'independitza deixaria de ser part de la Unió Europea (UE) i passaria a ser considerada un tercer país al qual no s'aplicarien els tractats.\nD'altra banda, el portaveu es va referir a l'"error humà" que va fer que es publiquessin dues versions lingüístiques diferents de la resposta de Juncker a una pregunta parlamentària de l'eurodiputat popular Santiago Fisas sobre una hipotètica declaració unilateral d'independència de Catalunya.\n"En una institució de 35.000 persones hi ha errors humans", va indicar el portaveu, que va afegir que, segons les indicacions de les quals disposa la CE, va ser "un error en l'àmbit del secretariat general".


Arxius de formació - Pàgina 2 de 2 - Xuriach\nEls cursos regulars de dansa antiga que ofereix l’Anna Romaní es traslladen al Museu d’Història de Catalunya\nL’any 2011 es va crear un espai dedicat a la realització de cursos regulars de dansa antiga a la Casa Menorca de Barcelona. Aquesta iniciativa va ser possible gràcies a la col·laboració d’en Joan Codina i Sa Sargantana. L’objectiu dels cursos és iniciar-se o aprofundir en el món de la dansa antiga des d’una visió històrica però amena, musical, i de gaudi del moviment.\nEl Museu d’Història de Catalunya, d’acord amb el seu objectiu de donar suport a les iniciatives de recerca i difusió del patrimoni, s’associa amb Xuriach per a la divulgació de la dansa antiga a través d’aquests cursos, oferint-nos les seves instal·lacions.\nTenim moltes novetats!\nObrim nou nivell: una classe destinada als iniciats en algun dels estils de dansa antiga, i especialment a les persones que ja tenen una base sòlida de tècnica de dansa que els permet avançar més ràpidament.\nPresentació oberta al final de cada mòdul: Cada trimestre finalitza amb una classe oberta al públic amb músics en directe.\nNoves instal·lacions al Museu d’Història de Catalunya.\nLaboratori dansAntic: continuem amb els laboratoris amb una temàtica específica en cada trimestre.\nEls mòduls d’aquest curs 2015-16 es distribueixen de la següent manera:\nmòdul I:Dansa del Renaixement. Laboratori: expansió del moviment a partir de la dansa antiga.\nmòdul II: Belle Danse. Laboratori: Notació Beauchamp-Feuillet.\nmòdul III: Dansa d’Escola Ibèrica. Laboratori: Improvisació i ornamentació\nPodeu demanar més informació al correu produccio@xuriach.com o accedint a al blo creat específicament per als cursos de dansantiga.\nTRIPTIC CURSOS DE DANSA ANTIGA 2015-16\nTags: Anna Romaní, curs, formació, MHC