Com netejar la nevera en sis passos | Consumer\nCom netejar la nevera en sis passos\nMantenir la nevera neta ajuda a millorar la seguretat i qualitat dels aliments que s'emmagatzemen en ella\nLa nevera és una de les parts centrals de la cuina. Es depèn d’aquest electrodomèstic per emmagatzemar de forma segura els aliments peribles que requereixen temperatures fredes, des que es compren fins que es consumeixen. No obstant això, en ocasions no se li presta l’atenció que mereix: s’omple massa, es produeixen vessis d’aliments o s’obliden en la seva interior sobres de plats durant molt temps. Posposar la seva neteja, per tant, pot arribar a suposar un risc. Aquest article explica en sis passos com pot netejar-se la nevera i on han de col·locar-se els diferents aliments.\nDe la mateixa manera que no es menja en un plat brut, tampoc s’hauria d’emmagatzemar el menjar en una nevera que no estigui neta. Els electrodomèstics com la nevera, el microones o el forn s’usen de manera generalitzada amb diferents finalitats. En cadascuna d’elles, és imprescindible no descurar les normes bàsiques d’higiene, ja que d’aquestes depèn en gran parteix la seguretat dels aliments.\nNevera neta en sis passos\nEspecialment en el cas de la nevera, a la neteja diària (d’algun líquid que s’hagi pogut abocar) ha de sumar-se una neteja a fons de forma periòdica. Aquesta és una de les garanties per allargar la vida útil dels aliments. A continuació s’explica com fer-ho en sis passos:\n1. Buidar la nevera per poder netejar-la amb major comoditat. Durant aquest procés, ja poden començar a rebutjar-se els aliments danyats o que s’hagin pogut espatllar.\n2. Netejar les peces desmuntables: prestatgeries, calaixos i altres parts que puguin llevar-se han de rentar-se amb aigua i sabó. Han de deixar-se assecar bé amb un drap de cuina net abans d’introduir de nou.\n3. Netejar l’interior de la nevera amb un drap humit per eliminar possibles restes de menjar. Pot utilitzar-se una solució d’aigua i vinagre per netejar l’interior si no es volen utilitzar productes químics. És important parar esment a la porta.\n4. Abans d’introduir qualsevol aliment, hauran d’assecar-se totes les parts que s’han netejat. Amb un drap net, s’elimina l’excés d’aigua de totes les zones i es poden tornar a muntar les parts que s’han llevat.\n5. Quan s’introdueixin de nou els aliments, es netejaran els flascons, ampolles o táperes de possible brutícia. Han de comprovar-se les dates de caducitat.\n6. La part externa de la nevera també és important, sobretot, la zona per on s’obre i tanca la porta.\nAquest tipus de neteja s’hauria de realitzar de forma periòdica, cada tres mesos. Amb un manteniment regular, la nevera neta estarà neta i, per tant, els aliments es conservaran amb majors garanties de seguretat. Això no eximeix d’una neteja diària que consisteix a netejar possibles vessis o taques que, si no es renten de forma immediata, amb el temps són més difícils d’eliminar.\nOn col·locar els aliments\nNo totes les zones de la nevera mantenen la mateixa temperatura. Per tant, cadascuna d’elles està més indicada per a uns o altres aliments. Abans de col·locar-los i de determinar quin és la zona més adequada per a cada grup d’aliments, haurà de tenir-se en compte la mateixa premissa que per a l’emmagatzematge en el rebost: col·locar davant els aliments més antics i darrere, els que s’han adquirit més tard. Una vegada que s’hagi aplicat aquesta mesura, s’emmagatzemaran els aliments a les diferents zones:\nPorta. És un dels espais menys freds, per tant, es col·locaran en les prestatgeries els productes que precisen menys refrigeració, com a aliments envasats o begudes.\nZona alta. És també una de les menys fredes i poden emmagatzemar-se en ella aliments com a ous.\nZona mitjana. En aquesta part la temperatura sol ser d’uns 4ºC i és adequada per emmagatzemar làctics o embotits i aliments que continguin l’etiqueta “Una vegada obert, conservi’s en fred”.\nZona baixa. És una de les zones més fredes i, per tant, es posaran els aliments que necessiten temperatures més baixes, com a peix i carn. En emmagatzemar-los, haurà de parar-se esment al fet que no vessin sucs (poden col·locar-se en envasos tancats).\nCalaixos. Són zones habituals per a fruites i verdures.\nEn línies generals, aliments com la carn picada i el peix poden conservar-se un dia (el peix pot arribar als dos dies si no s’ha trencat la cadena del fred). La carn crua, cuita, pescat bullit i llet pasteuritzada poden durar de dues a tres dies; postres casolanes, llet UHT oberta, verdures cuites i embotits, uns quatre dies; conserves casolanes, verdura cuita i plats cuinats llests per consumir, uns cinc dies; els ous i la mantega duren de dues a tres setmanes.\nCom es conserven millor els aliments en la nevera\nNo tot val quan es tracta de conservar els aliments en la nevera. Primer, perquè no tots els aliments són iguals i, per tant, no necessiten les mateixes condicions. Segundo, perquè en la nevera es donen circumstàncies diferents en funció de la zona. Tots els aliments tenen les seves pròpies normes. La carn i el peix podran conservar-se en la mateixa safata en la qual s’adquireixen en la tenda. En el cas que es comprin en filets, hauran d’embolicar-se bé o introduir en un envàs, sense que perdin sucs o s’oxidin. El peix ha de netejar-se ben abans de guardar en la nevera.\nEls formatges han d’embolicar-se de manera adequada per evitar que perdin humitat. En el cas de l’enciam o els espinacs, fins que es consumen, poden mantenir-se en la borsa en la qual es venen en grans superfícies. La temperatura per a verdures, fruites i hortalisses no ha de ser inferior als 0ºC perquè les peces podrien congelar-se de manera superficial i resultar danyades. No és recomanable guardar els plàtans i cítrics en la nevera, ni altres aliments com a all, patates o cebes.\nfrío-ca limpiar-ca nevera-ca refrigeració


Farm House Kyrenia Xipre - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 40 allotjaments a Kyrenia.\nFarm HouseVilla privada38, Sehit Nuh Ahmet Sokak Girne, Central, Kyrenia, Xipre, 9000 - Veure al mapaExcepcional9,7Basada en 5 comentarisFarm HouseVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 17 fotos\nAl visitar Kyrenia, vosté es sentirà com a casa a Farm House, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Farm House, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, servei de bugaderia, neteja en sec, canvi de moneda són només algunes de les comoditats que fan que Farm House sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, balcó/terrassa, telèfon, ventilador, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Farm House és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Kyrenia.


Les Fonts del Glorieta: Un racó per descobrir\nA les 7.30h A la gasolinera de la sortida de Terrassa, Q8 No falleu ! Us agradarà\nPuig del Sui - Montseny\nEl Riu de Glorieta és un afluent del Francolí. Neix a Mont-ral, a les Muntanyes de Prades, transcorre sec en la major part del tram superior i travessa la vila d'Alcover abans de desembocar al terme municipal d'el Morell. Formant la vall que porta el mateix nom que el riu. És un paratge natural replet de pins, roures i alzines, amb nombrosos salts d’aigua i gorgs.\nSe’ns presenta un dia inestable, sortim per la diagonal cap a les terres del Tarragonès amb un lleuger plugim que ens acompanyarà quasi fins Alcover, en el bar Xixarel·lo. Som 14 caminants, que comencem l’excursió amb un esmorzar entaulat, com correspon, i lloc que ens acollirà pel dinar. Tornem a pujar a l’autocar que ens aproparà al poble de Mont-ral. El dia ha millorat els núvols s’han trencat i apunta el sol indicant que ens espera un bon dia alternatiu de Sol i núvols.\nComencem la caminada i cosa estranya aquest cop no pugem, l’excursió pràcticament es tota de baixada, el Lluís ens indica que son uns 550 metres de desnivell de baixada i casi 9 km. De recorregut (ja se sap... és el Lluís).\nAnem baixant per un corriol argilós, el camí cada cop més inclinat, ens endinsem dins d’un congost que en el fons es veu més un torrent que un riu ja que quasi no porta aigua mentre baixen ens atrapa un grup de barranquistes amb neoprè i equipats amb cordes mosquetons i tota la parafernàlia, Seguim baixant xixo-xano endinsant-nos en un bosc d’aspecte cada com mes humit, un rumor d’aigües vives ens anuncia la presència d’un riu, de cop, se’ns obre una gran panoràmica del congost i de la vall, als nostres peus a plom uns 100 metres sota nostre de les parets rocoses surten diversos dolls d’aigua formant un salt, en aquest punt els “barranquistes” que ens han avançat s’estaven preparant per iniciar el desens del riu.\nUns metres més avall del nostre recorregut en una petita esplanada un cartell indicatiu ens desvia per baixar per un fort pendent enfangat cap al gorg que forma les Fonts del Glorieta, com un quadre pintat, de cop, en un lloc una mica amagat i poc conegut se’ns presenta un panorama idíl·lic i refrescant ideal per fer un bany d’estiu, on les seves fredes aigües et deixaran sense respiració. Retornant al corriol principal, seguirem la nostra baixada cap a les runes de l’antiga Central Hidroelèctrica, que en el seu dia alimentava de corrent elèctric les poblacions del voltant.\nAquí ens desviarem novament a la dreta per baixar a la llera del riu en aigües ja més tranquil·les sota un salt d’aigua es forma un gorg “ el niu de l’àguila” ( el gorg més popular del recorregut) de mida superior a l’ anterior i de més profunditat. Rep aquest nom per la roca que en forma d’àguila corona el salt. Un espectacle impressionant. Però hem de continuar, seguim per una pista forestal cap a Mas Forés, un conjunt de construccions, un antic molí d’oli i un molí paperer, un aqüeducte de pedra de mitja dotzena d’arcs i un celler formen el conjunt, propietat de l’ajuntament, s’ha restaurat parcialment i s’ha instal·lat una zona de pícnic i pàrquing per a cotxes.\nSeguirem el nostre recorregut per una carretera asfaltada que ràpidament deixaren per seguir per un camí que acompanyats d’un canal de rec, serà durant un bon tros un company que alegra el caminar. Malauradament l’itinerari acaba amb uns 2 km de carretera enquitranada que no podem evitar. Però la gana aquissa i accelerant el pas arribem a Alcover on tenim la taula parada i tot a punt pel nostre dinar (un bon àpat).\n“Lluís, Lluís” han sigut 11 llargs km, axó sí, distrets i de baixada. Gràcies per fer-nos descobrir aquest magnífic i refrescant racó.\n25/05/2017 Domènec Palau


Martí: "No puc oblidar els atacs dels liberals"\nL'excap de Govern no comparteix la decisió d'haver pactat amb L'A tot i que manté el seu desig perquè l'executiu tripartit funcioni\n2 min. Andorra la Vella 03/10/2019 18:06\n651x366 L'excap de Govern, Toni Martí, a Andorra Televisió. / RTVA L'excap de Govern, Toni Martí, a Andorra Televisió. / RTVA\nToni Martí ha ofert aquest dijous la primera entrevista televisada des que va deixar de ser cap de Govern. Ha estat al programa ' La Rèplica' d'Andorra Televisió, on ha reconegut que no pot oblidar els constants atacats que va rebre per part de Liberals mentre va ocupar el màxim càrrec de l'executiu. Per aquest motiu, ha declarat de manera oberta que no és favorable al Govern tripartit que encapçala Xavier Espot, tot i que manté el seu desig perquè funcioni. Martí ha defensat que ell hagués preferit aliar-se amb terceravia, ja que va ser una formació de l'oposició amb la qual no va rebre tants atacs, o si més no, governar en minoria.\nD'aquesta manera, l'exgovernant demòcrata ha dit que Espot és la millor opció per governar el país i, tot i la seva opinió personal, l'actual cap de Govern és lliure de prendre les seves pròpies decisions polítiques, indistintament dels pensaments que puguin tenir altres personalitats de la formació, inclosa la seva, ha afegit.\nPel que fa a les comunals, Martí ha anunciat que no es presentarà a la parròquia d'Escaldes-Engordany i tampoc compartiria una aliança amb els liberals a les diferents parròquies, tot i que és el més probable que passi, tal com va anunciar Espot en la presentació del Govern tripartit. També ha defensat el treball que ha dut a terme a Escaldes l'actual cònsol, Trini Marín, i ha posat en relleu que l'opinió d'Espot s'hauria de tenir en compte pel que fa a la persona que hauria d'encapçalar la llista al feu demòcrata. A banda, també ha advocat perquè els comuns esdevinguin el motor de la cohesió social al país i treballar conjuntament per millorar assumptes com l'habitatge.


Cal Serres i cal Muntaner | Mapes de Patrimoni Cultural\nCal Serres i cal Muntaner\nCal Serres i cal Muntaner Guardiola de Berguedà\nA sota de l'obaga de Cal Muntaner\nDavant de l'obaga de Cal Muntaner al costat de la pista que puja al clot del Forn (Bagà).\nLa casa da cal Serres conserva en alçat la crugia oest ja que la nord ha estat enderrocada. La casa de cal Muntaner ha desaparegut. Els coberts i pallisses de les dues cases encara es mantenen dempeus ja que s'utilitzen com a coberts per al bestiar\nConjunt arquitectònic format per les restes de les masies de Cal Serres i de Cal Muntaner amb les seves respectives eres i pallisses i, situades al costat de la pista que puja al Clot del Forn davant de l'obaga de cal Muntaner. Ambdues cases estan juntes i només les separa un mur de pedra. La primera d'elles o "Cal Serres" es situa al vessant sud-est de la muntanya en una cota més alta que la de cal "Muntaner" que és en un nivell més baix formant dues terrasses artificials. A la part més alta hi trobem el cos de les pallisses de planta rectangular amb una orientació nord-sud, i compost per una planta baixa, un primer pis i coberta amb teulada a un sol vessant de teula ceràmica damunt de cavalls i llates i orientada a sud. Les parets són de maçoneria amb filades de pedra mal treballades i escairades, unides amb argamassa de calç de color vermellós formant filades irregulars. La porta situada a l'alçada del primer pis es compon per una obertura adintellada amb els muntants de pedra. Al seu costat esquera hi ha una finestra amb les mateixes característiques que la porta d'entrada. Al costat sud i aprofitant el desnivell del terreny hi ha les restes de la casa de "Cal serres". Segons fotografies antigues aquesta edificació tenia una planta rectangular de dos cossos formats per una planta baixa, un primer pis i golfes amb teulada a dues vessants i el carener perpendicular a la façana principal orientada a sud formant un notable voladís. Actualment encara es conserva el cos de ponent amb l'alçada originària i part de la coberta amb la barbacana de fusta, mentre que el cos de llevant ha estat enderrocat i només es pot veure a nivell de planta baixa. Malgrat tot sabem que les obertures es distribuïen irregularment per tota la façana tenint un predomini del massís respecte el buit excepte a les darreres plantes on s'hi obrien àmplies eixides de balcons de fusta. La porta encara visible, es situa a la crugia de més a l'oest a sota de l'eixida que ocupa pràcticament la meitat de la façana. L'altre crugia estava separada per un massís pilar de pedra i presentava una distribució més senzilla amb una porta allindada a la planta baixa i una finestra amb els bastiments també de fusta a sota la teulada. L'aparell era de maçoneria més irregular i unides amb un morter molt pobre. Aquesta part actualment ha estat esfondrada. En una cota més baixa i separades per un mur de contenció de pedra hi ha les restes de la casa de "Cal Muntaner" avui pràcticament desapareguda per fortes esllavissades del terreny natural. De la casa es conserva l'era de batre el gra i la pallissa del fons, de planta rectangular, orientada de nord a sud i composta per una planta baixa, un primer pis amb teulada a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana principal orientada a sud i sostinguda per cavalls i llates de fusta. El parament és de maçoneria amb pedres mal treballades i escairades, unides amb argila de calç i col·locades en filades irregulars. Les façanes nord i sud són completament cegues i conserva encara els forjats interns. S'utilitza com a cobert per al bestiar.\nAmbdues construccions presenten un avançat estat de ruïna pel fet d'estar deshabitades i només conserven en bon estat els coberts que encara funcionen com a quadres per al bestiar. Les teules van ser cuites amb l'argila del país ja que tenen un color vermell intens. Una de les teules té el nom del terrissaire " Joan Solà de Sant Quirze". Segons la tècnica i aparell constructiu dels seus murs semblen correspondre amb obres del segle XVII i XVIII, sense descartar que tinguin un origen medieval\nResulta difícil conèixer la història d'aquestes cases que ja ens apareixen al cadastre de Brocà de 1729 i en documents posteriors. Cal dir que en els documents de l'arxiu de la vila de Bagà que van ser recollits per Joan serra i Vilaró en la seva obra de les baronies de Pinós i Mataplana trobem la referència d' una noia del mas de "Serres" o donzella que es va redimir per 20 sous al baró de Bagà el 1291. Altres notícies les trobem a posteriori relacionades amb les compres de pagesos de remença per part del rei i en que esmenten una noia i donzella de Gavarrós per 10 sous. No n'hem trobat més notícies\nCASAS SOLER, QUIM (2004). "La vall de Brocà en els segles XVIII i XIX. a Erol, Suplement 3. SERRA I VILARÓ, JOAN (1989). Baronies de Pinós i Mataplana. Vol II. P. 332. AMGB. Cadastre de Brocà 1729. AMGB. Full solt.


» 2010 » març » 16\n- Visitas totales: 2,520,009\nArxiu del 16 març, 2010\nTots som importants.\nAlguns de nosaltres ens fem notar molt, mentre que uns altres es noten poc. La veritat és que tots tenim un propòsit únic en aquest món. La clau està en no veure’ns per damunt ni per sota de ningú. Tots importem. Avui, gaudeix del teu lloc en el món. Mai hi haurà un altre TU.


Neixen els premis ‘Reconeixement DO Penedès’\nLa passarel·la Penedès torna a Girona i Barcelona\nEs lliuraran durant la Passarel·la Vinícola Penedès a Barcelona dia 23 de març, que abans haurà passat per Girona\nEls vins DO Penedès es presenten a Girona i Barcelona on també es lliuraran els premis de la primera edició dels ‘Reconeixement DO Penedès’ que premiaran la trajectòria de professionals del sector.\nEl showroom professional Passarel·la Vinícola Penedès 2020 es farà a Girona el 9 de març i a Barcelona el 23 de març. Per tercer any consecutiu, aquesta denominació d’origen escull Girona i Barcelona com a ciutats on celebrar una nova edició d’aquest esdeveniment. Una gran trobada professional on tastar les últimes novetats dels seus cellers. El 9 de març, el Mas Marroch del prestigiós restaurant El Celler de Can Roca, acollirà el showroom a Girona i, posteriorment el 23 de març, la Sala Marqués de Comillas de les Drassanes serà l’escenari de l’esdeveniment a Barcelona. Enguany hi participaran 44 cellers de la DO Penedès en tots dos actes que donaran a conèixer les darreres tendències en vins davant d’un públic especialitzat format per professionals del món de la restauració, l’hostaleria, botigues especialitzades i premsa.\nLa novetat d’aquest any i en el marc de la passarel·la barcelonina, es farà la primera edició dels premis Reconeixement DO Penedès a la carrera professional d’un celler o empresari vitivinícola del Penedès. El Consell Regulador de la Denominació d’Origen Penedès vol fer un reconeixement anual i l’acte d’entrega es farà a les 19h del 23 de març a les Drassanes de Barcelona.\nFins a 44 cellers presentaran les seves novetats, dos més que l’any passat\nEn aquesta edició hi participaran 44 cellers en tots dos showrooms -dos més que en l’edició passada en el cas de Girona-: Albet i Noya, Alsina & Sardà, Aymar, Bodega Miquel Jané, AT Roca, Bodegues Ca N’Estella, Bodegues Pinord, Bolet, Can Bas Domini Vinícola, Can Descregut, Can Feixes, Can Marlès, Castellroig-Finca Sabaté i Coca, Celler Credo, Celler Eudald Massana Noya, Celler MontPicolis, Celler Avgvstvs Forvm, Colet, Covides, Domènech.Vidal, Emendis, Família Torres, Finca Viladellops, Giró del Gorner, Gramona, Jané Ventura, Jean Leon, Joan Segura Pujadas, Juvé & Camps, Lacrima Baccus, Llopart, Loxarel, Mas Bertran, Mas Rodó, MontRubí, Miquel Pons, MontRubí, Nadal, Naveran, Oliver Viticultors, Oriol Rossell, Parató, Parés Baltà, Plana d’en Jan, Sumarroca, Torelló, Torre del Veguer, U MES U i Varias.


El Teatre del Raval presenta uns 'Pastorets de pa sucat amb oli' | betevé\nEn aquesta versió, suposadament els actors no arriben a temps a la funció, i els tècnics de llum i so es veuen obligats a improvisar l'espectacle\nRedacció | Dissabte, 28 de Des del 2019, a les 20.40\nQuè passaria si s’hagués de fer una representació d”Els Pastorets’ però els actors es perdessin pel camí? Aquest és el punt de partida d'”Els Pastorets de pa sucat amb oli” de l’Associació Catalana de Teatre Educatiu que actualment es representa al Teatre del Raval. Els tècnics, que són els únics que en aquell moment són al teatre, es veuen obligats a substituir els actors i a tirar endavant l’espectacle. Amb un atrezzo i una escenografies senzilles, els personatges intentar simular tots i cada un dels papers que apareixien en el clàssic de Folch i Torres.\n‘Els Pastorets de pa sucat amb oli’ respecten el fil argumental de l’original de Folch i Torres, però en comptes de durar dues hores i mitja, ho encabeixen tot en només 50 minuts. Aquesta és, segons els actors, la duració màxima perquè els infants es mirin tot l’espectacle sense desconnectar ni avorrir-se.\nEl públic convertit en actor\nAmb la incorporació dels tècnics a dalt l’escenari per substituir els actors, no n’hi ha prou: la participació del públic és també necessària durant el transcurs de l’obra. És per això que a mesura que avança l’espectacle, es demana que el públic pugi a l’escenari per interpretar algun dels papers que els manca, com el de pastors del poble o de fúries de l’infern. Mitjançant uns paperets, el públic que s’anima a pujar a l’escenari, sap quin paper fa i quines frases ha de dir. Malgrat tot, se’ls convida a, si ho volen, improvisar o afegir frase que creguin oportunes.\n— cultura popular — el Raval


Premien els estudiants de la UdL per la seua actuació en el Parlament universitari. Van ser els més actius en l'elaboració i defensa de la llei de seleccions esportives catalanes\nEls estudiants de Lleida amb el vicerector Xavier Gómez, al centre\nDeu estudiants de la Facultat de Dret i Economia de la UdL i alumnes de la Universitat Oberta de Catalunya lleidatans, van ser guardonats el passat divendres amb el Premi especial al grup més actiu de la V Simulació Universitària, que va tenir lloc del 13 al 17 de juliol a la mateixa seu del Parlament de Catalunya.\nEn aquestes jornades que se celebren cada any, hi participen delegacions d'estudiants de totes les universitats catalanes que, repartides entre sis grups parlamentaris, han de simular sessions i comissions parlamentàries com si fossin els veritables diputats i diputades de la Cambra.\nEnguany els estudiantats han treballat en el projecte de llei de federacions i seleccions esportives catalanes, que finalment va ser aprovat per majoria. El nivell d'implicació en l'elaboració de la llei i la seua defensa per part dels estudiants de Lleida els ha merescut el premi especial d'aquest V Simulacre.\nDels estudiants de la UdL, Manel Hervàs, va actuar com a portaveu del grup roig (PSC), mentre que a Joan Carles García, li va tocar ser el president de la Generalitat. La resta de l'equip estava format per Marta Cuello, Ursula Mas, Guiomar Miquel, Núria París, Anna Portella, Mariona Roig, Anna Sentís i Josep Maria Serrador. Tots ells han estat preparats per la professora de Dret, Dora Padial.


Dehesa La Granja 2013. Comprar vi de VT Castilla-León.\nInici > Vi>Vi negre>Dehesa de la Granja>Dehesa La Granja\nCaracterístiques de Dehesa La Granja\nDehesa La Granja és un vi negre de la VT Castella-Lleó elaborat per Dehesa La Granja, un celler fundat a finals dels 90 a Guareña que pertany a la Familia Fernández Rivera.\nEl clima en aquesta zona és mediterrani subtropical, caracteritzat per hiverns suaus i estius secs i calorosos amb màximes de fins a 40-42°C. La temperatura mitjana en aquesta zona és de 16,6ºC.\nAquest vi és un monovarietal de raïm de la varietat Tempranillo (100%) procedents de les 96 hectàrees de vinya pròpia del celler plantats en espatllera.\nDehesa La Granja roman 24 mesos en barriques de roure americà i 12 mesos més de repòs en ampolla. Les bótes es troben en els cellers subterrànies excavades en pedra, que proporcionen a aquest vi les condicions perfectes de temperatura i humitat. Aquestes van ser excavades durant 17 anys al segle XVIII, des del 1750 fins al 1767.\nEmbutits, Caça menor, Cuit, Porc rostit, Llegums, Bolets, Arrossos de carn\nNota de tast Dehesa La Granja\nTast a la vista Color cirera picota amb reflexos violacis. Net i brillant. Tast al nas Al nas es presenta intens i agradable. Apareixen aromes a fruita negra en confitura juntament amb notes torrades, especiades i records balsàmics. Tast a la boca A la boca es presenten notes a fruita vermella. És un vi saborós, sucós, amb un pas de boca balsàmic i afruitat. Final que ens deixa records al seu pas per barrica.\nTast a la vista Color cirera picota intens amb reflexos violacis. Net i brillant. Tast al nas De notable intensitat, destaca una agradable fruita negra en confitura complementada per notes torrades, especiades i records balsàmics. Tast a la boca En boca repeteix les sensacions percebudes al nas destacant una intensa fruita vermella. Es mostra saborós, amb una estructura mitjana, sucós, amb un pas de boca balsàmic i afruitat. Final de mitjana intensitat en què s'aprecien notes del seu pas per bóta.\nTast a la vista Guinda picota molt intens, gairebé opac, menisc granat. Tast al nas Aroma de bona intensitat amb fruits vermells i negres molt madurs en primer pla, que donen pas a un fons de fusta de qualitat molt ben integrada. Tast a la boca A la boca mostra una estructura notable, bona acidesa, algunes arestes tànniques encara per polir, és llaminer, amb records fruiters i amb la fusta de nou molt present, un punt alcohòlic i notablement persistent.


Rècord de participants en la Cursa del Foc d’Olesa de Montserrat\nLa cursa, que va arribar a la tretzena edició, va aplegar més de 700 atletes\nAhir diumenge es va celebrar a Olesa de Montserrat la Cursa del Foc, que enguany va arribar a la tretzena edició. Un dels esdeveniments esportius més destacats del calendari esportiu local i que va aplegar més de 700 corredors i corredores.\nAimane Eddaifi, de l’UCA, va guanyar els deu quilòmetres en la categoria masculina amb un temps de 31’47’’. Mohamed El Ghazouany (32’46’’) i Javier Paniello (CAO, 34’10’’) van completar el podi. A la categoria femenina, la vencedora va ser Inés Mota (CE Mediterrani, 42’44’’), seguida de Carme Ballesteros (Cornellà Atlètic, 43’39’’) i Mirla Salinas (Lakhouaja, 46’06’’).\nD’altra banda, a la distància dels cinc quilòmetres, el guanyador va ser Albrert Ollé (CA Olesa, 15’43’’), mentre que Achraf El Gharouns (15’55’’) i Sancho Ayala (Fondistes Solsonés, 16’19’’) van ser segon i tercer respectivament. Mentrestant, Montserrat Estany va ser primera en la categoria femenina. L’atleta del CN Terrassa va fer un registre de 18’38’’. Ester Guerrero (Avinent Manresa, 18’52’’) va ser segona i Txell Jarque (Katoa Barcelona, 20’11’’), tercera.\nA més es va organitzar tres Curses del Fogonet per als més petits. El moment emotiu de la jornada l’ha protagonitzat el col·lectiu de voluntaris i voluntàries de la cadira Joëlette d’Olesa, que ha participat en la Milla Solidària d’enguany. L’usuari que ha participat a la Milla Solidària ha estat la Vero Pàmies, que juntament amb un equip de set persones vinculades al projecte, han trevessat l‘arribada amb un temps de 8’24’’.\nRedacció / Fotos: Aj. Olesa


Convulsió mundial per la filtració - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nConvulsió mundial per la filtració\nMolts dels implicats en els "papers de Panamà" neguen que hi tinguin cap vinculació o en minimitzen l'abast\nignacio esteban (efe) | madrid 05.04.2016 | 00:00\nDavid Cameron EFE/Ron Sachs/POOL\nMauricio Macri, president argentí\nEl primer ministre islandès, Sigmundur David Gunnlaugsson\nLa filtració massiva dels "papers de Panamà" va provocar ahir una convulsió mundial que va obligar nombrosos governs a anunciar investigacions fiscals, però els principals implicats, entre aquests els presidents Vladímir Putin i Maurici Macri, van negar qualsevol implicació en l'escàndol o en van minimitzar l'abast.\nCom en els millors temps de la guerra freda, el Kremlin va assegurar que la filtració només pretén "desestabilitzar" Rússia i desacreditar el president Putin. La investigació difosa pel Consorci Internacional de Periodistes d'Investigació (ICIJ, en anglès) revela com diversos empresaris i almenys un amic personal del president rus van gestionar fins a 2.000 milions de dòlars a través de bancs i societats fantasma. El portaveu del Kremlin, Dmitri Peskov, va qualificar de poc professional la investigació, en la qual han participat més d'un centenar de mitjans de comunicació, i va acusar el Consorci Internacional de Periodistes de ser una tapadora per a "antics membres" de la CIA i del Departament d'Estat dels Estats Units.\nA Argentina, la Presidència de la Nació va sortir també al pas de les acusacions i va afirmar que el cap d'Estat argentí, Mauricio Macri, "mai ha tingut" una participació al capital de la societat Fleg Trading Ltd de les Bahames. Segons la Presidència argentina, aquesta societat "va estar vinculada al grup empresari familiar i per això el senyor Macri va ser designat ocasionalment com a director, sense participació accionarial".\nUn altre dels afectats, el primer ministre islandès, Sigmundur David Gunnlaugsson, es va mostrar molt nerviós en una entrevista en què va ser interrogat sobre l'escàndol, però va descartar dimitir després de publicar-se que amb la seva dona havia tingut una empresa en un paradís fiscal. Gunnlaugsson i la seva dona, Sigurlaug Pálsdóttir, eren amos d'una societat de les illes Verges britàniques anomenada Wintris, que tenia gairebé 4 milions de dòlars en bons en els tres principals bancs islandesos, que es van enfonsar en la crisi del 2008.\nA Londres, l'escàndol va esquitxar el primer ministre britànic, David Cameron, el pare del qual, Ian Cameron, mort el 2010, va usar els serveis del bufet panameny per blindar la seva empresa Blairmore Holdings Inc de la hisenda britànica. Segons la documentació publicada, tres exparlamentaris del partit conservador, una dotzena de donants de formacions polítiques i sis membres actuals de la Cambra dels Lords figuren en els papers.\nL'ICIJ va remarcar que els documents no suggereixen en cap moment que els individus assenyalats hagin fet res il·legal o que la família de Cameron no pagués els seus impostos al Regne Unit.\nDes de Brussel·les la Comissió Europea (CE) ha recalcat que és "molt activa en tots els fronts" de la lluita contra l'evasió i el frau fiscal, i ha recordat que els bancs europeus han de facilitar "un ampli rang d'informació sobre operacions fiscals en el món". La CE va sortir en defensa del comissari d'Energia i Acció pel Clima, l'espanyol Miguel Arias Cañete, l'esposa del també figura a la llista dels papers de Panamà.\nSegons la CE, la informació aportada per Arias Cañete "sembla que compleix el codi de conducta per als comissaris", i inclou "les activitats professionals i interessos financers de l'esposa del comissari que podrien representar un potencial conflicte d'interessos".\nPer la seva banda, el govern alemany va expressar la seva convicció que aquest escàndol reforça la necessitat d'avançar en la lluita contra l'evasió fiscal, mentre que Deutsche Bank, primer banc del país, va explicar que va ajudar alguns dels seus clients en la mediació amb empreses en paradisos fiscals, però sempre de forma legal.\nA París, el govern francès va anunciar que reclamarà que se li lliurin els "papers de Panamà" que suposadament contenen informacions d'un miler de francesos que han recorregut a estructures opaques en paradisos fiscals, perquè el fisc i la justícia puguin examinar-los.\nA Ucraïna, el Partit Radical, una de les forces europeistes amb representació al Parlament, va proposar iniciar un procés d'impugnació del president del país, Petró Poroshenko, per haver creat tres societats opaques a les illes Verges l'agost del 2014, en el moment més dur de la guerra a l'est d'Ucraïna.


Atlàntida: LLIBRES QUE COMENCEN D'EXISTIR\nLLIBRES QUE COMENCEN D'EXISTIR\nTertulià a la ràdio\nEl dia abans d’estrenar-me de tertulià al programa «L’oracle», convidat per Xavier Grasset, llegeixo a Le Monde des Livres (12 de setembre 08) que a França la ràdio ha esdevingut un mitjà estratègic per als editors i que els programes de ràdio dedicats a la literatura augmenten.\nLa principal novetat de la rentrée de France Culture és un programa diari de vespre que durant deu minuts proposa extractes de novel·la llegits per un actor o una actriu.\nDiuen que a la TV una novel·l no hi surt, si no és coneguda abans per un premi o si l’autor no és prèviament famós. La ràdio, en canvi, permet que una novel·la comenci d’existir.\nPer arribar al plató televisiu els llibres han de superar barreres que no troben a la ràdio. Un llibre hi pot arribar sota el braç del tertulià o del conductor del programa.\nUn programa de la TV alemanya Theatertheke consisteix en la lectura de Pròlegs i parlaments que han canviat la història. El vaig descobrir quan un lector-actor llegia davant del faristol tot el pròleg del primer diccionari alemany, començat el 1852 pels germans Grimm.\nEl programa «L’oracle» no és pas de llibres, però Xavier Grasset sí, que és de llibres. Jo també. Això em fa pensar que també hi poden començar d'existir llibres.


REF: T8583-3 file_copy Copiar l'enllaç\nBonic i modern apartament en lloguer per temporades al cor de l'Eixample de Barcelona. Aquest apartament es troba en un cinquè pis en una finca amb ascensor i intèrfon. Té dues habitacions dobles, lavabo modern, una cuina americana equipada amb rentavaixelles, rentadora i forn, el saló-menjador gaudeix d'abundant llum natural i un balcó. Amb climatització reversible, a més de wifi inclòs en el preu.\nL'immoble es situa en un barri encantador i agradable, descobrirà nombrosos bars de tapes, restaurants i discoteques per les sortides nocturnes. Per la zona pots veure la Casa Batlló i el Museu Europeu d'Art Modern, com també pots passejar per les Rambles i descobrir el seu encant. A 10 minuts del Passeig de Gràcia, el qual és conegut per les seves nombroses botigues de marca i de dissenyador.\nL'apartament té la ubicació perfecta, molt ben comunicat amb la resta de la ciutat amb l'estació de metro Rocafort, o altres parades de metro de les línies L1 i L2.


La isla – Llibres i més llibres\ndimecres, 22 Octubre 2008 by Enric\nTítol original: L’Isola (trad. J.Á. González Saiz)\nEd. Minúscula, 2008. 13 €. 112 pàgines\nLa casualitat ha fet que en poc temps hagi sentit a parlar diversos cops tant d’aquesta obra com de l’autor, nat a Trieste (1891), voluntari a la I Guerra Mundial, destinat a un camp de concentració, acusat per les SS de pertànyer a la resistència, mort a Roma (1961). Una d’aquestes figures que la ignorància ens permet de trobar, si seguim adientment el fil d’Ariadna per saber-nos perdre pel laberint de la literatura.\nConsiderada l’obra cabdal, cosa que tractant-se d’un relat ja és prou significatiu, d’una de les principals figures literàries i intel·lectuals de Trieste, sobretot ens trobem davant d’una història: la d’un home malalt que demana a son fill que l’acompanyi a l’illa de l’Adriàtic on va néixer i ser feliç, abans que no s’acabi tot. Cal aturar aquí la sinopsi.\nEl relat presenta una arquitectura sòlida i coherent. Sabem com són o el que senten els personatges tant per les al·lusions com, i això és el que m’ha cridat l’atenció, les elisions. I no perquè calguin esforços excepcionals per esbrinar-les o intuir-les, sinó perquè precisament estan molt ben col·locades. Les referències al passat, als orígens del pare i el fill, dels personatges secundaris, d’aquells que formen o han format part essencial de les seves vides, són les justes i suficients per no entorpir el ritme. I alhora, aporten elements necessaris per rematar el quadre. N’hi ha prou amb una frase breu, un comentari, un matís. Hom té la impressió que res no sobra ni falta. Tota una lliçó de com aplicar recursos en un espai narratiu limitat.\nEl títol tampoc no té res de fortuït. L’illa és l’origen i la destinació, l’univers al voltant del qual els que hi són (i els que ja no hi són) es desenvolupen i tenen sentit. El mar, la terra, la llum, la calor, la fauna i la flora, el menjar, exerceixen com a escenari i contrapès d’éssers que afronten l’eterna batalla dels herois anònims. La vitalitat, l’exuberància, la sensualitat mediterrànies, accentuen el contrast amb l’acarnissada lluita interior i exterior, amb el llast del passat, la realitat del present, la inevitable sentència del futur.\nEstà escrit en un estil esplèndidament condensat. La traducció compleix la tasca de no enfosquir ni entortolligar la lectura. I un darrer comentari: en una història d’aquest tipus fóra molt fàcil i obvi emprar l’estil lapidari o melodramàtic (i abusar-ne). En canvi, l’Stuparich dóna una altra lliçó sobre com enfrontar-se al vessant amarg de la realitat: amb amor, ganes d’aprendre i sorprendre’s fins al darrer instant (p. 22: “Se sentía ligado a aquel hijo, que había descubierto como por casualidad: y era como si hubiera descubierto alguna cosa de sí mismo que desconocía”); amb vitalitat (p. 35 : “[…] Es la vida que se va. Me queda ya poco. Pero eso no justifica la inercia, todo lo contrario”), però sense absurds optimismes.\nL’únic absurd d’aquest llibre és el preu.\nAquesta entrada s'ha publicat en contes/relats i etiquetada amb Stuparich. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n← Los haiku del maestro Kawaguchi Teiichi\nMundo Anillo →


Conferència sobre Identitat Digital a l’IES Simarro - Portal de Xàtiva\nEl institut Simarro de Xàtiva va acollir una conferència sobre la Identitat Digital. Els ponents van ser alumnes de l’IES Sant Vicent Ferrer d’Algemesí, i van assistir estudiants dels diferents cicles d’informàtica del Simarro.\nEn finalitzar la xarrada es va obrir un torn obert de paraula on els alumnes i els ponents van intercanviar les seves opinions i experiències. Aquesta xarrada està inclosa com una activitat més dins, del projecte Goerudio, en el qual el IES Simarro participa com a Centre de Formació Associat.\nAnterior Entrada anterior: Agullent neteja i reviu la Font Jordana amb ajuda de la Diputació\nSiguiente Entrada siguiente: Adexa celebrará mañana un desayuno informativo con representantes del PP valenciano


Rull, a Llarena: 'Sóc aquí perquè els sobiranistes vam guanyar les eleccions' | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nRull, a Llarena: 'Sóc aquí perquè els sobiranistes vam guanyar les eleccions'\nL'exconseller recrimina al jutge que el ministre i els mitjans anticipin tots els passos del procés judicial\n11 d'Octubre de 2018, per ACN\nL'exconseller Josep Rull va retreure al magistrat Pablo Llarena el seu canvi d'opinió quan va deixar-lo en llibertat i mesos més tard el va tornar a empresonar, i ell mateix opina sobre quin és el motiu. "Arribo a la conclusió, potser m'equivoco, que estic aquí, tot i haver estat elegit diputat, perquè la meva formació política va obtenir un resultat important en aquestes eleccions i els sobiranistes vam guanyar les eleccions", diu en un àudio difós per 'Catalunya Ràdio' de la seva declaració del mes d'abril.\nRull recrimina a Llarena que el llavors ministre de Justícia i els mitjans estiguin anticipant tots els passos del procés judicial. "Membres del Suprem i del Consell General del Poder Judicial parlen i parlen molt, i expliquen el que ocorrerà", s'ha queixat. Rull constata que si no és per una qüestió merament política no pot entendre un "canvi de plantejament tan brusc i tan radical" per part de Llarena sobre el seu empresonament. L'exconseller carrega també contra la manca de separació de poders a l'Estat i recorda que el ministre Rafael Catalá ja va donar per fet inhabilitacions i que la instrucció es faria ràpidament.\n"O té dots d'oracle o el que ell apuntava ha anat passant amb una literalitat que és realment contundent", ha ironitzat. En la mateixa línia, subratlla que els mitjans de comunicació també han anticipat el que passaria al Suprem, i conclou que membres d'aquest tribunal "parlen i parlen molt", així com persones del CGPJ, fins i tot avançant els termes concrets de la sentència. Segons Rull, quan un instructor del prestigi de Llarena "s'arrisca a plantejar un delicte que no existeix al codi penal, com és la rebel·lió sense violència, aquest nivell de risc s'assumeix si hi ha un recorregut plausible".\nRull, que constata que el judici oral serà un mer tràmit, diu que l'esperança la té en els països del nord d'Europa, "on la separació de poders no és una teoria" i els mecanismes són "millors" que els de l'estat espanyol. En la seva declaració, garanteix a Llarena que seguirà sent independentista perquè no vol que els seus fills "visquin en un estat on per defensar pacíficament les teves idees es pot anar a la presó". L'exconseller remarca que ell va signar documents i fulls de ruta independentistes i també va assistir a reunions on es va parlar d'això, però afegeix que "en una democràcia normal això no hauria d'aixecar cap sospita ni ser objecte de cap persecució penal".\nAixí mateix, ha assenyalat que ell és independentista, diputat i va ser coordinador general de CDC i conseller, però mai va reunir-se amb ningú "amb la voluntat de perpetrar ni actes violents ni desobeir cap element en termes penals". Llarena respon a Rull que trobi les raons del seu empresonament en la interlocutòria i no en "especulacions de tercers", i li recorda que hi ha disset persones més que no han estat processades per delicte de rebel·lió. De tota manera, apunta que està convençut que no convencerà l'exconseller de res.


Pequín demana entre tres i cinc anys per acabar amb aquesta pràctica\nKEITH BRADSHER THE NEW YORK TIMES / HONG KONG 24/03/2012 00:00\n260x366 Un funcionari de presons xinès reparteix menjar als reclusos a través d'un finestreta de la cel·la. / LIU TAO / EPA Un funcionari de presons xinès reparteix menjar als reclusos a través d'un finestreta de la cel·la. / LIU TAO / EPA\nLa Xina va anunciar ahir que es dóna entre tres i cinc anys de marge per acabar amb l'extirpació dels òrgans dels presoners executats. És un primer pas per posar fi a una de les pràctiques més fosques del règim xinès, criticada per les organitzacions de drets humans.\nDiversos mitjans oficials –en el que semblava un moviment coordinat– van publicar ahir tot un ventall d'articles on s'expliquen els beneficis de les donacions voluntàries d'òrgans. Tots citaven també unes declaracions del viceministre de Salut, Huang Jiefu, que el dia abans havia explicat en una conferència a la ciutat de Hangzhou que el govern xinès té "la voluntat d'abolir" el trasplantament d'òrgans dels presoners executats. Huang no va utilitzar, però, cap argument ètic per explicar aquest canvi de posició, sinó únicament mèdic. Segons el responsable de Salut, el nivell de fongs i d'infeccions bacterianes que hi ha als òrgans dels presos executats és massa alt, així que, a llarg termini, l'esperança de vida dels pacients trasplantats a la Xina és força inferior a la de la resta de països.\nNicholas Bequelin, investigador de l'organització Human Rights Watcha Hong Kong, va rebre amb satisfacció l'anunci, perquè el seu grup treballa des del 1994 per aconseguir l'abolició d'aquesta pràctica. Tot i això, Bequelin va advertir que el viceministre Huang i bona part dels oficials que ara ocupen la primera línia del règim a Pequín estan a punt de jubilar-se, i serà la nova generació política que es prepara per prendre el relleu al poder la que haurà d'aplicar aquest canvi.\nSense lleis ni dades oficials\nDurant molts anys, la Xina va resistir la pressió per legislar la donació voluntària d'òrgans, ni tan sols en casos de mort cerebral. La seva por –deien– era que en les zones més pobres del país, o on hi ha un alt nivell de corrupció o poc control de l'aplicació de la llei, alguns metges podrien caure en la temptació de declarar la mort cerebral d'algun pacient abans d'hora.\nLes autoritats xineses van regular les donacions voluntàries d'òrgans l'any 2007, però la pràctica no ha arrelat. Segons la tradició xinesa, els cossos s'han d'enterrar o cremar amb els òrgans intactes. El People's Daily, el diari oficial del Partit Comunista xinès, publicava que per cada òrgan donat voluntàriament hi ha 150 pacients a l'espera d'un trasplantament. El diari no explicava, però, si el fet d'utilitzar els òrgans dels presoners executats rebaixa molt aquesta mitjana.\nLa Xina té en aquests moments 300.000 malalts pendents de rebre un fetge, però en les primeres onze setmanes d'aquest any només hi va haver 546 trasplantaments d'òrgans vitals. Segons els càlculs de la Fundació Dui Hua, una organització pels drets humans amb seu a San Francisco, als Estats Units, la Xina executa unes 4.000 persones cada any. Això suposa una xifra superior a la suma de totes les condemnes a mort que s'executen en un any a la resta del món. Però també és molt inferior a les 8.000 sentències de mort que les autoritats xineses van arribar a aplicar l'any 2007.\nEl govern xinès no fa pública cap estadística sobre les execucions. Els mitjans de comunicació oficials informen que la pena capital s'utilitza sobretot contra els traficants de droga i els mafiosos, i en una proporció molt inferior, per a casos de corrupció que hagin involucrat oficials del govern o empresaris, com en els escàndols recents per la llet contaminada o els medicaments defectuosos que van posar en perill la salut pública.\nEl doctor Darren Mann, un cirurgià de Hong Kong amb experiència en trasplantaments, admet que el nombre de reclusos drogodependents és molt alt a les presons xineses i, per tant, també hi ha molt risc de tenir infeccions bacterianes.\nLes organitzacions de drets humans critiquen des de fa temps els procediments que se segueixen a la Xina continental pel trasplantament d'òrgans, perquè no es fan d'acord amb les recomanacions de l'Organització Mundial de la Salut. L'OMS demana que només s'extirpin els òrgans de persones clínicament mortes.\nTambé preocupa de quina manera s'ha obtingut el consentiment de les famílies dels presos executats, si s'ha ofert tota la informació necessària o si hi ha hagut coacció de les autoritats penitenciàries. Familiars d'alguns reclusos sentenciats a mort han denunciat que, tot i no haver donat mai el seu consentiment per a l'extracció d'òrgans, els van tornar els cossos ja extirpats. La versió oficial de la presó va ser, en aquests casos, que s'havia practicat l'autòpsia als cadàvers.\nFa tot just un any que la Xina va implantar el sistema de demanar a totes les persones que es treuen el carnet de conduir si estan disposades a donar els seus òrgans en cas de mort. També va aprovar una llei que, per primera vegada, prohibia específicament l'extirpació d'òrgans a menors d'edat.


L'igualadí Bernat Jaume es va classificar per al quadre final del Mundial individual - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nredacció 13.12.2017 | 07:50\nBernat Jaume va fer un molt bon Mundial a Manchester arxiu particular\nL'igualadí Bernat Jaume, després de participar en el Mundial per equips a França, ha pres part en els campionats del món individuals, en aquest cas a Manchester (Anglaterra).\nEn aquesta màxima competició, Bernat Jaume va aconseguir un gran resultat si es té en compte que es va classificar per al quadre principal amb els millors 64 jugadors. Va quedar aparellat amb el seu company de selecció, el gallec Borja Golan, 18è del món, i va caure per 3 a 0 (4 a 11, 7 a 11 i 9 a 11).\nDe fet, Bernat Jaume va entrar a les prèvies a última hora per diverses baixes que hi va haver i no va ser fins tres dies abans de la competició que va rebre la comunicació per optar al quadre principal. Ja a la primera ronda, l'anoienc ja va donar mostres que es prenia seriosament el campionat i va derrotar contra pronòstic l'egipci Sebhab Essam per 3 a 1 (11-8, 11-9, 9-11 i 11-9); a la segona eliminatòria es va desfer del complicadíssim americà Chris Gordon (62è del rànquing mundial) per 3 a 2 (11-7, 7-11, 8-11 i 11-7), i així va entrar a la fase final.\nAbans d'acabar l'any, Bernat Jaume prendrà part en un torneig a Qatar amb la possibilitat d'entrar per primer cop al Top 100.


L'OTAN demana perdó per la mort de civils a l'Afganistan\n"Després de l'atac es va descobrir que el lloc on s'havien atrinxerat els insurgents era en realitat la casa de civils innocents", diu el comunicat\nEFE Kabul Actualitzada el 30/05/2011 12:07\nL'OTAN ha emès un comunicat en què demana perdó per la mort de civils en un bombardeig aeri, dissabte passat a la província meridional afganesa de Helmand.\n"En nom de la coalició ofereixo les nostres sinceres disculpes als familiars i amics dels morts", ha precisat al text John Tool, comandant en cap de la missió de l'OTAN a l'Afganistan, la Força Internacional d'Assistència a la Seguretat (ISAF) .\nEn el comunicat, signat conjuntament pel cap de la ISAF, el general David Petraeus, i el seu número dos, el general David Rodríguez, es diu que "la coalició es pren molt seriosament cada ferit o mort de civils i tractarà de prevenir en el futur aquest tipus d'incidents".\nSegons la informació a disposició de les forces de la ISAF, una patrulla de la coalició va ser atacada per cinc insurgents al districte Naw Zad, província de Helmand, i durant l'operació va morir un marine.\nPosteriorment, els cinc insurgents van continuar atacant des d'una casa propera, de manera que les tropes de l'OTAN van demanar ajuda àrea per neutralitzar l'atac, segons indica l'informe.\n"Per desgràcia, després de l'atac es va descobrir que el lloc on s'havien atrinxerat els insurgents era en realitat la casa de civils innocents", indica la ISAF en el comunicat.\nL'informe de l'OTAN concreta que s'està duent a terme una investigació exhaustiva per determinar els detalls exactes que van provocar l'incident.\nEn el comunicat es demana perdó per la mort de nou civils, tot i que segons fonts oficials afganeses, en l'incident armat van perdre la vida fins a 14 persones que no formaven part de les milícies insurgents.


L’esport català parat quinze dies per frenar el rebrot de Covid-19 - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nL’esport català parat quinze dies per frenar el rebrot de Covid-19\n100FEEC , Coronavirus , COVID-19 , Generalitat , Sent la Muntanya\nPel que fa a les activitats de les entitats excursionistes es podran seguir realitzant seguint els protocols marcats per la FEEC, així com els diferents cursos de formació federativa. La FEEC recomana a les entitats i clubs que disminueixin les seves activitats i que en la mesura que els sigui possible les ajornin per pròximes dates. Des del govern català s’ha demanat la reducció de la mobilitat dels catalans i catalanes.\nAquestes noves mesures es començarien a aplicar a partir d’aquest pròxim cap de setmana.\nPel que fa als refugis de la FEEC aquests seguiran en funcionament seguint els protocols i les reduccions marcades fins ara.\nMesures generals Salut Generalitat


Crear una Entitat | Portal d'entitats\nAgrupació de persones que s’uneixen voluntàriament per a uns objectius comuns.\nFormar-ne part permet conèixer i relacionar-se amb altres persones, aprendre a treballar en equip, sentir-se reconegut per realitzar una tasca...\nD’entitats n’hi ha de molts tipus: juvenils, culturals, esportives, mediambientals, de suport social i voluntariat, de cooperació ...\nA Catalunya les associacions es regulen per la Llei d’Associacions aprovada l’any 1997, la qual marca tot el que fa referència a la creació i organització d’entitats.\nCom es constitueix una entitat?\n1. En primer lloc ha d’estar formada per un mínim de 3 persones.\n2. Amb una finalitat, uns objectius comuns.\n3. No tenir finalitats lucratives, és a dir, els beneficis que pot donar s’inverteixen en la mateixa entitat.\nCom tramitar l’alta d’una nova entitat?\nEs necessita la documentació següent:\n- L’acta fundacional: és el document que acredita la intenció de constituir l’entitat, i ha d’estar signada pels socis fundadors.\n- Els estatuts: són les línies bàsiques que han de regir l’entitat, així que caldrà que estiguin molt ben definits, perquè és el marc de referència de l’entitat. Han de contenir:\n- El nom de l’entitat (que no podrà coincidir amb el d’una altra entitat ja existent).\n- Objectius de la mateixa, que han d’estar redactats de forma concreta i clara.\n- Àmbit territorial on actuarà.\n- Quins seran els òrgans directius i la forma en que s’administrarà.\n- Cal tenir en compte que hi haurà d’haver dos òrgans:\n- L’assemblea general, integrada per tots els socis.\n- La junta directiva: president, secretari, tresorer, vocals…\n- Normes d’admissió i pèrdua de la qualitat de soci.\n- Drets i deures socials\n- Patrimoni, en el cas de que n’hi hagi.\n- Recursos econòmics previstos: quotes socis…\n- Destinació del patrimoni social en cas de dissolució\nAmb tota la documentació cal sol•licitar la inscripció en el Registre d’associacions del Departament de Justícia. S’hi pot anar personalment (c/ Pau Clarís, 81 de Barcelona), o es pot tramitar mitjançant les Oficines de Benestar Social de la Generalitat o d’alguns Ajuntaments.\nCom inscriure una entitat al Registre de Justícia de la Generalitat?\nAquest servei està subjecte a una taxa de 57,75 euros (a principis de 2017). Si inicieu aquest tràmit en línia, l’import de la taxa queda reduït al 50%. El pagament d’aquesta taxa s’haurà de justificar en el moment de la presentació de la sol·licitud. Per generar la carta de pagament, cal accedir a la pàgina web del Departament de Justícia http://justicia.gencat.cat/ca/serveis/formularis/associacions/ i prémer el formulari "Sol•licitud", prémer el botó "Arxivar document" i emplenar les dades del formulari. (és necessita firma electrònica d’internet). Amb tota la documentació cal sol•licitar la inscripció en el Registre d’Associacions del Departament de Jústicia. S’hi pot anar personalment (c/Pau Clarís, 81 de Barcelona Telèfon: 93 316 41 23; 93 316 41 24, Fax: 93 316 41 26 Adreça: Apartat de Correus 31036- 08010 Barcelona), o es pot tramitar mitjançant les Oficines de Benestar Social de la Generalitat o d’alguns Ajuntaments i si es fa per Internet directament.\nL'oficina més propera és la de Martorell situada en el primer pis del Centre Cultural (Pça de les Cultures, s/n) amb atenció al públic de dilluns a divendres en horari de 9 a 14h, el telèfon de contacte és 937 737 180, des d’aquesta seu que te registre també se’ns tramitarà la nostra documentació de constitució d’entitat.\nHorari d’atenció: De dilluns a dijous: de 8,30 a 17h.Divendres de 8.30 a 14.30h. Horari de Nadal: de 8.30 a 14.30h, del 15 de desembre al 10 de gener i els dies 24 i 31 de desembre tancat a tots els efectes Horari de Setmana Santa: de 8.30 a 14.30h Horari d’estiu (de l’1 de juny al 30 de setembre): de 8 h a 14.30h.\nCom puc informar-me de l’estat de la meva sol•licitud?\nPresencialment:A l’Oficina d’atenció al ciutadà del Departament de Justícia: C/ Pau Claris, 81 (Barcelona). De Dilluns a dijous de 8.30 a 17 hores Divendres de 8.30 a 14.30 hores. Als serveis territorials del Departament de Justícia, en el cas d’entitats inscrites en la seva demarcació. 3) Telefònicament: Al 012- A Oficina d’atenció al ciutadà, o Departament de Justícia: 93 316 41 24.\nSi l’Administració no respon en el termini màxim legalment establert (3 mesos), es pot entendre que la sol•licitud s’ha respost en sentit favorable.\nMes de juliol: de 10 a 14h


Torra anuncia un assaig clínic en les residències amb una "medicina preventiva" La República\nParticipen en la prova l’equip del doctor Mitjà i la Fundació Proactiva Open Arms\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha anunciat aquest dimecres a la tarda que el Govern ha iniciat un assaig clínic per subministrar als ancians de les residències “una medicina preventiva” contra el coronavirus, i que aquest està dirigit pel doctor Oriol Mitjà i el seu equip, dins de l’estructura de la Fundació Lluita contra la Sida, IrsiCaixa, l’Hospital Germans Trias i Pujol, i la Fundació Open Arms.\nHo ha explicat en el transcurs d’una reunió amb la junta directiva de l’Associació Catalana de Recursos Assistencials (ACRA), en la qual també ha participat el conseller de Treball, Assumptes Socials i Famílies, Chakir El Homrani i la consellera de Presidència, Meritxell Budó; i on ha afirmat que “les residències són una de les màximes prioritats i preocupacions del Govern”.\nEl tractament, explica la Generalitat en un comunicat aquest dimecres, consisteix a administrar als contagiats amb Covid-19 l’antiviral Darunavir, que s’utilitza principalment com a medicament contra el VIH; i, a les persones que estan en contacte amb el pacient, un tractament profilàctic sobre la base d’hidroxicloroquina, utilitzat contra la malària.\nEl projecte ha estat aprovat per la Conselleria de Salut de Catalunya i per l’Agència Espanyola de Medicina, s’està implementant en coordinació amb l’Organització Mundial de la Salut; i ja s’ha provat en quatre residències dilluns passat i en quatre més el dimarts.\nEl Departament de Salut ha facilitat les dades de les residències on hi ha positius de coronavirus al doctor Mitjà i el seu equip, que juntament amb professionals sanitaris de la Fundació Proactiva Open Arms que han estat formats per a l’ocasió, s’encarreguen d’aplicar el tractament.


Vidal adverteix a la ministra d'economia que «els fons voltors sobrevolen l'economia» de les Balears\n18 juny 2021 01:56\nEl senador per les Balears Vicenç Vidal, de MÉS per Mallorca, ha advertit aquest dimarts al Senat a la ministra de Comerç, Indústria i Turisme, Reyes Maroto, que «els fons voltors sobrevolen l'economia» de les Balears.\nAixí, Vidal ha preguntat a la ministra quina era la situació «del pla de xoc integral en suport al petit i mitjà comerç, autònoms i indústria turística promesa reiterades vegades per Sánchez», segons han comunicat.\nVidal s'ha mostrat «indignat» pel fet que les vacunes, l'Ingrés Mínim Vital o els ERTO acabin convertint-se en «una autèntica decepció per a les Balears donada la ineficiència del Govern durant les dues primeres ones».\nL'ecosobiranista ha recordat a Maroto que tant ella com Sánchez «han embolicat» la ciutadania «parlant d'una pròxima reactivació per a Pasqua o l'estiu que sembla que es fa difícil». El senador autonòmic ha remarcat que «el fet que la ministra digui pla integral de vint milions que ens corresponen per fons europeus és absolutament ridícul i irrespectuós».\nPer a Vidal, «si l'Estat no prepara un pla seriós de cara a l'estiu i la tercera ona els fons voltor, que ja sobrevolen Balears, convertiran les Illes en una economia devastada».\nEls fons voltors també se n´aniran. On no en poden treure no els interessa!\nI canviar de model no ho tenen previst. Volen les coses fàcils i ràpides. I ja no podrà ser.\nMés polítics com el sr. Vidal hi hauria d'haver.


El 2021 arriba amb congelació de tarifes i pujada del salari mínim i les pensions més baixes - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl 2021 arriba amb congelació de tarifes i pujada del salari mínim i les pensions més baixes\nLa majoria de preus públics i taxes queden congelats però els propietaris de gossos, en quatre parròquies, hauran de pagar per la tinença i també s’han de començar a fer les analítiques per identificar les tifes\n01/01/2021 (21:04 CET)\nLa taxa de tinença de gossos serà una de les novetats del nou any. ARXIU\nA diferència d’altres anys, el 2021 arriba sense gaires novetats que afectin la despesa dels ciutadans. En certa forma, així ho exigeix la crisi econòmica derivada de la pandèmia del coronavirus. Tarifes com les de l’electricitat o el transport es mantenen congelades, igual que la majoria de preus i taxes comunals. Les principals novetats són les figures que algunes corporacions creen per grava la tinença d’animals. En canvi, algunes llars sí que veuran incrementar els ingressos via la pujada del salari mínim i de les pensions més baixes.\nEls canvis d’any acostumen a suposar notícies negatives per a les butxaques. És habitual aprofitar per actualitzar tarifes i preus. El 2021, però, serà una excepció relativa. La situació econòmica aconsella ser prudents amb aquestes decisions. Per exemple, al contrari que en altres exercicis, les tarifes elèctriques es mantindran congelades. FEDA ja va preveure un increment del 0% i Govern, per tant, no ha tocat les que ja estaven vigents.\nNi les tarifes elèctriques ni les de taxis o busos pugen, com tampoc ho faran els lloguers ja que la previsió és que l’IPC tanqui en negatiu\nDe fet, cal tenir present que la inflació, a manca de la dada de desembre, acabarà, si no hi ha cap sorpresa, en números vermells. És a dir, en línies generals, el cost de la vida no només no haurà pujat sinó que, de fet, hauria caigut. La previsió estimada seria d’un -0,2%.\nAltres serveis públics també mantenen el cost. Per exemple, l’executiu tampoc ha modificat les tarifes del taxi o dels autobusos. De fet, aquestes darreres estan, fins i tot, pendents de l’aplicació de nous sistemes de pagament que podrien suposar un abaratiment. En concret, la previsió seria impulsar un abonament mensual de 30 euros amb viatges il·limitats i un de mig any a 180.\nEl transport públic tindrà una tarifa mensual de 30 euros amb viatges il·limitats\nEn canvi, el que sí que porta l’any nou és una millora del salari mínim interprofessional. Pujarà un 3,5% i passarà dels 1.083 euros mensuals a 1.121,47. D’aquesta forma es manté la tònica dels darrers anys amb la voluntat de situar-lo sota els estàndards que marca la Carta Social Europea a finals de legislatura. A banda, via la Llei de mesures urgents en matèria d’arrendaments de finques urbanes i de millora del poder adquisitiu també apuja les pensions més baixes i les de solidaritat en el mateix percentatge. El text, a banda, congela novament els lloguers. Aquells que finalitzin al llarg del 2021 es podran renovar amb la mateixa renda per un any més.\nPel que fa a taxes i preus públics comunals, amb comptades excepcions, queden congelades. Les corporacions entenen que no és el moment d’aplicar increments. La novetat, però, és que a quatre parròquies es posa en marxa la taxa per tinença de gossos. Concretament, a Ordino, la Massana, Sant Julià i Andorra la Vella. Serà de 25 euros anuals. A banda, vinculada a les mascotes també hi ha el cost de les analítiques per fer el genotipatge dels cans i, d’aquesta forma, identificar les tifes que no es recullin. Els comuns subvencionaran les proves durant els primers vuit mesos.


La Marjal de Pego-Oliva - Paisajes Turísticos ValencianosPaisajes Turísticos Valencianos\nEntre la restinga i els tarongers, la marjal\nLa marjal de Pego-Oliva, localitzada en una ansa entre les serres de Mostalla i de Segària, constitueix l’aiguamoll costaner més meridional del golf de València. Es tracta d’un espai mixt, construït a partir de processos geomorfològics i d’una acció antròpica no exempta de conflictes. La riquesa ecològica i el sistema hidrològic excepcional de la marjal han propiciat una sensibilitat ambiental més gran i la declaració de 1.290 ha com a espai protegit, tant a escala autonòmica com europea.\nLa formació d’un sistema de restinga-albufera\nAl litoral valencià, la formació d’aiguamolls i de marjals a partir de l’aïllament progressiu de l’espai d’una antiga albufera, per un cordó dunar o restinga, és un procés freqüent. Trobem l’origen de la marjal de Pego-Oliva en una àrea subsident, una plataforma suau i importants al·luvions continentals aportats pels escolaments. Estructuralment, la zona es troba lligada a la perifèria dels relleus bètics. Coincideix amb un sinclinal o depressió àmplia, que es desenvolupa sobre materials miocens, el qual està travessat per diverses fractures, que han motivat un escalonament en graderia cap al mar.\nEl mecanisme natural de tot sistema albufera-restinga és la desaparició a mig termini de la làmina d’aigua o llacuna, per les aportacions sedimentàries al·luvials i col·luvials; tanmateix, alguns d’aquests espais han aconseguit un equilibri hidrodinàmic, que permet la perdurabilitat de les làmines d’aigua associada a períodes de precipitacions abundants. És el cas de la marjal de Pego-Oliva, on una sèrie de factors n’han afavorit la funcionalitat i la pervivència: l’afonament de l’àrea, una reducció de les aportacions sedimentàries i una aportació important d’aigües subterrànies.\nLa marjal de Pego-Oliva arranca amb l’aïllament gairebé total d’una albufera del mar, a partir de l’edificació d’una restinga o barrera formada per materials arenosos, cantells i graves mobilitzats per la dinàmica litoral. El marge muntanyós que emmarca la marjal, per mitjà d’escolaments com les dels rius del Bullent i dels Racons, aporta els sediments que progressivament han impermeabilitzat i han reblit l’espai lacunar. Les desembocadures d’aquests rius actuen a manera de goles o desguassos i connecten l’àrea inundada per les aportacions de nombroses fonts, ullals i escolaments, amb el mar. Aquesta connexió escassa entre l’àrea inundada i el mar dificulta el drenatge de la marjal, així com el dragatge natural dels sediments.\nEls diversos ecosistemes de l’aiguamoll\nA pesar que quan parlem de la marjal de Pego-Oliva solem cenyir-nos a l’àrea inundada i a l’arrossar immediat, el conjunt geoecològic que conforma aquest sistema restinga-albufera presenta diversos ambients o ecosistemes. Aquests comprenen tant ambients marins com continentals i tenen en compte espais de transició molt singulars. Des de l’interior cap a la costa, el primer ambient que ens fa entendre la marjal és el marge muntanyós que emmarca l’espai de l’aiguamoll. El tipus de rocam i les precipitacions abundants que es registren a l’àrea afavoreixen els processos càrstics, la recàrrega dels aqüífers i l’organització de la xarxa de drenatge, uns elements fonamentals per a l’aportació sedimentària i l’aflorament d’aigua als ullals de la marjal. La coberta vegetal de les serres que envolten la marjal és esclarissada, composta per una timoneda mínima que deixa al descobert el sòl escàs i la roca mare.\nQuan descendim cap al pla, un segon ambient és el constituït pels ventalls i cons al·luvials; estem davant de depòsits sedimentaris edificats pels rius de Gallinera, Girona i del Bullent i pels barrancs de Benituba, Benigànim i Tarcó, que s’instal·len a la base de les serres i sobre els quals s’ubica un parcel·lari agrícola intens dedicat als cítrics i el nucli urbà de Pego. L’ambient següent és el format pel pla d’inundació sobre el qual s’instal·la la marjal. Es mostra com un espai de caràcter palustre pels afloraments d’aigües subterrànies d’un nivell freàtic pròxim a la superfície. El nivell de la làmina d’aigua està condicionat per les variacions pluviomètriques estacionals, que influeixen en els nivells freàtics dels aqüífers. La marjal presenta una riquesa i una diversitat ecològica grans, la qual cosa la converteix en un refugi per a l’avifauna. Les comunitats vegetals varien en funció de l’estacionalitat de la làmina d’aigua, de la seua profunditat i de la qualitat de les aigües. Les més característiques són les comunitats de vegetació aquàtica flotant (Lemnetea minoris), les comunitats de vegetació submergida com Potamogeton pectinatus, Ranunculus baudotii o Utricularia vulgaris i les comunitats de vegetació helofítica com Phramites australis, Thypha angustifolia, Scyrpus lacustris, Cladium mariscus, Apium nodiflorum i Sparganium erectum.\nL’últim dels ambients que caracteritza la marjal de Pego-Oliva és la restinga litoral, que és una formació sedimentària composta per arenes, graves, llims i argiles, que separa l’antiga albufera (ara marjal semiinundada) del mar. Conforma una àmplia barrera de 9 km de llarg i 15 km d’ample, en la qual es diferencien tres subambients: la plana de restinga, el cordó dunar i la platja.\nLa varietat d’ambients ha propiciat l’aparició de diversos hàbitats. L’espècie aquàtica valenciana per excel·lència, el samaruc (Valencia hispanica), té ací una de les millors poblacions naturals. Així mateix, hi nidifica una avifauna rica, amb espècies diverses entre les quals destaquen l’Ardea purpurea, Marmaronetta angustirostris, Porphyrio porphyrio, Himantopus himantopus, Ixobrychus minutus i Fulica atra.\nEls valors ecològics d’aquest aiguamoll han motivat que s’incloguera en el Conveni Internacional Ramsar; és zona d’especial protecció per a les aus (ZEPA) des del 1994, i el govern valencià el va declarar Parc Natural.\nLa marjal de Pego-Oliva: espai d’ús, espai de conflicte\nNo podem comprendre completament el paisatge de la marjal de Pego-Oliva sense considerar-ne la intervenció humana. Encara que les àrees pantanoses han sigut considerades per l’home com a entorns hostils, hi ha elements que permeten corroborar la presència antròpica des de l’antiguitat. En època andalusina, els musulmans van introduir el cultiu de l’arròs a la marjal. Tanmateix, no va ser fins al segle xviii quan es va experimentar un procés de transformació important, a càrrec de l’activitat agrícola. Les accions poden resumir-se en el control dels nivells de l’aigua i en la dessecació progressiva de l’aiguamoll. Per al cultiu de l’arròs es va dissenyar un sistema de reg amb la xarxa ortogonal de séquies i canals tan característica. Altres usos de la marjal han sigut: zona de past per al bestiar, la pesca al riu del Bullent i als ullals, i l’artesania a base de les canyes de l’aiguamoll.\nEl cultiu de l’arròs va suposar la creació d’un paisatge nou, un paisatge cultural que s’ha mantingut al llarg del segle xx. Però la pèrdua de rendibilitat de l’arròs ha induït els agricultors a conrear hortalisses i fruiters, la qual cosa ha suposat un conflicte per l’intent de dessecació de l’aiguamoll. En les últimes dècades, i a pesar d’haver sigut declarat Parc Natural el 1994, la marjal de Pego-Oliva ha experimentat transformacions funestes lligades a la dessecació i a la posada en cultiu de les terres, cosa que ha afectat el 70% de les zones humides i ha alterat el cicle de nidificació de les aus migratòries. Uns altres riscos que amenacen el paisatge de la marjal són els lligats a la contaminació de l’aigua i als processos d’urbanització de la restinga.\nJoan Fuster (1971). “Viatge pel País Valencià”\n“Com a vall, la de Pego és més ampla i pacífica que qualsevol altra d’aquestes contrades. I més feraç també. La forma el riu Bullent, i a penes alterada arriba fins a la vora mateixa de la mar, cenyida l’esquena per un amfiteatre de muntanyes serrades i verdejants. Pego, amb 9.000 habitants, cultiva secans de garrofer i olivera, i regadius d’horta, de taronger\ni fins i tot d’arròs...”\nBernat Artola Tomàs (1983). Obres completes. Volum primer.\n“Prop de la costa\nalta la brosta\nCreix la morera\ni el ginjoler;\ni el magraner.\nverda de llim,\nrep la fugida\nla dels codonys,\ngroga i batuda,\nplena de bonys,\nveu la derrota\nquan la granota\nli furta el cuc.\nI al verd paisatge\nbaix un celatge\nd’anguila i peix\nque crema el greix […]”\nVIÑALS, M. J. (1991).\nEvolución geomorfológica de la marjal de Oliva-Pego (Valencia), Universitat de València, Facultat de Geografia i Història.\nVIÑALS, M. J. (1996).\nEl marjal de Oliva-Pego (Valencia): geomorfología y evolución de un humedal costero mediterráneo, València, Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, 1996. Vivessen.


Tomic fitxa per la Penya\nEl pivot croat es converteix en un reforç de luxe per als verd-i-negres\nAnte Tomic, amb la samarreta de la Penya | Club Joventut de Badalona\nJoan Pol Alcaraz Juliol 19, 2020 12:30 pm\nEl Club Joventut de Badalona ha anunciat el fitxatge del pivot croat de 33 anys Ante Tomic per a les pròximes dues temporades. El que va començar com un rumor optimista s’ha convertit en una realitat molt il·lusionant per als seguidors de la Penya, que veuen com un dels millors jugadors tècnics d’Europa s’incorpora al seu equip. Tomic procedeix del Barça, on hi havia jugat durant vuit temporades i havia arribat a ser capità.\nAquest és el segon jugador que canvia el blaugrana pel verd-i-negre durant aquest mercat de fitxatges estival. El primer va ser Pau Ribas, qui tornava a casa després de molts anys, i ara Tomic no s’allunya gaire del Palau Blaugrana per continuar vinculat a la ciutat de Barcelona, on hi ha fet arrels. El pivot croat s’hauria de convertir en la gran estrella del conjunt badaloní, ja que, per molt que la intensitat no sigui el seu fort, la seva classe i la seva tècnica el situen entre els millors cincs d’Europa.\nLa Penya serà el quart equip on hagi militat Ante Tomic. Va començar la seva carrera al seu país, al Zagreb, i el Reial Madrid el va descobrir el 2010 i així va iniciar la seva etapa al bàsquet estatal. Els blancs van acabar fent-lo fora de males maneres i el Barça el va rebre amb els braços oberts. Tomic s’ha convertit en una de les llegendes del Palau Blaugrana, però un cop ha acabat la seva era blaugrana, voldrà començar a escriure també una història d’èxits com a verd-i-negre.\nEl palmarès de Tomic no és el més extens, ja que ja coincidit amb èpoques de relativa sequera als clubs on ha jugat. Amb el Madrid només va poder aixecar una Copa i amb el Barça una Lliga, tres Copes i una Supercopa, així com set Lligues Catalanes. El reconeixement individual més important del pivot croat és l’MVP de l’ACB del 2009, mentre que també ha figurat en múltiples ocasions en els quintets ideals de la competició i també de l’Eurolliga.


Esta ruta la va realitzar el Grup de Senderisme en la temporada 2006-2007, quedant-nos en aquell temps un cert sabor amarg, perquè un membre del nostre col·lectiu, desgraciadament va patir una lesió a mitat del recorregut, fent si és possible més dificultós el recorregut i no ens vam adonar de la bellesa del paisatge muntés, que al llarg d'esta ruta et va descobrint gradualment.\nEl recorregut està molt ben definit: és un senda morisca usada per al trànsit de persones i cavalleries, amb un al·licient especial i és que hi ha llaurats en el sòl prop de 6.000 escalons: uns 3.343 de pujada i la resta de baixada.\nA més, com a eix principal del Barranc de l'infern, ens vam trobar amb un clavill realitzat por el riu Girona que, com la majoria dels rius de la conca mediterrània, només porta cabal en època de pluges importants.\nEn definitiva, una ruta espectacular que ens va acostar a conéixer el Vall de Laguar, en la província d'Alacant.\nVos esperem en la nostra pròxima ruta: El Benicadell.


La Mola-Morral del Drac-Els Òbits-La Roca Encavalcada- Carena del pagés- Collet dels tres Termes-La Mola szlak - Matadepera, Catalunya (España)- GPS track\nLa Mola-Morral del Drac-Els Òbits-La Roca Encavalcada- Carena del pagés- Collet dels tres Termes-La Mola\n6 471 326 2896\nObejrzane 274 razy, pobrane 4 razy\nHe decidit publicar una ruta que comenci i acabi a La Mola, doncs si mireu els tracks de la meva compte, veureu molts tracks que us hi portaran i d'altre banda, hi ha molta dent que ja sap com arribar-hi.\nJo proposso un bon esmorzar a dalt del cim per agafar forces i començar la caminada amb la panxa plena.\nComencem la caminada per darrera de la taula de orientació, baixant pel camí en direcció Nord amb boniques vistes del Montcau benbe al davant. Desde la taula de orientació i ajudant-nos de la mateixa podem localitzar un dels punts de la nostra caminada Els Òbits.\nEs té constància que al conjunt de coves i balmes dels Òbits hi hagué un establiment humà el segle XII. Més tard, sembla que van ser emprades per eremites. A principis del segle xviii hi habità un eremita que es feia anomenar Bartomeu de Sant Llorenç del Munt, tot i que el seu nom era Andreu Joan Rico.\nFins a finals del segle XVIII, la cova dels Òbits era coneguda com a cova del Penitent. Més tard, uns masovers s'establiren a les balmes fins el 1860/1865, i el lloc passà a ser conegut com a Mas dels Òbits. Durant la Tercera Guerra Carlina (1872–1876) s'incendià la casa per tal d'evitar que s'hi refugiessin els carlins. Les balmes foren emprades com a corrals per al bestiar fins al segle XX.(Font wikipedia)\nDoncs be, comencem abaixar per el prats del cim fins que a l'esquerra troben un clap d'alzines que passem i continuem baixant ara per un camí una mica mes fet mal bé , al final de la baixada, el camí tomba a l'esquerra per endinsar-se per la canal de la cova de Sargantana a l'esquerra de la canal.Aquesta canal va ser pavimentada de nou fa uns anys per fer una mica mes còmode els trams de fort desnivell.\n8 minuts Per fer la baixada una mica diferent passem pel mig de la cova de la Sargantana i anem a trobar de nou les escales pavimentades que seguim per tombar de nou a la dreta cap el Nord i sortir a un roquetar que travessem de viaix. Al passar un parell de blocs de pedra en mig del roquetar, veiem el cim del morral del drac i al darrera lluny, el Pirineu , baixem uns graons excavat a la pedra i arribem a un bonic mirador desde on podem veure en primer terme les cavitats de Sescorts, i a la falda del massis l'antic Hostal de La Barata, on comença el tram més bonic del camí Ral de Barcelona a Manresa i La gran casa Salvans, en aquests moments en procés de reformes per part del propietari. Continuem baixant ara per un tram més ombrivol per l'alzinar que baixa per tota la canal de l'Abella.\n14 minuts (6 minuts) Coll del morral del Drac, important encreuament de camins, a la dreta, La Canal de Santa Agnes, desde on si baixesim podriem passar per uns camins força interessants per la vessant Est del Massis, el camí de la Font Soleia, mes avall i despres de passar ben a prop de l'ermita de santa Agnes, pel camí de la Senyora , i encara més avall, el ferèstec camí dels Maringes. A la esquerra, la Canal de l'Abella, una ruta força interessant per anar cap a Can Robert, pero nosaltres continuem endavant, amb breu parada al Morral del Drac si volem visitar la Cova on diu la llegenda que hi vivia el Drac. El camí gira a l'esquerra i puja per uns graons de pedra, on el cap demunt i abans de tombar a l'esquerra, podem parar a un bonic mirador on veiem benbe davant nostre la creu que hi ha al capdemunt del Morral. continuem la nostra caminada per el camí força transitat per anar a trobar el camí fressat de la carena del Pagés. Tornem a veure quan el camí fa un gir de 90 graus a l'esquerra tot el vessant oest del Massis amb boniques vistes a la Serra de l'Obac i a Montserrat. el camí s'endinsa de nou a l'Alzinar i ja no el dixarem fins que agafem el corriol dels Òbits. abans però torbarem un camí que arrenca als peus de un Pi força gros i bonic que esta quasi ve al mig del camí. Es la canal del Pi Tort, que ens duria a Can Pèlacs.\n31 minuts (17 minuts) Trencall de la Canal del Pi Tort, que deixem a l'esquerra i nosaltres continuem endavant pel camí principal, que es ben clar, alternant l'ombrivol alzinar amb trams que ens permeten veure a cel ras, a la nostra dreta boniques vistes a l'est. El camí tot d'una , s'endinsa a un alzinar molt tupit a una petita espalnada. als peus de una forta pujada per un roquetar, a ma dreta, surt un camí a la dreta on una fita ens indica que hem d'agafar auqest camí.\n36 minuts (5 minuts) Bifurcació a la dreta cap els Òbits que prenem, en uns minuts agafarem per aquest camí a les balmes obrades dels Òbits que podem visitar, Vistes a La Molda desde dins de les Balmes. Despres de visitar les cavitats , seguim en direcció Nord per sota de la bassa que hi ha, i deixarem els corriols que baixant a la dreta intentant passar benbe pel costat de les parets del turó dels óbits fins que quan bend¡be tombem a direcció oest, trobem un camí que haurem d'agafar. en aquest punt es important portar el GPS i seguir el track, dons a partir d'aqui, hi han forces corriols que ens podrien fer perdre el nostre camí. Baixem fins al torrent amb forta baixada.\n1 hora 4 minuts (28 minuts)\nTorrent , que ve de la Sesta de l'Arç , en arribar al torrent agafem el camí que puja cap a la capçalera del Canal de Tanca, continuem aconsellant portar el GPS a la ma per no equivocar-nos de camí, arribem al capdemunt del Canal de Tanca i on trobem una encreuament de camins.\n1 hora 14 minuts (10 minuts) Encreuament de camins, aquí, prendrem el camí que continua endavant, a partir d'aquí es imprescindible l'us del GPS, doncs em veig incapaç de reproduir totes les dirección i camins que hem d'agafar en entrar a l'alzinar ben espes i ple de corriols que venen de la carena del pagés i baixen per diferens canals, nomes indicar que desde aquest punt, on comencen les Fogueroses hem de intentar anar resseguint per la vora de de les Foguerosses sense agafar corriols que van cap a la carena del Pages ni baixar per cap canal. I arribem a la Roca encavalcada.\n1 hora 27 minuts (13 minuts) roca encavalcada, i bonic mirador, benbe al darrera de la Roca encavalcada veiem la màquina de tren o Rocamur. Despres de un petit respir, tornem enrera fins arribar a la bifurcació. Que prenem ara a la dreta per tornar a la carena del Pagés.\n1 hora 37 minuts (10 minuts) Bifurcació que agafem a la dreta per arribar a la Carena del pagés.\n1 hora 43 minuts (6 minuts) Carena del Pagés que prenem a l'esquerra i ja no deixarem fins connectar al desviament del òbits i refer el camí que hem fet d'anada.\n1 hora 57 minuts (14 minuts) Desviament dels Òbits. Refem el camí d'anada.\n2 hores 38' (41 minuts). La Mola


Notícies - Puigneró: 'Sancionar les administracions per oferir internet sense límit és fer passos enrera'\nLes zones wi-fi de la ciutat no es veuran afectades\nel 15/set/11 Raquel Ligero Societat PDF\nEl tinent d'alcalde de Tecnologia, Jordi Puigneró, lamenta que en plena era de la informació una sentència de l'Audiència Nacional sancioni les administracions per prestar Wi-Fi gratuït sense límit. Malgrat tot, recorda que la llei exigeix que els consistoris facin un control d'hores dels usuaris i garanteix que Sant Cugat està dins de la legalitat. D'altra banda, l'àrea de Tecnologia farà consultes a la Comissió del Mercat de Telecomunicacions (CMT) per saber si aquesta resolució judicial afectaria el projecte de Wi-Fi col·lectiu a les noves promocions de lloguer de Promusa per a joves.\nLa Audiència Nacional ha multat amb 300.000 euros a l'Ajuntament de Màlaga per prestar accès públic i il.limitat a Internet als seus edificis municipals. Arran d'aquesta resolució, l'àrea de Tecnologia de l'Ajuntament ha recordat que tots el serveis de Wi-Fi dels equipaments municipals compleixen amb els requisits legals.\nEl tinent d'alcalde de Tecnologia, Jordi Puigneró, no descarta la possibilitat que l'Ajuntament presenti un recurs conjunt amb els altres consistoris membres del Consorci Local per a l'impuls de la Societat del Coneixement (Localret). Puigneró considera un pas enrera que es produeixin aquesta mena de sentències en plena era de la informació.\nFaré les gestions oportunes per trobar alguna sortida i fer que aquesta sentència no afecti a la prestació d'accés lliure a internet dels municipis.\nEl consistori tenia previst incorporar Wi-Fi gratuït a les noves promocions de Promusa per a joves, sempre que els veïns hi estiguessin d'acord. En aquest sentit, Puigneró ha destacat que hauran de consultar la Comissió del Mercat de Telecomunicacions (CMT) per assegurar que el projecte encara està dins de la legalitat en virtut d'aquesta sentència de l'Audiència Nacional.


Conferència: Psicologia i pràctica digital : reptes professionals a una societat digital (FORMACIÓ ONLINE) | COPC - Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nConferència: Psicologia i pràctica digital : reptes professionals a una societat digital (FORMACIÓ ONLINE)\nL’ús de tecnologies digitals connectades a la xarxa, en l’exercici professional de la psicologia, requereix d’una sèrie de coneixements en les implicacions en àmbits de protecció de dades, i en desenvolupar unes competències específiques. La facilitat en que incorporem tecnologies i ús de sistemes d’informació i comunicació requereix formar a professionals de la psicologia en un marc de referència en el qual puguin proporcionar a la societat una sèrie de pautes per desenvolupar la nostra labor en el context digital.\nEl programa incideix en l’ús de tecnologies aplicades a la pràctica professional, independentment de l’àmbit (clínic, organitzacional, educatiu...). En un format del micro al macro, d’aspectes individuals, a la interacció professional, proporciona recursos i exemples per revisar en la nostra activitat com es té un cert control de les tecnologies que utilitzem i anem incorporant.\nIdentitat digital i ús professional d’internet. El context digital per defecte no diferencia de qui som en l’àmbit professional del personal. L’ús de mail, xarxes socials, mitjans de comunicació digital, implica noves dinàmiques. Es fa referència en com la societat busca i accedeix a informació via internet, i com donar pautes per establir un marc de formalització.\nCompetències digitals en salut mental. Es facilita el model de la Coalition for Technologies in Behavioral Sciences i se’n descriu breument les 7 categories i principis que fonamenten la necessitat d’adquirir-ne un exercici professional.\nMarc de relacionament amb la tecnologia: eines i mitjans per gestionar la integració de tecnologies en la pràctica professional. Es fa especial incidència en aprenentatge sobre el control damunt de tecnologies, amb énfasis a utilitzar recursos professionals per garantir en tot moment el control de seguretat en informació sensible.\nObjectius Generals: Dotar a professionals de coneixements i competències digitals en matèria de l’exercici professional.\nObjectius Específics: Implicacions normatives de l’exercici amb tecnologies en un societat digital. Competències claus en l’exercici professional digital. Pautes i recursos a tenir presents en la pràctica professional quan es fa ús de tecnologies.\nDoctor en psicologia, expert en àmbits d’ús de tecnologies. Coordinador del grup de treball en psicologia online i societat digital del Col·legi Oficial de Psicologia de les Illes Baleares. Co-fundador de Cibersalud i el congrés en salut mental digital – ciberpsicología. Entre d’altres, ha coordinat la carrera de psicologia online a la Universitat Internacional de València, i ha estat consultor de l’Observatori en Responsabilitat Social a Amèrica Llatina i Carib Iesalc UNESCO\nData d'inici 27-10-2020\nData de fi 27-10-2020\nData de fi de la inscripció 23-10-2020, 20:00:00\nSessió 1 27-10-2020, 19:00 - 20:00


València obri la convocatòria de subvencions a projectes de foment de la transparència i el bon govern | Valencia Extra\nL’Ajuntament de València obri la convocatòria de la 4a edició de subvencions a projectes d’educació i foment de la cultura de la transparència i el bon govern destinada a associacions i entitats sense ànim de lucre donades d’alta en el registre municipal i als centres educatius de la ciutat de qualsevol nivell.\nLa regidora de Transparència i Govern Obert, Elisa Valía, afirma que, amb aquesta convocatòria de subvencions, es pretén “donar suport a la tasca que realitzen els centres educatius, associacions i entitats sense ànim de lucre de la ciutat, incentivant aquells projectes que tinguen com a finalitat el foment de l’educació i la cultura de la transparència de l’administració pública i el govern obert a València”.\nValía destaca que “la convocatòria de 2021 augmenta la partida pressupostària un 18% respecte a l’edició anterior, fins als 60.000 euros. I, a més, les entitats que vulguen optar a les subvencions podran fer-ho amb projectes de major envergadura, ja que la quantia màxima dels projectes passa dels 3.000 euros de la passada edició als 5.000 euros de l’actual, la qual cosa representa un 65% més, i són compatibles amb altres subvencions d’altres administracions o entitats”.\nLa regidora sosté que per a l’Ajuntament de València “l’obertura del consistori a la ciutadania és una línia estratègica i aspirem a ser un referent en la creació de cultura de govern obert per a la resta d’institucions. D’aquesta manera, potenciem la creació d’un marc d’innovació social i democràtica, afavorint l’apoderament de la ciutadania perquè aconseguisca el poder real de conéixer, controlar i influir en les qüestions públiques que l’afecten i li interessen”.\nValía ressalta que “des de l’Ajuntament de València volem fomentar el coneixement de la ciutadania dels principis de govern obert i transparència, promoure els factors beneficiosos que comporta la transparència de l’administració i el bon govern, l’accés de la ciutadania a la informació pública en poder de l’administració, promoure el dret a saber, formar en dades obertes, fomentar l’anàlisi de la informació municipal per a conéixer l’entorn i el funcionament de la democràcia i conéixer la ciutat a partir de les dades que ofereix el Portal de Transparència.”.\nLa convocatòria es va publicar ahir en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOPB) i hui s’obri el termini de presentació de sol·licituds, que es prolongarà fins al dia 16 de juny. Les sol·licituds es poden tramitar de manera telemàtica a través de la seu electrònica de l’Ajuntament de València, en l’enllaç https://bit.ly/3yidywf.\nEl nou contracte de neteja i recollida de residus tindrà un pressupost de 1.325.000.000 euros


Les novetats en la logística de proximitat\nNovetats en la logística de proximitat\nLa logística de proximitat s’ha configurat en els últims temps com una de les millors formes que tenen les empreses d’estalviar costos. Reduir els temps de lliurament i la distància que han de recórrer les mercaderies és beneficiós per a les empreses, el medi ambient i per als clients, que poden adquirir els productes a un preu més competitiu.\nLa logística de proximitat s’aplica cada vegada més a les botigues físiques, però una de les últimes novetats del sector és la seva aplicació en l’e-commerce.\nEl volum de compres en línia de tot tipus de productes s’ha disparat en els últims anys, també dins el sector alimentari.\nEl públic cada vegada és més conscient de la qualitat que tenen els productes que s’elaboren o simplement es troben a prop seu i de les múltiples avantatges que té des del punt de vista del desenvolupament social i econòmic adquirir productes elaborats a la comarca, la regió o el país. Precisament per això els compradors que fan les seves compres en línia cada vegada demanen més productes que siguin propers a ells.\nUn dels grans costos associats al comerç electrònic és la logística inversa. És a dir, aquella que es produeix quan el client no està conforme amb el producte rebut i vol procedir a la seva devolució. En molts casos les empreses no cobren aquest tipus de serveis als seus clients, el que es tradueix en una pèrdua de beneficis.\nSi es tracta de productes de proximitat, el cost de la logística inversa és menor, de manera que aquelles empreses que abans no podien permetre donar als seus clients despeses de devolució gratuïts ara si podran fer-ho, millorant la seva posició de competitivitat respecte a empreses més grans.\nLa logística de proximitat és una alternativa cada vegada més viable per més i més negocis, de manera que no hi ha dubte que seguirà desenvolupant-se en els propers anys.


Veïns d'Ordino alerten de la presència de verí en un carrer - Altaveu el diari digital d'Andorra\nVeïns d'Ordino alerten de la presència de verí en un carrer\nCom a mínim un gos de petites dimensions hauria ingerit el tòxic patint greus conseqüències en un vial conegut com de la Turera, on hi ha habitualment una àmplia colònia de gats\n05/12/2018 (20:30 CET)\nVeïns d’un carrer semi-privat ubicat entre Sornàs i Ordino i anomenat de la Turera han denunciat per diferents canals que els darrers dies han trobat verí al vial. L’alerta el va donar una resident en aquest indret el gos de la qual hauria ingerit el producte tòxic i patint greus repercussions que hores d’ara no se sap encara si li permetran salvar la vida. L’avís d’aquesta veïna va fer mobilitzar altres residents a la zona, alguns d’ells també tenen animals domèstics.\nEl gos afectat per la ingesta del verí només passejaria pel carrer de la Turera, segons hauria explicat la seva propietària, amb la qual cosa sembla evident que en aquell indret algú hi va posar el producte tòxic. Des de fa temps, a la zona hi ronda una notable colònia de gats dels quals se’n cuiden voluntàriament alguns pagesos de l’indret. Els veïns sospiten que la presència dels felins hauria pogut molestar altres residents i que aquest podria ser el motiu de l’intent d’enverinament.\nEn qualsevol cas, davant la intoxicació soferta pel ca de la veïna que va alertar la resta -i que fins i tot hauria posat el fet en coneixement de la policia, que hauria assegurat que només podria actuar en cas que s’enxampés in fraganti la persona o persones mentre llançaven el verí-, altres veïns del carrer van penjar cartells per avisar de la situació i van compartir l’advertència a través de les xarxes socials. Altres fonts consultades han recordat que el perill ja no és només pels animals, també per possibles infants que puguin córrer per aquell carrer. I han explicat que la conducta d’aquells individus que hagin pogut posar el verí es podria arribar a qualificar de delictiva.