Inici / Actualitat / Notícies del Col·legi / El COIB proposa 12 mesures per millorar el reconeixement professional i laboral de les infermeres\nEl Col·legi alerta que el nombre d’infermeres és insuficient i proposa accions per a un major reconeixement professional, social i laboral\nCoincidint amb el Dia Internacional de les Infermeres, que se celebra el 12 de maig, el Col·legi d’Infermeres i Infermers de Barcelona (COIB) ha elaborat un manifest amb 12 propostes per augmentar el nombre d’infermeres, garantir unes condicions professionals dignes i aconseguir més autonomia i visibilitat. El manifest es farà arribar a les administracions i als proveïdors sanitaris i també es vol donar a conèixer a la societat en general.\nEl document denuncia que, a Catalunya, el nombre d’infermeres és insuficient per poder cobrir totes les necessitats dels centres assistencials i que aquestes professionals treballen en condicions precàries i amb sous inferiors als que els correspondrien per la seva formació. També recorda que la d’infermera és una de les professions amb més estrès emocional crònic i que moltes professionals continuen optant per marxar a treballar a l’estranger o abandonen la professió. Les 12 propostes recollides en el manifest són:\nQue la retribució es correspongui amb la titulació de grau. Els estudis d’Infermeria són un grau universitari. Cal equiparar els contractes de les infermeres amb els de la resta de graduats universitaris, la qual cosa implica anivellar el sou i les possibilitats de promoció.\nQue les especialitats infermeres reconegudes s’integrin de manera efectiva als llocs de treball. Cal crear les categories d’especialistes en els llocs de treball i que les infermeres que acaben l’especialitat siguin contractades com a especialistes. També cal seguir augmentant l’oferta pública de places d’infermeres de grau i d’especialistes.\nQue els proveïdors de serveis de salut posin en valor les aportacions específiques de cada especialitat infermera. Les persones tenen dret a rebre cures especialitzades per part del sistema de salut.\nQue les dotacions d’infermeres s’adaptin a les necessitats reals de cada territori. Les dotacions han de satisfer les cures necessàries, tant als centres com, sobretot, als llocs més propers, com els domicilis, les escoles i els espais comunitaris.\nQue les millores en la gestió permetin conciliar la vida laboral amb la personal. Les càrregues de treball són molt elevades en tots els àmbits assistencials i són freqüents els horaris canviants, amb torns rotatoris.\nQue es posi en valor la seva expertesa al llarg de tota la trajectòria professional. Cal desenvolupar un pla de carrera professional adaptat a l’expertesa, la competència i la responsabilitat de les infermeres, amb nivells graduals.\nQue els models de carrera professional valorin realment la seva expertesa clínica i el seu nivell d’autonomia i responsabilitat. Les infermeres s’enfronten a un sostre de vidre i aquesta és una de les causes de l’abandonament de la professió.\nQue s’adaptin les condicions laborals de les infermeres més grans de 60 anys.\nQue la persona esdevingui realment el centre del sistema, a través d’un lideratge transformador en la gestió de les cures als centres.\nQue les infermeres estiguin representades en els òrgans de decisió, d’acord amb el pes que té la seva professió dins el sistema de salut. El 40 % dels professionals de la salut som infermeres, però aquest percentatge està molt lluny de la seva representació en els òrgans de decisió.\nQue la cura de les persones i la prevenció i la promoció de la salut ocupin el centre del sistema sanitari. Actualment, el model sanitari encara se centra en l’abordatge de la malaltia en comptes d’orientar-se a preservar la salut.\nQue es posi en valor les aportacions de la professió infermera en la gestió de la crisi mediambiental.\nMés abandonaments i més problemes de salut mental\nLes dades del COIB demostren que la ràtio d’infermeres de Catalunya es manté en 6,2 per cada mil habitants, mentre que la de la demarcació de Barcelona –que té el 78 % de totes les infermeres del país– és de 6,6. La mitjana europea, en canvi, se situa al voltant del 9,5 i països com Noruega tenen 18 infermeres per cada mil habitants. Durant la pandèmia, però, la demarcació de Barcelona ha passat de 35.934 infermeres col·legiades (2019) a 37.969 (2021). El COIB reclama ara que els contractes de reforç es mantinguin tot i la millora de la situació.\nD’aquestes reforços, molts han arribat des de fora de Catalunya per la falta de professionals aquí. Durant 2020 i 2021, el 35 % de les noves col·legiades provenien de fora de Catalunya (1.755 d’un total de 4.994). De l’1 de gener al 30 d’abril de 2022, s’han col·legiat al COIB 347 infermeres i 188 (54 %) eren de la resta de l’estat. Mentrestant, la marxa d’infermeres catalanes a l’estranger es manté. L’Oficina d’Informació Professional a l’Estranger del COIB ha tramitat 138 expedients durant 2021 i 139 durant 2020. Durant 2019 se’n van tramitar 115. Cal destacar que, el 2021, s’ha registrat un augment significatiu dels expedients per treballar als Estats Units mentre baixaven les sol·licituds per treballar al Regne Unit, molt probablement pel canvi de context migratori derivat del Brexit.\nPel que fa a l’abandonament de la professió, des de principis de 2020, s’han donat de baixa voluntària del Col·legi 1.327 infermeres (457 l’any 2020, 597 l’any 2021 i 273 de gener a abril de 2022). Aquestes xifres són superiors a les que es registraven abans de la pandèmia, que eren d’unes 400 anuals. Entre les causes de l’abandonament hi ha l’alta precarietat laboral. Segons un article publicat al Journal of Nursing Management, coordinat per la presidenta del COIB, Paola Galbany, 4 de cada 10 infermeres catalanes treballava amb un contracte eventual abans de la pandèmia. Malgrat la millora en les condicions contractuals que s’ha produït durant la pandèmia, el percentatge d’eventualitat pràcticament no ha variat.\nAmb les últimes dades del Col·legi, també es fa més evident que l’esgotament de la pandèmia ha passat factura a la salut del col·lectiu d’infermeres. El Programa Retorn del COIB, que s’adreça a col·legiades que tenen problemes de salut mental o d’addiccions, ha fet 2.435 visites el 2021 i 2.812 el 2020. Per tant, durant la pandèmia ha atès 5.247 consultes, un 42 % més que en els dos anys anteriors (període 2018-2019). El servei de recolzament psicològic telemàtic específic per a la covid-19 ha atès 241 infermeres col·legiades el 2020 i 249 el 2021.\nEl COIB reivindica les infermeres com a essencials\nAmb motiu del Dia Internacional de les Infermeres, el COIB ha engegat una campanya que porta per lema Reivindica el que és essencial, reconeix les infermeres. Amb aquest lema, el Col·legi ha organitzat avui un acte de reconeixement als professionals d’aquest sector. Quatre il·lustradores i artistes d’street art han creat un dibuix inspirat en les aportacions de les infermeres i el seu compromís amb la cura de les persones. Ho faran en quatre cubs de gran dimensió instal·lats en llocs emblemàtics de Barcelona, Vic, Vilanova i la Geltrú i Terrassa. Tres cares de cada cub quedaran en blanc i, fins a les 18 h, un dinamitzador animarà els ciutadans a escriure-hi els seus missatges de reconeixement cap a les infermeres, que són professionals clau en el sistema de salut.\nEl COIB també ha engegat una campanya a mitjans on alerta sobre la manca d’infermeres i reivindica la seva figura. L’espot televisiu mostra hospitals, residències, consultes i situacions d’emergència on el pacient busca l’ajuda d’una infermera però no n’hi ha cap. Denuncia que, a Catalunya, la ràtio continua en només 6 infermeres per cada mil habitants i fa dècades que la contractació està per sota de les necessitats reals. També recorda que, tot i ser el col·lectiu més nombrós dins el sistema, només ocupa el 5 % dels càrrecs de responsabilitat i que, tot i ser graduades i especialistes, sovint pateixen precarietat laboral. Pots veure el vídeo de la campanya aquí


Política Educativa i Renovació Pedagògica\nPROGRAMA de la Jornada - 19 d’abril\nIES Benlliure - València\nSOBRE LA JORNADA CONTINUADA\nDocuments / Experiències\nDavant els canvis socials i la demanda creixent de qualitat, és arribada l’hora que la comunitat educativa aborde els nous problemes derivats de l’organització dels centres. En 1992, en el marc del V Congrés, STEPV-Iv ja defensava la jornada contínua, inserida dins d’un model nou d’organització escolar. El Sindicat actualitza ara aquella proposta i la presenta públicament per a ser estudiada i debatuda per la comunitat educativa.\nA diferència dels plantejaments continguts en l’anomenada Llei de Qualitat Educativa (LOCE), una reforma que pretenga aconseguir de veres una educació de qualitat hauria d’impulsar inexorablement una organització escolar més flexible, dintre de la qual la jornada n’és una variable més. D’acord amb l’anàlisi de les experiències implantades, la jornada, per ella mateixa, no té un pes decisiu en el rendiment escolar de l'alumnat. No obstant això, una jornada escolar establida autònomament per decisió democràtica de les comunitats educatives i acompanyada d'un aprofitament major de la infraestructura escolar, millora les condicions de treball: es disposa de més professorat i personal en els centres, més dotacions escolars i unes ofertes suficients d'activitats extracurriculars complementàries. L’adopció de la jornada contínua, a més,pot esdevindre un instrument important per millorar la qualitat de l'ensenyament i redundar en benefici de tots i cadascun dels membres de la comunitat educativa.\nEn aquesta nova organització escolar cal partir de les premisses següents :\nL'autonomia de les comunitats educatives de cada centre per a establir, per decisió democràtica dels seus membres, el tipus de jornada que consideren més escaient.\nL'horari dels treballadors i treballadores de l’ensenyament no ha de ser necessàriament coincident amb el de l'alumnat ni amb el del centre.\nEls centres han de romandre oberts pel matí i per la vesprada, i oferir tots els serveis necessaris.\nL'Administració ha d'estendre i garantir l’oferta de menjadors escolars a tots els centres que ho sol·liciten.\nLes administracions públiques han de garantir als centres el finançament de totes les seues activitats extracurriculars, culturals i esportives.\nS’ha de garantir la igualtat d'oportunitats educatives a tot l’alumnat, ofertant més a qui menys té.\nS’han de millorar les condicions de treball del professorat, del personal especialitzat i del personal no docent, per a optimitzar i traure el major rendiment a la seua tasca.\nHorari i currículum\nL'horari escolar de l'alumnat ha de buscar el máxim aprofitament i rendiment mitjançant una adequada conjunció de períodes de treball i de descans. La metodologia ha de ser activa, científica i investigadora. A títol orientatiu, la jornada contínua podría sumar setmanalment un total de 32,5 hores, unes 22’5 pel matí (activitats reglades), i unes 10 per la vesprada (activitats no reglades).\nEl temps ha de superar la rígida distribució horària de períodes de 45, 50 ó 60 minuts. S’ha de buscar períodes més amples i flexibles. Els períodes de descans han de ser més variables i s'han d'adaptar a l'edat dels xiquets i xiquetes.\nDins del Pla de Centre, cada comunitat educativa ha de concretar i distribuir el seu horari amb plena autonomia.\nL'activitat escolar es desenvoluparà, bé en centres escolars, bé en centres o instal·lacions dependents de l'Administració autònoma o local, o en instal·lacions depenents de les entitats col·laboradores. Per a optimitzar el seu màxim rendiment, les instal·lacions han de poder acollir determinades activitats no reglades de diversos centres educatius.\nLa dotació de personal s'ha d'incrementar en relaciò a l’actual plantilla dependent de l'Administració educativa. La composició ha de ser variada: mestres, personal especialitzat, personal d'administració i serveis. La provisió de places anirà a càrrec, bé de l'Administració educativa, bé d’altres conselleries o de l'Administració local.\nLa jornada laboral del professorat no ha de ser necessàriament coincident amb l’horari de l’alumnat. El professorat haurà de garantir la dedicació temporal necessària en el centre a les tasques d’organització, coordinació i formació permanent. També se seguiran emprant les hores de treball fora del centre per a la preparació de la docència.\nAl marge de la seua dependència administrativa o laboral, tot el personal que ocupe llocs de treball de característiques semblants tindrà les mateixes condicions salarials i laborals\nTant el professorat com el personal especialitzat i el no docent estaran representats en els òrgans col·legiats del centre. Junt als altres col·lectius de la comunitat educativa (alumnat, famílies…), s’encarregaran de planificar les activitats, reflectir-les en el Pla de Centre i avaluar-les.\nAtés el seu caràcter de servei públic, el finançament de les activitats educatives ha d’anar a compte de l'Administració a través d’una doble via. D’una banda, el finançament directe de la Conselleria d’Educació i d’altra, l’indirecte, a càrrec d'altres conselleries i les administracions locals, mitjançant els oportuns convenis. També cal assegurar que la Generalitat Valenciana transferisca els fons suficients a tots els ajuntaments.\nCal garantir el finançament de la Generalitat per distints motius. En primer lloc, cal dotar de les infraestructures necessàries (instal·lacions, personal i mitjans) per a satisfer les necessitats derivades de les activitats reglades comunes i les no reglades, fixades per cada comunitat educativa. D’altra banda, cal dotar del servei de menjador escolar i de la corresponent dotació econòmica a tots els centres que ho sol·liciten. Els centres han de comptar amb professionals, no docents, per a atendre el servei.\nEl cost econòmic d'aquest model d'organització és molt significatiu, al marge del tipus de jornada establit per cada comunitat educativa. En aquest sentit, cal insistir en la necessitat que els pressupostos avancen fins aconseguir que a l’educació se li reserve, almenys, un 6% del producte interior brut (PIB).\nEls criteris que hauran de guiar el finançament proposat han de ser:\nAprofitament exhaustiu de tots els recursos assignats per les Administracions a les activitats educatives i culturals dirigides a la infància i la joventut.\nIncrement dels recursos destinats al servei públic educatiu.\nGarantia d’absència de discriminacions en les activitats extracurriculars, per tal d’incrementar i dignificar els serveis dels centres escolars d’entorns socials i econòmics més desfavorits.\nLa Conselleria d’Educació, després de la negociació corresponent, establirà el marc normatiu que haurà de permetre l'organització escolar en jornada continuada —o d'altre tipus— a les comunitats educatives que democráticament ho decidesquen.\nEl Consell Escolar de cada centre elaborará el projecte global d'activitats, que reflectirà al Pla de Centre.\nCada Consell Escolar Municipal establirà els criteris comuns per a tot el municipi i organitzarà els recursos per a l’alumnat de tots els centres del municipi.\n* Documents / Experiències


Scytl obre el primer Centre d’R+D de Solucions Electorals a l'Amèrica Llatina | Scytl\nScytl obre el primer Centre d’R+D de Solucions Electorals a l’Amèrica Llatina\nAmb l’obertura del laboratori d’R+D de Solucions Electorals (Electoral Solutions R&D lab) al Perú, Scytl reforça el seu compromís i la seva inversió a l’Amèrica Llatina.\nEl centre es concentrarà a desenvolupar solucions electorals no només per al Perú, sinó per a tota la regió de l’Amèrica Llatina. El centre de Lima aprofitarà els processos de Scytl, les millors pràctiques i les experiències acumulades en més de 18 anys al mercat electoral per a l’aplicació d’estàndards de qualitat i seguretat en projectes arreu del món.\nL’important creixement econòmic del país, la modernització tecnològica electoral que està duent a terme i l’alta qualitat dels recursos humans disponibles són factors que Scytl ha tingut en compte a l’hora de decidir posar la seu del seu centre de recerca al Perú. El centre compta actualment amb una plantilla de 60 treballadors, amb la projecció de créixer fins als 200 empleats en els propers tres anys.


Les exportacions gironines creixen un 15% i superen els 4.800 milions impulsades per la indústria química i farmacèutica - Diari de Girona\nLes exportacions gironines creixen un 15% i superen els 4.800 milions impulsades per la indústria química i farmacèutica\nEl sector agroalimentari suma un nou descens al setembre i les vendes a l'exterior de les càrnies cauen un 5%\nGirona | 22·11·21 | 15:32\nInterior de les instal·lacions de la farmacèutica gironina Hipra Hipra\nLes exportacions gironines han crescut un 15% durant els tres trimestres del 2021 i ja superen els 4.800 milions d'euros. Sobretot, aquest increment s'explica pel bon comportament exterior que té el sector químic gironí, dins el qual hi ha la indústria farmacèutica. Entre gener i finals de setembre, les empreses del sector han arribat a créixer fins a un 33% en exportacions. Per contra, però, l'altre motor de l'economia gironina, la indústria agroalimentària, continua en atonia. Al llarg del 2021, les seves exportacions tan sols creixen un 1,8%. En gran part, pel descens de vendes que pateixen les càrnies després que la Xina hagi frenat les compres de porcí. De fet, durant el setembre aquest clúster ha venut un 5% menys a l'exterior.\nCara i creu de les exportacions a comarques gironines. La cara, que les vendes que la demarcació fa a l'exterior continuen a l'alça i marquen un nou rècord. La creu, que aquest increment no és homogeni a tots els sectors; i de fet, un dels motors de l'economia gironina (l'agroalimentari) se'n ressent.\nSegons recullen les dades que periòdicament publica el Ministeri, al llarg dels tres trimestres del 2021 les empreses gironines han exportat per valor de 4.861,8 MEUR. Traslladat en percentatges, això suposa un increment del 15,3% si es compara amb el mateix període de l'any passat.\nSi es passa la lupa per sectors, però, clarament aquell que sobresurt és el químic (dins el qual s'hi troben les indústries farmacèutiques). Les empreses del sector tanquen un bon setembre, perquè tan sols durant aquest mes creixen fins a un 49,8% en vendes a l'exterior (situant-se en 104,3 MEUR).\nI de retruc, aquesta bona marxa també es trasllada a l'acumulat de l'any. Perquè entre gener i setembre, les químiques gironines s'han catapultat i han exportat fins a un 33,1% més (i el valor global de les seves vendes a l'exterior s'ha situat en 906,7 MEUR).\nAl costat de les químiques, els fabricants de maquinària gironins també s'impulsen cap als mercats de fora. De fet, les xifres d'aquests tres primers trimestres d'any parlen per elles mateixes. Perquè entre gener i setembre, les empreses del sector han exportat un 27% més (passant dels 332,64 MEUR del 2020 als 423,20 d'aquest 2021).\nLes exportacions catalanes creixen un 24,8% fins al tercer trimestre amb 59.112,8 milions


Ingressa a presó un jove per un robatori amb força en un establiment de la Seu d’Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Ingressa a presó un jove per un robatori amb força en un establiment de la Seu d’Urgell\nEls Mossos d’Esquadra, amb la col·laboració de la Policia Municipal de la Seu d'Urgell, van detenir dijous passat un veí de la capital de l'Alt Urgell, de 21 anys i nacionalitat brasilera, com a presumpte autor d'un delicte de robatori amb força, lesions i defraudació de fluid elèctric.\nEl procés per detenir-lo va iniciar-se a final de març, quan es va produir un robatori en un restaurant del carrer Capdevila de la Seu d'Urgell. L'autor dels fets va desmuntar una de les finestres i, quan ja era a dins, va sostreure diners de la caixa enregistradora. La investigació va permetre identificar-lo. Finalment, dijous passat se’l va localitzar i detenir.\nAl detingut, a més a més, també se l’acusa d’una agressió a una treballadora d’un supermercat de la ciutat, comesa poques hores abans de la seva detenció. En aquest cas, tres joves van entrar a l'establiment i un d'ells va intentar furtar una botella de licor. En ser sorpresos, el detingut va colpejar la dona i li va causar lesions a la cara.\nParal·lelament, se l'ha denunciat per defraudació de fluid elèctric arran de l'avís d'un veí proper a la casa que havia ocupat amb altres persones. En aquest sentit, a mitjan abril els Mossos ja van fer un servei de suport als tècnics de la companyia energètica per tallar el subministrament de la casa que ocupava. Durant l'acció, de fet, es va interposar una denúncia per amenaces als agents de l'autoritat.\nFinalment, es dóna també la circumstància que les darreres setmanes l'home havia estat denunciat 4 cops per incomplir les mesures de confinament establertes per l'estat d'alarma.\nDivendres passat, el jove va passar a disposició del jutjat d'instrucció de la Seu d'Urgell. L'autoritat judicial va decretar-ne l'ingrés a presó.


Indignació dels jutges catalans firmants del manifest pel dret a decidir per un qüestionari del CGPJ\nEls trenta-tres jutges catalans firmants del text pro referèndum reben una carta del Consell General del Poder Judicial amb cinc preguntes sobre l'autoria i la intenció del manifest\nRedacció 30/06/2014 - 06.33 Actualitzat 30/06/2014 - 08.54\nContinua l'ofensiva judicial contra els jutges firmants del manifest a favor del dret a decidir. El Consell General del Poder Judicial ha enviat una carta als trenta-tres jutges catalans firmants del text pro referèndum amb cinc preguntes sobre l'autoria i la intenció del manifest.\nEl qüestionari, que forma part d'unes diligències informatives, ha indignat els jutges interrogats.\nXavier González de Rivera, en representació dels trenta-tres jutges firmants, ha considerat que les preguntes són òbvies, que els fets donen les respostes per ells mateixos i que les diligències informatives del Consell són il·legals si no hi ha cap expedient obert contra ells.\nPer això, qualifica la situació d'"indignant" i reclama que s'arxivi la denúncia de Manos Limpias, ja que, com a juristes, també tenen dret a la llibertat d'expressió.\n"Estem indignats. Per què se'ns pregunta això? Per quina raó, si no hi ha una empara legal per poder-nos fer aquestes preguntes? Que ens hem de confessar? El dia que vam publicar vam fer una confessió? Es vol interpretar això? Però si ja ho hem publicat. No cal que diguem més vegades que ho hem firmat. Això, tal com va entrar, s'hauria d'haver arxivat. Perquè no hi ha cap tipus sancionador disciplinari que es pugui incloure dins del que vam fer nosaltres. Nosaltres vam exercir un dret a la llibertat d'expressió, i això està cobert per la Constitució", ha exposat a TV3 Xavier González de Rivera, portaveu dels jutges del manifest pel dret a decidir.\nLa carta la van rebre dimecres i tenen deu dies per contestar-la. Ara estan treballant en una resposta conjunta.\nCal recordar que tan bon punt es va publicar el manifest a favor del dret a decidir, el sindicat Manos Limpias el va portar a la justícia perquè, presumptament, promou la sedició. El jutge va acceptar la denúncia i va reclamar informació al Consell General del Poder Judicial. La carta interrogatòria forma part d'aquesta investigació.\nContinua l'ofensiva judicial contra els jutges firmants del manifest pel dret a decidir\nIndignació dels jutges pel dret a decidir


Convertidor de DOC a DOCM en línia | Aplicacions GroupDocs gratuïtes\nConvertir DOC a DOCM\nDOC a DOCM Convertidor\nConverteix DOC a DOCM documents en línia des de qualsevol dispositiu, amb un navegador modern com ara Chrome, Opera i Firefox.\nConverteix els teus DOC fitxers en línia. Podeu convertir els vostres documents de DOC des de qualsevol plataforma (Windows, Linux, macOS). No cal registrar-se. Simplement arrossegueu i deixeu anar el fitxer DOC al formulari de càrrega, trieu el format de sortida desitjat i feu clic al botó "Convertir". Un cop finalitzada la conversió, podeu baixar el vostre fitxer DOCM.\nTambé podeu fer conversions més avançades. Per exemple, podeu convertir documents protegits amb contrasenya. Simplement amplieu LoadOptions i introduïu la contrasenya del vostre fitxer. O podeu afegir una marca d'aigua al fitxer convertit DOCM. Amplieu ConvertOptions i ompliu els camps de la marca d'aigua.\nEls fitxers convertits DOCM s'emmagatzemen al núvol. La privadesa està 100% garantida. Tots els documents s'eliminen del núvol després de 24 hores.\nManera senzilla de convertir instantàniament DOC a DOCM\nCom convertir DOC a DOCM\nObriu el nostre lloc web gratuït de conversió de DOC a DOCM.\nFeu clic al botó Converteix. Els fitxers DOC es carregaran i es convertiran a DOCM format de resultat.\nTambé podeu enviar un enllaç al fitxer de DOCM a la vostra adreça de correu electrònic.\nEn primer lloc, heu d'afegir un fitxer per a la conversió: arrossegueu i deixeu anar el fitxer DOC o feu clic a dins de l'àrea blanca per triar un fitxer. A continuació, feu clic al quot; Convertquot; botó. Quan es completi DOC a DOCM conversió, podeu baixar el fitxer DOCM.\nAquest convertidor funciona ràpidament. Pots canviar DOC a DOCM d'aquí a uns segons.\n🛡 És segur convertir DOC a DOCM amb el nostre convertidor gratuït?\nnaturalment! L'enllaç de descàrrega de DOCM arxius estarà disponible instantàniament després de la conversió. Suprimim els fitxers carregats al cap de 24 hores i els enllaços de descàrrega deixaran de funcionar després d'aquest període de temps. Ningú té accés als vostres fitxers. La conversió de fitxers (incloent-hi DOC és absolutament segura.\n💻 Puc convertir DOC a DOCM en Linux, Mac OS o Android?\nSí, podeu utilitzar el nostre convertidor gratuït de DOC a DOCM en qualsevol sistema operatiu que tingui un navegador web. El nostre convertidor DOC a DOCM funciona en línia i no requereix cap instal·lació de programari.\n</> Com puc obtenir el codi font de DOC a DOCM conversió?\nExemples detallats estan disponibles a GitHub en forma de projectes executables. Si només esteu interessats en DOC a DOCM conversió, comproveu .NET & Java Exemples.\nConverteix DOC TO HTML (Llenguatge de marcat d'hiper text)


Som de la Mercè: 20/07/2012\nResultats de l'enquesta sobre la jornada intensiva a les escoles\nLes enquestes que pengem aquí al bloc no tenen, com hem dit altres vegades, valor científic. Tan sols reflecteixen l'opinió dels que hi voten. Una part de la limitació de tot plegat és que, llevat de casos puntuals, no participen més enllà d'una vintena de lectors. Això no vol dir que els resultats no tinguin cap mena d'interès, sempre que no en trenguem conclusions generals.\nEl darrer sondeig que hem penjat preguntava per la jornada intensiva a les escoles, durant tot el curs. És una mesura que hi ha centres que adoptaran, dins d'un context general d'estalvi (digueu-li retallades si ho preferiu), però que es justifica amb arguments pedagògics. I aquests han estat els resultats.\nAproveu la implantació de la jornada intensiva a les escoles, durant tot el curs?\nSí. És una millora pedagògica pels alumnes: 9 vots (45%)\nNo. L'escola no és un pàrquing de nens, però les famílies no arriben a tot: 10 vots (55%)\nSi destaquem el resultat amb una entrada (no sempre ho fem) és perquè l'empat virtual que s'ha produït ha estat presidit per un frec a frec en la votació. Sense treure conclusions generals com dèiem al principi, aquest fet s'explica segurament perquè es tracta d'una qüestió controvertida, en la qual no hi ha raons absolutes ni a favor ni en contra.\nEl que queda clar és que tenim un problema greu de conciciliació de la vida laboral i de la vida familiar. I no n'hi ha prou de dir que tenir fills comporta obligacions i que treballem massa hores perquè volem tenir un tren de vida elevat. Perquè aquest doble argument té una part de veritat, però només una part.\nFins i tot en temps de bonança, treballar més o menys hores no és sempre una qüestió d'elecció. I no per guanyar més. És que per moltes lleis i normatives conciliatòries que s'aprovin, a l'empresari li interessen jornades parcials només si li convenen a ell. I de vegades la falta de mobilitat laboral no es deu únicament al fet d'estar lligats a una hipoteca, sinó d'estar-ho a una xarxa familiar sense la qual seria més complicat funcionar. Els que som família monoparental (un sol progenitor, una sola font d'ingressos) ho sabem prou. I si no tenim xarxa familiar hem de fer innombrables combinacions i confiar en l'autonomia dels nostres fills quan es fan una mica grans.\nPer altra banda, els arguments pedagògics són plausibles. Segurament els infants es cansen molt per la prolongació de la jornada escolar i la tarda no s'aprofita perquè no rendeixen. El problema rau en la desconfiança que ens poden produir els antecedents d'aquest raonament. Permeteu-me una història personal. A l'escola on anaven les meves filles fa uns anys, es va plantejar allargar la sessió matinal fins a les 12.30 i escurçar la de la tarda fins a les 16.30. Els professors van oposar-s'hi frontalment i van fer valdre la seva majoria al consell escolar. L'argument? Que els nens necessitaven descansar al migdia, bé a casa, bé al propi centre. Descartaven també l'alternativa de la jornada intensiva pel raonament que les dues últimes hores serien hores perdudes.\nAra, pels mateixos arguments pedagògics (bé, pels mateixos no pot ser, serà per uns altres) es poden fer sis hores i mitja seguides de classe...\nI és evident que l'escola no és un pàrquing de criatures. Això per descomptat, i els pares hem d'assumir les nostres responsabilitats, que si tenim fills se suposa que és per alguna cosa. Però de vegades resulta molt difícil no creure que els arguments s'acomoden a les necessitats d'altres que no som nosaltres. Ara, a un context de retallades. No oblidem que no fer classe a la tarda estalviarà llum i calefacció, a més del fet que deixarà de subvencionar-se el servei de menjador.\nPublicado por Toni Gallardo en 16:30 Cap comentari:\nResultats de l'enquesta sobre la jornada intensiva...


Les pistes que delaten que darrere un comunicat independentista violent hi ha l'unionisme La República\nLes pistes que delaten que darrere un comunicat independentista violent hi ha l’unionisme\nLa xarxa i el món 2.0 ha permès a l’independentisme organitzar-se amb èxit. Però, últimament, la infiltració de policia espanyola a xats de Telegram, la creació de perfils falsos a […]\nManifestació espanyolista del 12-O al centre de Barcelona / Marc Puig\nLa xarxa i el món 2.0 ha permès a l’independentisme organitzar-se amb èxit. Però, últimament, la infiltració de policia espanyola a xats de Telegram, la creació de perfils falsos a Twitter i la invenció de convocatòries fetes des de ForoCoches, han enterbolit la manera de connectar-se i comunicar-se dels independentistes.\nL’unionisme ha vist que és una molt bona oportunitat per a intoxicar, provocar i tacar el moviment republicà a través de la guerra bruta i perillosa de crear falsa informació. Un exemple és un comunicat que incita a actes contundents i de to bèl·lic que s’autoanomena Bandera Negra a tota Catalunya pel 21-D.\nPerò el nacionalisme espanyol és tant barroer i maldestre que no se’n surt. Així que aquí us oferim 4 pistes que indiquen que aquesta convocatòria és absolutament falsa:\n1- Un text traduït del castellà\nL’ortografia i les expressions usades al comunicat són tan lamentables i de baix perfil que només s’entenen si estan fetes per algú castellanoparlant i que ha tingut molt poc contacte amb el català. Faltes a cada línia, expressions gens genuïnes i un to que s’allunya molt del que faria servir un grup independentista.\n2- L’ús immediat que n’ha fet la caverna\nEl comunicat, que ha passat desapercebut per gran part de l’independentisme, ha estat ampliat i amplificat per la caverna nacionalista espanyola. Els mitjans de comunicació nacionalistes espanyols són un dels tentacles més potents de l’Estat. El Español, Crónica Global, e-Notícies, Voz Pópuli, Libertad Digital i Dolça Catalunya, tots ells, han dedicat tota una notícia i han multiplicat l’efecte violent del comunicat. Un clar interès d’intoxicar l’opinió pública espanyola.\n3- El tarannà independentista\nEl tarannà independentista català ha demostrat durant l’última dècada que és pacífic, democràtic, no violent i cívic. Fins i tot un fundador de Terra Lliure explicava que l’estratègia a seguir és la de la resistència no violenta.\nNo és la primera vegada que l’unionisme pretén manipular i estafar l’independentisme amb falsos perfils i comunicats. Sovint, a darrere hi ha hagut un informàtic tronat conegut com a RulerLG que fins i tot va estafar independentistes demanant diners per a la causa.


Anàlisi Socioeconòmica de Vilamajor: de gener 2008\nL'atur s'estabilitza a Sant Pere de Vilamajor\nAcaben de sortir publicades les dades d'atur registrat corresponents al mes de desembre de 2007.\nA Sant Pere de Vilamajor, després del rècord històric sofert al mes d'agost (160 persones aturades), la xifra d'aturats ha sofert una important reducció, en termes estacionals, situant-se durant el darrer trimestre de 2007, a nivells similars al 2006.\nAl mes de desembre, la xifra d'aturats s'està mantenint constant en els tres darrers anys, a l'entorn de les 135-137 persones. Tot això tenint en compte l'increment de la població activa. (Sant Pere de Vilamajor té, proporcionalment, un índex d'activitat -població activa sobre població total-, molt superior a Sant Antoni).\nNota. La gràfica tricolor correspon a l'evolució mensual absoluta. La corva en negre correspon a la série desestacionalitzada (mitja mòbil semestral)\nPel que fa a Sant Antoni de Vilamajor, la situació de l'atur és més inestable, i al contrari que a Sant Pere, durant el tercer trimestre de 2007 l'atur ha repuntat trencant l'estacionalitat.\nDe fet, durant tot l'any 2007, les xifres d'atur han assolit nivells màxims, molt superiors a les del 2006.\nAl desembre l'atur s'ha situat en 154 persones.\nLes séries desestacionalitzades posen de manifest una estabilització de l'atur a Sant Pere de Vilamajor al llarg de 2007, centrada en unes 140 persones, mentre que a Sant Antoni, la repuntada de l'atur en el primer semestre de 2007 estabilitza la xifra d'aturats al voltant de les 157 persones.\nNota: Séries desestacionalitzades (mitja mòbil semestral).\nCom es calcula l'IPC. Dades de 2007\nL'Índex de Preus al consum representa l'increment general dels preus dels bens de consum al llarg d'un periode. Per exemple, a Catalunya ha estat del 4,3% el 2007 i del 2,8% al 2006.\nPer elaborar l'índex, es parteix d'una Enquesta de Pressupostos Familiars, en la què es troba la ponderació dels diferents articles i serveis de consum en les llars espanyoles. Aquesta enquesta és continua. Té un abast provincial. Les dades base per a l'IPC són les de finals de 2005.\nS'estructura la ponderació dels diferents capítols de consum familiar i personal en base a 126 subgrups (nivell de màxim desglossament), que s'agrupen en diverses classificacions i subclassificacions, permetent diverses anàlisis.\nEs prenen mostres setmanals i mensuals d'un conjunt de 30.000 articles, en 177 municipis de totes les CCAA espanyoles. En total es prenen observacions d'uns 220.000 preus cada mes.\nLa extrapolació estadística de les mostres de preus, aplicades sobre la ponderació del consum en cada província treta de l'Enquesta de Pressupostos Familiars, permet inferir l'increment dels preus de cada classificació de bens i serveis corresponent a cada província, i el total per CCAA i l'Estat.\nA continuació exposo les principals dades de l'IPC de 2007, a nivell de subgrups (37 categories), tot recordant que es pot arribar a tenir dades d'un màxim de 126 categories d'articles i serveis:\nPonderacions per subgrups de l'IPC i índexs 2007 de Catalunya i Espanya\nNota: les columnes respresenten la ponderació de cada ítem, i l'increment percentual de preus al consum de 2007 a Catalunya i a Espanya\nEs pot apreciar, per exemple, com un 20% de l'índex es forma amb els preus dels aliments, que han incrementat d'un 6,2% a Catalunya i del 6,8% a Espanya. Una lectura atenta és força interessant.\nSi portessim un control de la nostra despesa familiar per capítols equivalents als de l'IPC, podriem calcular la nostra pròpia ponderació dels bens i serveis que consumim, i podriem averiguar el nostre IPC familiar o personal que ben segur seria diferent del general.\nCal tenir en compte que els articles de l'IPC són bens de consum, i no es consideren així, per exemple la compra d'un automòbil o d'un pis.\nSant Antoni de Vilamajor supera els 5.000 habitants\nLes dades oficials dels padrons municipals a 1 de gener de 2007 publicades fa uns dies situen la població de Sant Antoni de Vilamajor en 5.091 habitants. Per a Sant Pere, el padró arriba en la mateixa data a 3.728 persones.\nEvolució dels padrons municipals de Vilamajor 1998-2007\nNota: a l'any 1999 no hi ha dades oficials del padró de Sant Antoni\nCom es pot observar de la gràfica anterior, el creixement relatiu de Sant Antoni de Vilamajor (55% acumulat des de 2000) continua essent lleugerament superior al de Sant Pere (46% acumulat des de 2000).\nActualment la població total de Vilamajor es pot situar al voltant de 9.500 habitants, de manera que la xifra dels 10.000 habitants s'assolirà en 2009-2010.\nPel que fa als increments absoluts de població empadronada, al 2006 semblen estabilitzar-se, situant-se a nivells promig dels darrers anys.\nIncrement absolut de població empadronada 2002-2007\nQuan es publiquin dades més detallades d'aquest padró de 2007 (per edats i per barris), n'informaré puntualment.


Memòria Repressió Franquista.: La depuració feixista: Franco entra a l’Ajuntament de Barcelona i expulsa 917 funcionaris.\nLa depuració feixista: Franco entra a l’Ajuntament de Barcelona i expulsa 917 funcionaris.\nSÍLVIA MARIMON Barcelona ACTUALITZADA EL 27/02/2016 00:08\nressió reformista a Espanya\nActe institucional de la descoberta de la placa que celebrava la victòria feixista a la façana de l’Ajuntament de Barcelona durant les Fiestas de la Victoria el 19 de maig del 1939. / EFE\nEl ministre i cuñadísimo de Franco Ramón Serrano Suñer, en la seva visita a Barcelona, va deixar ben clar que hi havia d’haver canvis: “He visitat Barcelona i tot el que hi he vist m’ha produït una viva emoció. La ciutat està absolutament bolxevitzada. A Barcelona els rojos han ofegat l’esperit espanyol. Barcelona serà tractada per nosaltres amb les atencions amb què es cura un malalt”. “L’Ajuntament de Barcelona es va reconfigurar amb un profund sentit disciplinari i jeràrquic”, explica Gil. “Es volia un funcionariat absolutament lleial i identificat amb el règim, i no una organització funcional com ho era l’administració vuitcentista i republicana”, afegeix l’historiador. Eliminat qualsevol esperit crític, el consistori es va convertir en una eina molt eficient: “Controlant les institucions, es controlava la societat. Es van crear xarxes clientelars que se sostindrien durant 40 anys”, destaca Gil.\nDesprés d’analitzar els expedients, Gil extreu les següents xifres: 714 van rebre l’acusació de pertànyer a partits d’esquerra, 317 van ser acusats de participar en l’exèrcit republicà, 173 sospitosos d’haver assolit un ascens laboral o una millora salarial amb avantatge i 59 van ser acusats de pertànyer a la maçoneria. “Les acusacions censuraven actituds antireligioses com « ateo » i « indiferente a la religión » i la indiferència com a « acomodaticio con los rojos» i « no tener ideales fijos, poniéndose al lado de los que mandan »”, detalla Gil. Les denúncies estan plenes de suposades actuacions mai demostrades com « ridiculizar en público altas dignidades de la Iglesia », « ser ferviente lector de ‘La Humanitat’ » - el diari que va dirigir Lluís Companys- i « permitir a un hijo ir de voluntario al ejército rojo ».


El Vila-real B es reenganxa a la lluita per l'ascens directe - À Punt\nEl Vila-real B es reenganxa a la lluita per l'ascens directe\nEl filial groguet ha guanyat per 2-1 l'Atlètic Balears i se situa a només dos punts de l'Andorra i l'Albacete\n01 de maig 2022 - 14:30\nEl Vila-real B s'ha tornat a sumar a la lluita pel primer lloc del grup segon de Primera RFEF, que dona l'ascens directe a Segona Divisió, després de guanyar l'Atlètic Balears per 2-1 al Mini Estadi. Aquest resultat deixa el filial groguet a només dos punts de l'Andorra i l'Albacete, contra els quals té guanyat el goal-average, a falta de quatre jornades perquè concloga la Lliga.\nL'equip que entrena Miguel Álvarez ha hagut de refer-se al gol inicial de l'Atlètic Balears, que s'ha avançat en la primera part mitjançant Vilarrasa. Ja en la represa, Arana, a penes en tretze minuts, li ha donat la volta al partit amb un doblet que quasi assegura la presència del Vila-real B, com a mínim, en el play-off d'ascens.\nL'Alcoià frena l'Albacete\nL'Alcoià ha aconseguit un bon punt contra un dels clars aspirants a l'ascens a Segona, l'Albacete, en empatar a zero a El Collao. Aquest resultat deixa els de Vicente Parras amb 51 punts, fora de la zona de play-off d'ascens, però amb els mateixos punts que el quart classificat.\nLa setena jornada seguida sense perdre certifica quasi matemàticament la permanència de l'Alcoià en Primera RFEF. Però ara toca mirar cap amunt i lluitar per pujar a Segona.


El VCF Mestalla continua amb la seua preparació - Blanquinegres.com | Blanquinegres.com\nBlanquinegres , 13 agost, 2015\nEl VCF Mestalla continua amb la seua preparació\nEl VCF Mestalla segueix cremant etapes per arribar el més preparat possible a l’inici de Lliga que inicia d’ací a poc menys de dos setmanes davant el Llosetense balear. Ahir de vesprada la Ciutat Esportiva del València CF es va omplir per viure un derbi entre el Mestalla i l’Atlètic Llevant. Un partit que enguany podrà tornar a viures al grup tercer de la segona divisió.\nLa prova d’ahir va acabar en contra dels de Curro Torres per 1 gol a 3. El filial granota més preparat de cara a la competició va superar en la primera part un onze el disposat pel tècnic blanquinegre ple de juvenils de primer any, és a dir, del Juvenil B. A la segona part, amb un equip molt més paregut i reconegut al que disputarà la Lliga, les sensacions van canviar de barri, mostrant una cara ben diferent als segons 45 minuts disputats.\nHui, sense confirmació oficial per part del Club, el VCF i el VCF Mestalla disputaran altra prova a porta tancada a l’Antonio Puchades de la Ciutat Esportiva. Una prova que servirà per traure conclusions a les dos parts de les banquetes, la de Nuno i la de Curro Torres davant l’imminent inici de la competició per als dos grups.\nLa resta de l’Acadèmia GloVal es troba un tant escampada per el món. El Juvenil A de Miguel Angel Angulo es troba diputant el prestigiós torneig del COTIF a l’Alcúdia. I el Cadet A es troba disputant el prestigiós torneig Red Bull Next Generation a Àustria mesurant-se davant altres esquadres com el Manchester City, la Juventus, el Bayern o el Borussia Dortmund. El Femení també es troba en convivència a la Serra d’Alcalá de la Selva preparant la que ha de ser altra temporada de superació.


hi ha una nova sèrie de televisió kardashians que arriba a hulu / disney!\nCridant a tots els fans de KUWTK: els Kardashians fan una nova sèrie de televisió de realitat.\nEl setembre ens va portar la trista notícia que el programa de televisió de realitat més gran:Mantenir-se al dia amb els Kardashians- acabarà el 2021 en la seva vintena temporada, després de 14 anys de tenir el món totalment enganxat al drama familiar.\n'Després del que farà 14 anys, 20 temporades, centenars d'episodis i nombrosos programes derivats, estem més enllà d'agraïts a tots els que ens heu vist durant tots aquests anys, a través dels bons moments, els mals moments, els la felicitat, les llàgrimes i les moltes relacions i fills ', va escriure Kim a les xarxes socials de l'època.\n'Valorarem per sempre els meravellosos records i la infinitat de persones que hem conegut durant el camí ... Aquest programa ens va fer ser qui som i estaré endeutat per sempre amb tothom que va tenir un paper en la formació de les nostres carreres i el canvi de les nostres vides per sempre '.\nels cabells ratllats de mallen\n- Kim Kardashian West (@KimKardashian) 8 de setembre de 2020\nPerò sembla com si el klan de Kardashian (perdó) no pogués allunyar-se de la televisió de realitat durant molt de temps. S'ha anunciat oficialment que la família produirà tota una sèrie de contingut digital per a Hulu als EUA i Star, la nova versió internacional de Hulu.\nKris, Kourtney, Kim, Khloé, Kendall i Kylie han signat oficialment l'acord plurianual, segons els informes, per valor de 150 milions de dòlars (113 milions de lliures).\nHulu és una marca Disney (el conglomerat d’entreteniment posseeix una participació majoritària del 67%), cosa que fa essencialment a les princeses Disney de Kardashian-Jenners. Sí, també som tan a bord.\nChloe verd jade\nEs preveu que la sèrie s’estreni a finals del 2021, segons fonts, i s’espera que s’anunciïn més detalls en breu, no està clar si el programa continuaràMantenir-se al dia amb els Kardashiansamb un nom diferent o llança un projecte completament nou. Ens encantaria veure més atenció a la feina de Kim en la reforma de la justícia penal, sobretot perquè cada vegada està més alerta sobre el tema a les xarxes socials (RIP Brandon Bernard).\nKris Jenner es va dirigir a Twitter per anunciar la nova aventura del famós i va dir: 'Estem encantats d'anunciar la nostra nova associació plurianual amb Hulu i Star i el que vindrà el 2021'.\nTambé estem emocionats, Kris!\nQuan podem vacances al Regne Unit aquest any? Boris presentarà un full de ruta el 5 d'abril\nOferta exclusiva: obteniu un 20% de descompte a ASOS amb GLAMOR\n7 millors fabricants de pa per coure la deliciosa pasta de somnis casolana\nL'estrella de 'Rocks', Bukky Bakray, s'ha endut aquesta nit el premi EE BAFTAs Rising Star Award i la seva reacció ha estat absolutament impagable\nHèrcules rep oficialment el tractament d’acció en directe i els fans tenen algunes teories de càsting apassionants\nFets De Celebritat


Catalá assenyala que "les inversions previstes en Pressupostos de la Generalitat per a València només són anuncis perquè després no executen" | Valencia Extra\nLa portaveu del Grup Popular, María José Catalá, ha assenyalat que “les inversions previstes per a la ciutat de València en els Pressupostos de la Generalitat Valenciana són només anuncis perquè després no executen. Pintar i acolorir no és invertir i l’exemple clar és que en aquests moments l’execució de les inversions de la Generalitat està al 34%”.\n“Per tant, del que hui hagen dit probablement només inverteixen realment poc més del 30% l’any que ve i tenim exemples clars de la falta d’execució. A hores d’ara, Oltra deu més de 12 milions d’euros a l’Ajuntament per a finançar els serveis socials a la ciutat i cap dels centres anunciats en la primera fase del Pla Edificant (3 de nova construcció i 6 rehabilitacions) estan construïts” ha explicat.\nCatalá ha denunciat retards inadmissibles en aquesta crisi sanitària com la construcció del nou centre de salut de Malilla que l’any passat tenien pressupostats 220.000 i que hui dia l’Ajuntament encara no ha donat la llicència d’obres.\nLa portaveu ha recordat que en aquests moments l’execució d’infraestructures sanitàries és només del 34%. A la ciutat hi ha retards inassumibles en el centre de salut de Tres Forques, en el de la C/Xile o en el complex de Campanar on l’any passat només van executar 1 de cada 10 euros previstos.\nAixí mateix, dels 10M€ en inversions territorialitzades en Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat només hi ha executades 3,5M, el projecte de renovació a la Biblioteca de València encara s’està redactant i dels 472.000€ previstos en el centre històric-artístic IVAM- Centre del Carme només s’està duent a terme dos contractes de direcció d’obres per import de 70.444€.\nD’altra banda, la portaveu del Grup Popular ha advertit de l’escassa inversió per a pal·liar la situació crítica de l’Albufera. “Només apareix una partida de 50.000 euros destinada a la nova EDAR, col·lectors i reutilització d’aigües residuals en l’àmbit del col·lector oest i Albufera. On estan els 240M€ que Puig va anunciar?”.\nFinalment, Catalá ha recordat que la inversió prevista pel Botànic continua estant per davall de la mitjana del que invertia els governs del Partit Popular. “Amb el PP s’invertien de mitjana 190 milions d’euros anuals, 233 euros per veí de València, molt lluny del que es preveu actualment”.


Wikitravel als mitjans « El bloc de Carme Pla\n« Bons estudis del mercat online\nMeme de Jacme »\n27 Jul 2007 per Carme\nAquesta nit, els informatius d’Antena 3 han dedicat un petit espai a Wikitravel i han entrevistat a un administrador de la versió en castellà, concretament a Jesús Rodríguez.\nPosats a fer, comentaré també que aquest mes de juliol, la revista SAVIA inclou un informe sobre Travel 2.0 i s’enumeren 6 webs com a exemple, una d’elles Wikitravel.\nSóc lectora fidel de SAVIA per mantenir-me al dia de temes del sector de viatges des del punt de vista de la gestió. M’arriba cada mes al meu despatx en paper i a més a més també està disponible a la xarxa, de forma que quan hi ha coses interessants les puc desar fàcilment als meus favorits i consultar-les quan sigui oportú.\nL’article que comento porta moltes referències de Tirso Maldonado i Jimmy Pons, experts en l’àmbit del Travel 2.0.\nSi ens interessa conèixer en què consisteix això del Travel 2.0 podem consultar:\nInforme Travel 2.0 de la revista Savia\nCapítol 1 del blog de Jimmy Pons\nCapítol 2 del mateix blog\nPresentació (diapositives + video) amb imatge i veu de Jimmy\nEn l’article de la revista, l’adreça de Wikitravel surt al final, en un requadre amb webs d’exemple.\nActualització: Gràcies al Blog de Viajes de Jorge Gobbi, he sabut que ahir va sortir publicada una nota sobre Wikitravel a El País.\n[tag]Wikitravel[/tag], [tag]Travel 2.0[/tag]\n2 Respostes a “Wikitravel als mitjans”\nDimarts, 31 Juliol, 2007 a les 9:16\nCarme, al meu bloc tens un meme per fer, si vols i tens temps! 😀\nDimarts, 31 Juliol, 2007 a les 21:13\n[…] és clar! La web de viatges que ha guanyat el Webby Awards enguany i que darrerament ha estat sortint als mitjans. Anima’t a participar en la versió en […]


Joies representant la nau Santa Maria d'En Colom enlluernaren l'Europa del segle XVI - Institut Nova Història\nARTICLES » 19-10-2012 | PROJECTE COLOM\nAls anys que van seguir el 1492, i paral·lelament a l'entrada massiva de plata a Europa, entre els argenters es va posar de moda la creació de joies en forma de coca catalana. No només de coca catalana, sinó que pensem que algunes d'aquestes miniatures navals d'orfebreria, els destinataris de les quals eren la monarquia, l'aristocràcia i l'església, són la representació, amb variacions més o menys fantasioses, d'una coca ben concreta: la nau Santa Maria que protagonitzà el Descobriment d'Amèrica. Amb la seva exhibició i ostentació, hom celebrava aquest esdeveniment tan gran, i se l'atribuïa, a la vegada que era un amulet protector per a futures expedicions.\nPlantegem aquesta tesi, en l'àmbit de la catalogació d'una col·lecció particular, sobre un tema on hi ha camp per córrer. Dispersos en museus i col·leccions d'Europa, Rússia i Amèrica, es conserven des de penjolls per a l'ornamentació personal, fins a salers i grans nefs de taula, tots en forma de coca. I si assumim que la coca de Mataró (o de Calella), del Museu Prins Hendrik de Rotterdam, és el referent formal de la capitana d'En Colom, veurem que els seus atributs s'hi repeteixen.\nLa Casa d'Àustria, i molt especialment l'emperador Carles V, tenia estretament vinculats a la seva corona els centres de producció d'orfebreria alemanys, dels Països Baixos i hispànics, aquests últims centrats a Catalunya (amb Barcelona i el seu antic Gremi d'argenters al capdavant), que tenia una activitat industrial més avançada que Castella, que era essencialment agrícola1. La característica principal dels argenters era la mobilitat i els continus trasllats de cort en cort, on oferien el seu treball a l'aristocràcia i a la corona. Un mateix disseny podia ser interpretat o copiat per diferents orfebres de diferents llocs, de manera que es podia trobar, imitat exactament o amb variants, en països com Itàlia, Flandes, Alemanya o Catalunya2. Així, els models de coques circulaven a través de dibuixos o gravats, entre d'altres, de Pieter Brueghel el Vell, o d'Albrecht Dürer3.\nLes peces en forma de coca són de tipologies diferents:\nEl penjoll. L'orfebre català Magí Sunyer va fer com a prova de mestria, el dibuix d'un penjoll en forma de coca, l'any 15944. El disseny el retrobem vers el 1600 convertit per algun joier –alemany o català, però en qualsevol cas súbdit de la Casa d'Àustria–, en un penjoll d'or esmaltat, cristall, robins, una perla i el casc de cristall, avui al Metropolitan Museum. La semblança entre el dibuix de Sunyer i la peça del Metropolitan ha estat estudiada5. Hi ha almenys sis penjolls més, inferiors als 10 cm, en els museus del Louvre, l'Hermitage, i el Victoria & Albert. Són tots del s. XVI, d'or, plata, esmalt, pedres precioses, cristall i perles, i tots representen una coca (a vegades anomenada caravel·la), de casc arrodonit, timó de popa, castells a proa i a popa, un o tres pals coronats amb cofa, i un mascaró o esperó, en forma de víbria, és a dir, els trets característics de la coca de Mataró. Es desconeix si són de tallers catalans, italians o flamencs, però, en qualsevol cas, les informacions aportades per l'Hermitage i el VAM corroboren que "aquests penjolls en forma de caravel·la foren molt populars al s. XVI, ja que la caravel·la estava estretament vinculada a l'era dels grans viatjants i els descobriments". Una variant del penjoll, són les peces decoratives amb peu, com la coca catalana de plata daurada i turqueses, de l'antiga col·lecció Raül Roviralta, feta a Nuremberg vers el 1600.\nLa coca del Museu Metropolitan, Nova York\nCoca de plata i turquesa, col. part., Barcelona\nEl nef. Conegut a Europa amb l'antiga paraula francesa nef, traducció de nau, és un estoig de plata o plata daurada, en forma de vaixell, per guardar, tancats amb pany i clau, el tovalló, la cullera, l'escuradents, les espècies, la tassa, i la prova, o assaig de verins, fet amb banya d'unicorn. Posat damunt la taula, era per a ús individual del personatge principal de la casa, normalment el monarca o un gran aristòcrata. A Catalunya n'hi havia des del temps del rei Pere el Cerimoniós6. El nef també podia ser un saler, sovint amb quatre rodes, per fer-lo circular per la taula entre els comensals, que podien servir-se'n còmodament. Altres nefs eren copes per beure vi; altres, simplement, decoratius.\nEl nef de Burghley, del Victoria & Albert, és un saler atribuït a Pierre le Flamand, o algun orfebre francès desconegut, de final del s. XV (datat entre 1482 i 1528, segons els autors). Identifiquem els castells de proa i de popa, amb gelosies defensives, i l'esperó en forma de drac sobresortint i perpendicular a la quilla, com els de la coca de Mataró. El pal messana amb vela llatina caracteritza la nau com una versió mediterrània de la coca bàltica; també té el trinquet de recent aparició i el bauprès. El casc és una conquilla de nàutil, que suggereix la relació amb l'etimologia del terme coca, que ve del flamenc kogge, que significa closca o petxina. A bord hi ha Tristany i Isolda jugant a escacs.\nEl nef de Burghley del Victoria & Albert, de Londres\nEl segon és el nef de Santa Úrsula, de la catedral de Reims. Fet a Tours el 1500, originalment era per a contenir utensilis de taula, però el 1505 fou convertit en reliquiari, quan Anna de Bretanya li va afegir les figures de la santa i les seves companyes, i les relíquies. És de plata daurada amb el casc de cornalina i, com l'anterior, els castells de proa i popa i l'esperó en forma de drac són els de la coca. És l'únic que només té pal major, amb vela arriada.\nEl nef de Santa Úrsula, a Reims\nEl tercer és el nef del Museu Nacional Germànic de Nuremberg, realitzat en aquesta ciutat, el 1503, amb dos alts castells, l'estructura del tenderol obert als quatre vents, timó a popa, i figures esmaltades de músics i mariners treballant, alguns amb la gorra pintada de vermell. Pal major, messana, trinquet, els tres amb cofa, i bauprès. L'esperó, propi de les antigues galeres catalanes, i que veiem a la coca de Mataró, ha evolucionat en mascaró en forma de víbria: amb cap de drac de boca oberta, enormes orelles, cos tubular amb escames i urpes d'àguila.\nEl mascaró de la nau del Museu de Nuremberg\nPer últim, el nef del British Museum, creat entorn de 1530-1540, potser a Barcelona, potser a Suïssa. El castell de proa és triangular, damunt l'alcàsser hi ha dues petites pagodes, amb la coberta a quatre vessants, que aixopluguen escuts i canons alternats. Té el timó de popa, tres pals amb cofa, i les típiques defenses verticals, destinades a protegir l'embarcació en el moment d'atracar al moll. El mascaró és un drac amb el cos d'escames, enganxat a la quilla, mentre un altre llangardaix s'enfila per l'alcàsser, en una imatge que no pot deixar de recordar-nos els rèptils trepadors de la Sagrada Família. A la nau hi ha la inscripció *PLVS*PENSEER QVE DIERE*, amb flors de quatre pètals entre les paraules, en vermell, blau i verd.\nLa naveta. Les joies fins aquí esmentades –que creiem que representen la Santa Maria d'En Colom– són l'evolució i la reinterpretació en l'àmbit civil, de les navetes-encensers d'ús litúrgic. Hi ha força exemplars de naveta amb forma de coca catalana en territori espanyol7. Retinguem la dada que les famílies nobles oferien aquestes navetes a les esglésies, en una relació directa amb l'antiga tradició dels exvots8.\nNaveta de Joana la Boja (Junta de\nComunidades de Castilla-La Mancha)\nNaveta donada per En Joan de Torrelles a la\nDues són a la catedral de Toledo: una, del tercer quart del s. XV, és el reliquiari de Santa Leocàdia, també conegut com a naveta de Joana la Boja, que sembla que la va donar a la catedral. Ha estat retocada diverses vegades, i va muntada sobre rodes. L'altra, que va ser donada per Mencía Enríquez de Toledo, entre 1425 i 1450, de cristall i plata daurada, va sobre rodes, té castell de proa i alcàsser, i sis defenses verticals a babord i estribord. Una altra és la naveta de la Seu de Saragossa, considerada de gran valor documental per a l'estudi de l'arqueologia naval anterior al Descobriment9. Té el casc de petxina de nàutil i un drac alat com a base. Fou donada al s. XV per En Joan de Torrelles, que se sol identificar amb un mossèn valencià, però que podria tractar-se del comte d'Ischia, íntim d'Alfons el Magnànim, que comandà galeres i tenia possessions aragoneses. El 1482 va ser robat el diamant que decorava el cap del drac, i s'hi van produir destrosses, reparades pel mestre Lop el 1505, que li va posar una nova petxina i va tornar a fer el drac, decorat d'esmalt verd. Hom reconeix que tant el vaixell de Santa Leocàdia com aquest últim són "molt controvertits"10. N'hi ha d'altres, de navetes, a la catedral de Burgos, a la d'Osca... i totes tenen forma de coca catalana.\nSegles més tard, encara hi ha hagut joiers que, bevent d'una tradició antiga, han reproduït la nau Santa Maria, com és el cas del model d'or, plata, pedres precioses i semiprecioses, fet el 1893 per Theodor Heiden, avui al Museu Marítim de Barcelona. És un model de la Santa Maria d'En Cristòfor Colom, i en destaca el mascaró en forma de víbria: un animal ferotge amb cos de serp i trets d'au, un drac femení amb mamelles, com la víbria de moltes cercaviles de Catalunya, i com la que coronava el casc-cimera de Pere el Cerimoniós, convertida en símbol de tots els reis de la corona catalana. Una víbria que, acollint amb el seu pit de fusta les onades de l'Atlàntic, bé podria haver estat la primera a posar els seus ulls de foc a les terres del Nou Món.\n1 NATALIA HORCAJO, "El orfebre y el joyero del Renacimiento", Espacio, Tiempo y Forma; Serie VII, Hª del Arte, tom 10, Madrid, 1997, p. 136.\n2 NÚRIA DE DALMASES, "La orfebrería barcelonesa del siglo XVI a través de los Llibres de Passanties", D'Art, núm. 3-4 (1977), p. 9-10.\n3 A la sàtira de Sebastian Brant, Stultifera Navis (El vaixell dels bojos), de 1494, hi ha una coca atribuïda a Dürer.\n4 Llibre de Passanties, II, foli 319, Gremi de Mestres Argenters de Barcelona, 1594.\n5 N. HORCAJO, op.cit., p. 138.\n6 Vegeu l'entrada "nau" al Vocabulari de la llengua catalana medieval de Lluís Faraudo, posat en xarxa per l'Institut d'Estudis Catalans.\n7A Catalunya estan documentades des del temps de Pere III. Entrada "naveta", al Vocabulari de la llengua catalana medieval de Lluís Faraudo; op. cit.\n8 Estesa a Catalunya, com ho mostra la coca votiva que penja d'una església en l'escena de l'exorcisme de la princesa Eudòxia, al retaule de Sant Esteve de Granollers, datat entre 1491 y 1500.\n9 JOSÉ MARÍA MARTÍNEZ HIDALGO, "Navetas españolas de la Edad Media. Colección única en el mundo por su número y antigüedad", La Vanguardia, 2 de maig de 1967.\n10 AMELIA LÓPEZ-YARTO ELIZALDE: "Escenas de guerra en la platería europea", Arte en tiempos de guerra; CSIC, Madrid, 2009, p. 110.


Balsareny apel·la al llegat de Pere Casaldàliga pels drets humans - Fundació Pere Casaldàliga\nEl poble on va néixer Pere Casaldàliga aprofundeix en el seu llegat amb un treball escolar i una matinal per recordar la lluita del bisbe i esperonar a agafar-ne el testimoni.\nEl poble de Balsareny continua aprofundint en el seu coneixement sobre la tasca i l’emprempta que Pere Casaldàliga ha deixat.\nAquesta vegada, la Fundació Pere Casaldàliga i les entitats socials i educatives del poble han organitzat dos actes per tal d’apropar la figura del bisbe a la ciutadania i conèixer amb més profunditat quina va ser la seva tasca a Amèrica Llatina.\nUna activitat escolar per aprofundir en el coneixement de la tasca de Casaldàliga\nEl divendres 3 de desembre, l’Escola Guillem va organitzar una xerrada de la brasilera Zilda Martins, col.laboradora de la Fundació Pere Casaldàliga, nascuda a l’Araguaia i responsable de l’Arxiu del bisbe entre 2013 i 2017.\nL’Escola Guillem de Balsareny aprofundeix en la figura i el llegat del Bisbe Pere Casaldàliga.\nEls nens i nenes de 4art d’ESO es van mostrar molt actius i interessats, fent moltes preguntes i volent saber moltes coses de la vida del bisbe i de la regió on va viure més de 50 anys.\nLa Zilda va poder explicar en primera persona com era en Pere Casaldàliga, com actuava i què feia en el seu dia a dia. També va poder apropar als alumnes la realitat de São Félix do Araguaia, fent-los conscients de les dificultats en matèria d’educació o salut que encara es pateixen en aquella regió de l’Amazònia. Els nens i nenes de 4art d’ESO es van mostrar molt actius i interessats, fent moltes preguntes i volent saber moltes coses de la vida del bisbe i de la regió on va viure més de 50 anys.\nUna matinal popular per recordar la lluita de Casaldàliga\nPosteriorment, el dimecres 8 de desembre, a pocs dies de la celebració del Dia Internacional dels Drets Humans, més de 100 persones van participar de la matinal per recordar el bisbe i apel.lar per la continuïtat a la seva tasca.\nMural a favor dels drets humans que es va pintar ahir al matí i que després es va penjar al campanar\nTal com relata Queralt Casals, del diari Regió7, en la seva edició del 9 de desembre de 2021:\nLes causes de Casaldàliga i el seu llegat van ser presents a la jornada de la mà de l’activista social i periodista David Fernández i del membre de la Fundació Pere Casaldàliga Raul Vico, que van glossar la figura del qui ha estat i continua sent un símbol de la lluita per combatre les desigualtats socials.\nEl nom de Pere Casaldàliga, que va morir l’agost de l’any passat, està intrínsecament lligat a la lluita pels drets humans. El bisbe balsarenyenc va dedicar la seva vida a treballar pels drets dels pobles camperols i indígenes de l’Amazònia brasilera. El seu poble natal va voler recollir ahir el seu testimoni universal en una matinal organitzada per la Fundació Pere Casaldàliga, el Cercle Cultural de Balsareny i el Centre Instructiu i Recreatiu, que va tenir lloc al Casino. La jornada va començar amb un esmorzar que destinarà la recaptació a projectes solidaris de la fundació i tots els infants que ho van desitjar van poder donar color a un mural en favor dels drets humans que es penjarà al campanar de l’església.\nDavid Fernández i Raul Vico en un moment de la xerrada\nCasaldàliga avui, en la vigília de la diada dels drets humans de l’any 2021, és la millor esmena al món injust dels nostres dies i al mateix temps el millor antídot contra la pitjor versió de nosaltres mateixos.\nEl plat fort de la matinal va arribar amb la xerrada. Per la seva banda, David Fernández, que va reconèixer que a Casaldàliga «no l’he conegut mai i és com si el conegués de sempre», el va definir com «un referent que les coses es poden fer diferents». L’activista social va assegurar que «Casaldàliga avui, en la vigília de la diada dels drets humans de l’any 2021, és la millor esmena al món injust dels nostres dies i al mateix temps el millor antídot contra la pitjor versió de nosaltres mateixos». En la mateixa línia, l’exdiputat de la CUP va afegir que «el Pere és per sort avui el nostre altre món possible i la nostra utopia necessària i practicable contra tots els tirants i els lladres» i va apel·lar al compromís amb seves les causes «que al final són totes les causes del món que tenen alguna cosa a veure amb la dignitat humana».\nEls actes van ser organitzats per la Fundació Pere Casaldàliga, el Cercle Cultural de Balsareny i el Centre Instructiu i Recreatiu, i van tenir lloc al Casino de Balsareny.\nCasaldàliga no va ser el bisbe dels pobres, va ser el bisbe de la subversió, que va posar de cap per avall la societat de l’Araguaia, el poder polític i la dictadura brasilera i va anar construint una nova societat.\nAl seu torn, Raul Vico, que sí que va conèixer de prop Casaldàliga, amb qui va treballar activament a São Félix do Araguaia, va contextualitzar la tasca del bisbe en defensa dels pobles indígenes. Al seu entendre «no va ser el bisbe dels pobres, va ser el bisbe de la subversió, que va posar de cap per avall la societat de l’Araguaia, el poder polític i la dictadura brasilera i va anar construint una nova societat».\nBalsareny té molt més que un bisbe, una persona avançada al seu temps.\nPer tot plegat, l’assessor de l’ONG brasilera ANSA va dir que «Balsareny té molt més que un bisbe, una persona avançada al seu temps que va veure amb una visió profètica quines eren les lluites essencials per fer-nos més humans a nosaltres individualment i com a societat». Per això, va animar als assistents a «mirar més enllà de la figura del bisbe» i a «mantenir net el camí que ha obert».


Campanyes | Cerdanyola Comerç i Serveis\nMostrem el comerç en una fira al carrer\nSi fem campanya demanant a la nostra ciutadania que faci comerç, que compri a Cerdanyola, perquè d’aquesta manera ens en beneficiem tots, hem volgut mostrar que hi ha motius de sobra per fer-ho.\nDes de la nostra entitat ja hem organitzat la I Fira Cerdanyola Comerç, que ha aplegat 60 associats -dels 200 que actualment formen part de l’associació. Els establiments participants han mostrat el bo i millor dels seus productes amb la intenció primera de donar-se i donar-los a conèixer.\nDissabte nit i tot diumenge, s’han succeït nombroses actuacions musicals i lúdiques, a més d’altres demostracions d’associats -dansa, cuina, còctails, tallers infantils, etc…\nPer la fira han passat milers de persones que han gaudit d’allò més, per la novetat que suposava i per la varietat i qualitat de productes i parades que hi han trobat.\nCampanya de conscienciació Fem ciutat, fes comerç\nL’Associació Cerdanyola Comerç i Serveis entenem que una de les nostres primeres funcions és prestigiar el comerç urbà, la compra de proximitat a les botigues dels nostres carrers i places.\nÉs per aquest moriu que durant elprimer trimestre d’aquest 2016 hem engegat -i pensem mantenir a cada actuació que fem- la campanya Fem Cerdanyola, fes comerç. Aquest missatge s’està difonent des dels nostres 200 comerços associats, els mitjans de premsa locals i els suports publicitaris d’autobusos urbans i minideixalleries, a més d’internet i xarxes socials. Així, volem recordar a la ciutadania els valors del comerç urbà i el que aporta a Cerdanyola del Vallès.\nDes de l’associació defensem que la configuració de les nostres ciutats descansa en una xarxa d’establiments que romanen oberts la major part del dia i la major part de la setmana, amb serveis i productes de qualitat i de confiança i, sovint, servits per persones a qui coneixem molt bé.\nLa campanya recorda que el comerç dóna vida a la ciutat: ajuda a la neteja, la il·luminació i la seguretat, i també genera ocupació de qualitat i contribueix via impostos a la hisenda local. Fa, en definitiva, que les ciutats estiguin ben vives.\nCerdanyola Comerç i Serveis convida la ciutadania a pensar en una ciutat sense comerç, amb les persianes abaixades tot l’any, els carrers i places foscos, bruts i insegurs, i l’Ajuntament amb menys recursos per invertir. Probablement, els ciutadans, les famílies, els nens, els avis… preferirien no sortir a passejar en aquest context.\nPer ajudar a conjurar aquest perill, i per garantir que el comerç continua fent ciutat, l’associació de comerciants ha impulsat el Fem Cerdanyola, Fes Comerç, on convidem a comprar a Cerdanyola, perquè els beneficis per a la ciutat són enormes i van molt més enllà del manteniment del teixit comercial que ens és propi.\nJa teniu l’enganxina Bebè a bord?\nL’Associació Cerdanyola Comerç i Serveis ha editat una enganxina per al cotxe amb el famós lema Nadó a bord. L’enganxina, feta exclusivament per a l’associació per la dissenyadora cerdanyolenca Maria Martínez, està pensada per captar seguidors a Facebook i establir una millor comunicació amb la ciutadania per als temes de comerç.\nPer aconseguir-la, és imprescindible que seguiu aquests passos:\n1. Si no ho heu fet encara, feu M’agrada a la nostra pàgina de Facebook.\n2. Pengeu al nostre mur de Facebook una selfie vostra davant d’algun dels nostres comerços associats i que quedi ben identificat.\n3. Torneu al nostre web, ompliu aquest formulari i feu Enviar.\n4. Quan rebeu el mail de resposta, imprimiu-lo i porteu-lo als establiments associats que us indicarem, on us lliuraran el triangle.\nCom sempre, moltes gràcies per participar.\n“Dibuixos escolars a les botigues de Cerdanyola Comerç i Serveis”\nActivitat vinculada a les escoles i a la celebració de dues dates importants per al món del llibre: el 2 d0’abril, dia internacional del llibre infantil i el 23 d’abril la Diada de Sant Jordi.\nPer això per aquestes dates demanem a les escoles que ens facin arribar dibuixos dels seus alumnes a l’entorn del tema d’aquestes dates. Els dibuixos escollits els exposem a les botigues associades que ho desitgen.\nL’objectiu és que les famílies facin un recorregut, amb pistes a través de les Xarxes Socials i la mateixa web, de per on han de passar per veure el dibuix del seu fill/a. Així, tenen la satisfacció de veure exposada una obra de l’infant i, de passada, tenen l’oportunitat de conèixer o reconèixer un seguit d’establiments de la nostra ciutat.\nDe vegades l’exposició és a l’aparador, però molts dels establiments associats opten per exposar els treball a l’interior de la botiga, una manera de fer entrar potencials clients.\n“COMPRA I GUANYA!”\nL’Associació Cerdanyola Comerç i Serveis ha engegat aquest 20 de febrer la seva primera campanya de dinamització comercial, sota el lema Comprar a Cerdanyola té premi, compra i guanya.\nAmb aquest lema, que vol promocionar les compres al comerç en trama urbana, els establiments associats repartiran butlletes tancades als seus clients, premiades amb 1, 2 o 5 euroseuros. Les butlletes no premiades recorden les virtuts del comerç local: proximitat, bon servei, qualitat, confiança…\nLes butlletes guanyadores es podran utilitzar fins el 15 de març en les botigues i serveis de l’associació.\nRecorda: COMPRAR A CERDANYOLA TÉ PREMI! COMPRA I GUANYA\n“REMULLA’T AMB EL NOSTRE COMERÇ”, CAMPANYA D’ESTIU DE L’ASSOCIACIÓ\nAra sí, sembla que l’estiu ja ha arribat, així que des de l’associació engeguem la campanya d’estiu “Remulla’t amb el nostre comerç”. Si compreu a les botigues associades, us obsequiaran amb una butlleta i podreu guanyar des d’entrades 2×1 a les piscines del Bosc Tancat -de dia i sessions nocturnes de cap de setmana- i al Natupark Cerdanyola, fins a la gorra de la nostra associació per protegir-vos del sol\nI, com sempre, si compreu a Cerdanyola esteu invertint en la vostra ciutat.\n“COMERÇIART: LES NOSTRES BOTIGUES EXPOSEN DIBUIXOS ESCOLARS”\nDel 2 al 23 d’abril, des del Dia Internacional del Llibre Infantil fins a la Diada de Sant Jordi, una quarantena de botigues de Cerdanyola Comerç i Serveis exposaran dibuixos d’alumnes de les escoles Montserrat, La Sínia, Anunciata i Escaladei.\nAquesta iniciativa la duem a terme conjuntament amb la Llibreria L’Aranya, amb el suport de la Biblioteca Ca n’Altimira.\nAixí, doncs, les families d’aquestes escoles podran visitar els establiments per localitzar els dibuixos dels seus fills i filles i, de passada, relacionar-se amb una bona mostra del comerç de proximitat de Cerdanyola del Vallès.\nConsulteu aquí la distribució d’Escoles i cursos als establiments participants.


Lligues de rècord - Xarxa Vives d'Universitats\nCastelló de la Plana, Barcelona, Palma.- 18/01/2016.- Els estudiants preuniversitaris i universitaris de la regió Vives continuen apostant pel diàleg, i així ho demostren les xifres de participació de les presents edicions de les competicions d’oratòria de la Xarxa Vives.\nLes inscripcions mostren un creixement sense precedents, en què la Lliga de Debat de Secundària i Batxillerat ha experimentat la inscripció de més de 100 centres d’educació secundària i batxillerat en la seua tercera edició, al voltant del doble del que va aconseguir la competició l’any passat.\nPel que fa a laLliga de Debat Universitària 2016, l’esdeveniment compta amb la inscripció formalitzada de 14 equips, el que representa la xifra més alta des del naixement d’aquest projecte. Fins ara, la major participació registrada havia estat de 13 equips, a les edicions de 2008, 2014 i 2015.\nLes 14 universitats inscrites aquest any són: Alacant, Autònoma de Barcelona, Barcelona, Girona, Illes Balears, Internacional de Catalunya, Jaume I, Lleida, Miguel Hernández, Oberta de Catalunya, Politècnica de València, Pompeu Fabra, Ramon Llull i Rovira i Virgil.\nTags:Batxillerat, debat, lliga, Secundària, universitària


HUMANA - Notícies-189\nSumant esforços amb Leroy Merlin\nEls equips d'Humana i Leroy Merlin Leganés han unit les seves forces en una interessant jornada de voluntariat corporatiu: un grup de cinc persones de la companyia ha dedicat el seu temps, capacitats i talent a donar suport al procés de gestió del tèxtil usat que duem a terme en la nostra planta.\nL'equip de Leroy Merlín ha participat en la classificació a la roba, coneixent de manera exhaustiva tot el procés de gestió del tèxtil. A més han pogut visitar el projecte 3C d'agricultura urbana annex a les instal · lacions de la planta de classificació. De fet, durant una part de la jornada han unit les seves forces als activistes i han col · laborat en les tasques de manteniment de l'hort.\nActivitats com aquesta donen forma al Programa de Voluntariat Corporatiu de la Fundació, en el qual es combinen el Programa de Visites a les nostres plantes de classificació, el de Voluntariat i el de Responsabilitat Social Empresarial (RSE). El 5 de juny vam organitzar una jornada similar en la qual va prendre part una representació de Granite.\nHumana agraeix el suport que les persones de Leroy Merlin i Granite han demostrat a la Fundació, mitjançant el seu esforç i temps.


Se suspèn el Carnaval de La Pobla de Montornès 2021 a causa de la Covid-19 - TDB Actualitat\nSe suspèn el Carnaval de La Pobla de Montornès 2021 a causa de la Covid-19\nREDACCIÓ – La Pobla de Montornès, 22/9/2020\nS’ha anunciat oficialment la suspensió del primer Carnaval 2021 del Baix Gaià. És el Carnaval de La Pobla de Montornès, el primer que se celebra en aquest territori. Le decisió l’ha pres la regidoria de Festes de l’Ajuntament de la Pobla de Montornès i ja ha estat comunicada a les colles carnavalesques del municipi.\nSegons el consistori, “la situació actual de crisi sanitària i el fet de no poder preveure en aquests moments quina serà l’evolució de la pandèmia ni d’establir quines mesures de seguretat i prevenció caldrà complir al llarg dels propers mesos, han motivat la suspensió del Carnaval.”\n“Les necessitats d’evitar qualsevol tipus d’aglomeració i d’acte massiu i de fer prevaldre la distància de seguretat interpersonal en qualsevol trobada, impossibilita per complet la realització de les diferents passades i balls que caracteritzen el carnaval poblenc. Davant això, s’ha considerat que la recerca d’alternatives basades en el distanciament i en el control d’aforaments, faria perdre l’essència del carnestoltes de La Pobla”, manté l’Ajuntament poblenc.\nEl possible ajornament a altres dates també s’ha considerat inviable. “La dedicació en la realització de disfresses i carrosses per part de les colles de Carnaval és absoluta, i és molt habitual que els components de les mateixes comencin a adquirir materials i a treballar amb intensitat en la seva elaboració amb molts mesos d’antelació. Davant tots aquests components, s’ha pres la decisió de la suspensió de la festa”, conclouen.\nFoto: Una imatge de l’edició d’aquest any del Carnaval de la Pobla de Montornès. / TDB


Els pous de la població no tenen aigua suficient per afrontar aquest estiu\n29 setembre 2020 02:22\nEls algaidins en consumeixen una mitjana de 1.200 tones diàries i els pous s'assequen\nMargalida Fuster | 21 juny 1999\nEls pous de la població d'Algaida no tenen aigua suficient per poder afrontar l'estiu que és a punt d'arribar. De res no ha valgut que es connectassin més pous particulars a la xarxa general, l'alt consum de la gent que viu al municipi fa que els pous es quedin amb un nivell molt baix d'aigua i els costi molt recuperar-se. El batle d'Algaida en funcions, Jaume Jaume (PSOE), ha explicat que «el consum d'aigua està desorbitat. Hem detectat que es consumeix una mitjana de 1.200 tones diàries i els nostres pous no ho poden dur perquè el nivell d'aigua està molt baix».\nFa dues setmanes, l'Ajuntament hagué de prendre mesures perquè a la població, sobretot a la part alta, es produïen talls d'aigua durant algunes hores dels horabaixes. El batle Jaume negocià la connexió d'un pou particular a la xarxa general per poder solucionar aquesta problemàtica però només ha servit per arreglar-ho durant uns dies. Els talls d'aigua encara s'estan produint, però s'agreugen els caps de setmana que és quan hi ha un augment considerable de la població. Jaume explica que «els dissabtes i diumenges el consum de l'aigua és encara més fort perquè arriba molta gent que durant els dies feiners no viuen al poble però hi vénen a passar el cap de setmana perquè tenen alguna casa a Algaida. Llavors, el consum es dispara». Jaume comenta que «estam connectats amb sis pous i així i tot no ens basta. De tota manera, estam negociant amb propietaris poder connectar més pous de particulars amb la finalitat d'afrontar l'estiu».\nEl batle en funcions ha explicat que «aquest hivern ha plogut molt poc i ens espera un estiu molt sec. Nosaltres estudiam la possibilitat de poder obrir més pous però això costa molts de doblers i amb el pressupost de l'Ajuntament és molt difícil».


Nou establiment turístic al poble | Nou establiment turístic al poble – El Cancell 2.0\nribes.org > El Cancell 2.0 > economia > Nou establiment turístic al poble\n10 Desembre 2004 economiaeconomia, la cuina dels restaurants, turismeadmin 331\nEstà ubicat a can Miret de les Parellades i s’anomena Ibai.\nIbai, que significa riu o riera en basc, és el nom que rep l’establiment turístic que demà s’inaugura a les Parellades, tal com es pot comprovar passant-hi per davant. La que fou residència de mossèn Anton Miret, acollirà una proposta que es presenta com a innovadora i que en els anuncis publicitaris mostra com a principal reclam la cuina. Precisament, l’apartat gastronòmic d’Ibai anirà a càrrec de Jean-Luc Figueras, reconegut cuiner i propietari d’un prestigiós restaurant a Barcelona.\nEl negoci pertany al grup Sagardi, del qual és director general Iñaki López de Viñaspre. Viñaspre, que fou tècnic de Cultura a Ribes, està al capdavant d’un entramat empresarial que compta amb més de 12 locals, el primer dels quals va ser inaugurat l’any 1996. Després d’haver optat durant un temps per la franquícia, el grup va recuperar la titularitat dels negocis més rendibles i a partir de 2002 va passar a actuar amb inversors locals segons va explicar el mateix Viñaspre en una intervenció al Simpòsium Caterdata.\nLa proposta d’allotjament de can Miret s’afegeix a d’altres com Can Ramonet, Ca l’Almirall, Els Cocons, Els Sumidors, d’altres més clàssics com el Reina Maria i alguns que encara no s’han inaugurat com l’Hotel Palou ubicat a can Quadres o el projectat Hotel Balneari que des d’èpoques remotes s’explica que es construirà a Solers.\n← Comencen a desplaçar serveis a les Roquetes\tResultats del Ribes CP →


Mona Eltahawy: “Sense revolució sexual i social no hi ha revolució”\nLa periodista Mona Eltahawy, autora d''El himen y el hiyab', reclama que s’escolti la veu de les feministes àrabs\nMONAELTAHAWY: “Sense revolució sexual i social no hi ha revolució” PERE VIRGILI\nMona Eltahawy ha presentat El himen y el hiyab aquests dies al CCCB en el marc del festival de literatura Kosmopolis.\nMona Eltahawy (Port Saïd, Egipte, 1967) és una de les veus del feminisme global. Ara viu entre Nova York i Mont-real i acaba de publicar l’edició en castellà del seu primer llibre, El himen y el hiyab (Capitán Swing), on reivindica una revolució sexual al món àrab.\nQuè ha passat amb el somni de canvi de les revolucions del 2011?\nTothom es va centrar en la revolució política: en la revolució contra l’estat. I jo crec que ha de ser una revolució contra l’estat, contra el carrer i contra la llar: contra el triplet de la misogínia. Sense revolució social i sexual no hi ha revolució. Al meu país, Egipte, la revolució contra l’estat està encallada per la dicotomia entre l’exèrcit i els Germans Musulmans. I jo els rebutjo tots dos. Però mirem què passa amb la revolució social, amb la revolució sexual... A la meva pròpia família veig que estem avançant: dones que es divorcien, que es treuen el vel, que viuen soles, que viatgen... I també veig què passa amb la comunitat queer, que guanya visibilitat; i si és reprimida és perquè el règim reconeix que la gent s’està apropiant de la seva sexualitat. Crec que hem d’ampliar el focus i parlar sobre la revolució social i sexual secular.\nAlgèria li genera esperança?\nA Egipte no havíem planejat una revolució el 2011: havíem preparat protestes contra la brutalitat policial i contra el fet que Gamal Mubàrak heretés el poder del seu pare. Però la gent va veure què passava a Tunísia, que era un estat policial, i quan Ben Ali va fugir vam entendre que era possible. Ara també tenim dictadors que es creuen que ho tenen tot controlat, com Al-Sissi a Egipte i Bin Salman a l’Aràbia Saudita. Tots aquests combatents feixistes ara miren cap a Algèria. I tot i que Bouteflika ha renunciat al cinquè mandat la gent no en té prou. El que em preocupa és què passarà amb les dones: les algerianes han participat històricament en els processos de canvi, però quan la revolució aconsegueix algunes conquestes importants en el terreny polític, els homes acaben dient “Moltes gràcies, ja podeu tornar a casa”. Però també penso que el que està passant a Algèria, i també al Sudan, amb la revolta contra el règim d’Omar al-Baixir, pot tornar a encendre l’esperança en el poble i espantar els dictadors.\nEls atemptats de Nova Zelanda han tornat a posar en el focus el supremacisme blanc, que es retroalimenta amb el jihadisme.\nSón un mirall un de l’altre. I les dones estem atrapades al mig, sobretot les dones musulmanes. Estem atrapades entre l’espasa de la islamofòbia, que utilitza la nostra veu com una arma contra les societats musulmanes, i la paret dels islamistes a les nostres comunitats. I la realitat és que molts supremacistes i molts jihadistes de l’Estat Islàmic tenen un passat de violència domèstica. I això no és casualitat. Són les versions extremes del patriarcat, que representen els Trump, els Bolsonaro i els Bin Salman que estan al poder. El cos de la dona musulmana és un camp de batalla de dos fronts: en un costat els que diuen que ens volen alliberar i a l’altre els misògins de la nostra comunitat, que ens volen imposar una manera de viure. No els importem a cap dels dos: ens utilitzen per atacar-se mútuament.\nPer què la ultradreta és misògina?\nPerquè una part de la seva estratègia consisteix en intentar convèncer les dones que han de ser salvades de l’amenaça d’homes de pell fosca musulmans que volen violar-les. Ja ho va fer Trump, amb un discurs que demonitza els homes negres, davant dels quals ell s’erigia com una protecció. I a canvi d’aquesta protecció els demanen que tinguin molts fills per evitar la suposada invasió. Les dones que han votat Trump als Estats Units o Bolsonaro al Brasil diuen que no necessiten el feminisme perquè elles no són víctimes. Les han convençut que el feminisme és una forma de debilitat: que no necessiten les seves companyes, però alhora les han sotmès a la seva suposada protecció. És el típic mecanisme de l’abusador: convèncer la víctima que no necessita ningú més, que només el necessita a ell, i així poder controlar-la.\nHi ha un feminisme islàmic?\nDepèn de quin sigui per a tu l’objectiu. Algunes creuen que l’objectiu és la igualtat, i jo no hi estic d’acord. Jo no vull ser igual que els homes, que tampoc no són lliures. Jo vull ser lliure, i la llibertat passa per destruir el patriarcat. I demano el meu dret a criticar la misogínia a la meva cultura, perquè jo en soc un producte. Jo la critico des de dins, i no soc islamòfoba ni racista. I quan algú de fora utilitza els meus arguments d’una manera racista i islamòfoba no hi estic d’acord. Però alhora a la meva comunitat em volen silenciar. I un sector de l’esquerra occidental, en nom del multiculturalisme, es posa al costat dels misògins de la meva cultura contra mi. Només demano que m’escoltin, i que escoltin totes les dones que lluitem contra el patriarcat en tots els contextos. El feminisme no és una fabricació occidental, tenim un feminisme autòcton i molt arrelat. En l’última batuda contra el moviment en defensa de les dones a l’Aràbia Saudita el règim de Mohamed bin Salman va detenir feministes de tres generacions. Però a Europa ¿qui sap que a l’Aràbia Saudita hi ha tres generacions de feministes?


Apartamenty Katrin Torun Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 153 allotjaments a Torun.\nApartamenty KatrinApartamentBema 42A\_13, Chelminskie, Torun, Polònia, 87-100 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en 156 comentarisApartamenty KatrinVeure més fotos"Everything was good. It located at the middle point of the u..."AlicanTurkeyVeure més fotosVeure totes les 18 fotos\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartamenty Katrin és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Torun. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Apartamenty Katrin, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartamenty Katrin és una selecció idònia per a la vostra estada a Torun.


S'inaugura l'Exposanta a l'església dels Dolors - Diari de Girona\nS'inaugura l'Exposanta a l'església dels Dolors\nLa inauguració de l'Exposanta 2021, ahir al vespre. MARC MARTÍ\nLa inauguració de l'Exposanta 2021, ahir al vespre.\nL'Exposanta 2021, l'exposició on s'exhibeixen els passos de les confraries, es va inaugurar ahir al vespre a l'església de la Mare de Déu dels Dolors de Girona. És el lloc on es guarden 12 dels 14 passos que formen part de la processó del Sant Enterrament de la Setmana Santa, un acte que enguany s'ha hagut de suspendre arran de la covid-19.\nAhir, coincidint amb la festa dels Dolors, es va inaugurar l'exposició, que es podrà visitar fins l'1 d'abril. L'església romandrà oberta al públic de les 11 h a les 13:30 h i de les 17 h a les 20 h. També es podrà visitar el divendres 2 d'abril però, únicament al matí.


Arxius de opinió - Pàgina 3 de 8 - Entreacte\nPer Carme Tierz @ctierz 6 abril, 2017\nFa poques setmanes, el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) va fer públic l’informe La participació cultural de la joventut catalana 2001-2005, un document que, de manera exhaustiva, analitza les dades relacionades amb les pràctiques …\nPer Carme Tierz @ctierz 11 març, 2017\nFa cinc anys, el PP va posar un entrebanc més al desenvolupament cultural, artístic i intel·lectual del país que governava (i governa), en redactar una llei que impedia de facto que els creadors pensionistes poguessin continuar creant: la llei feia …\nDrogues toves i dures\nPer Josep Maria Miró, dramaturg 9 març, 2017\nResulta, com a mínim, pertorbador que després de tres dècades de Cinema 3, la cadena hagi posat punt i final al programa coincidint amb la retirada del veterà Jaume Figueras, sense plantejar-ne el relleu. A Catalunya Ràdio, un altre …\nPer Toni Gonzàlez, consultor cultural @tonigonzalezbcn 16 febrer, 2017\nLa creixent precarietat laboral dels professionals de les arts escèniques provoca, necessàriament, l’adopció de noves formes de creació, producció i difusió de les obres artístiques. El sistema de creació nòmada en residències artístiques arreu d’Europa és un dels nous models …\nPer David Matamoros, productor @Zentropa 16 febrer, 2017\nEl Hubert Bals Fund està dissenyat per ajudar pel·lícules remarcables fetes per directors …\nPer Jaume Collboni, segon tinent d’alcaldia de l’Ajuntament de Barcelona 13 febrer, 2017\nQuè li passa pel cap a un polític quan té l’oportunitat de gestionar la política cultural d’una gran ciutat com Barcelona? D’entrada, sent un vertigen fenomenal: la sensació quotidiana que es poden dir moltes coses en minúscula i que cal …\nFo, tornar a les seves paraules\nPer Esther Montero 10 febrer, 2017\nEl 13 d’octubre passat, com sabeu, va morir Dario Fo. Va marxar ple de vida, de pintures, de llibres, de lluita, d’activisme… En temps d’inconsistència, d’individualisme, de liberalització de mercats, perdre algú com Fo ens deixa massa desemparats. Orfes de …\nPer Esteve Riambau, Director de la Filmoteca de Catalunya 3 gener, 2017\nAmb l’aparentment irreversible canvi del suport analògic al digital, el cinema torna a travessar una de les seves periòdiques mutacions tecnològiques. A diferència del pas del mut al sonor o del blanc i negre al color ara està també en …\nPer Esther Montero 1 desembre, 2016\nTinc la sensació que a Espanya les celebracions pel quart centenari de la mort de Cervantes van per una banda, més obligades que sentides, i la gent anem per un altra. Que hi ha una desafecció ostentosa. “No es tracta …\nPer Juanjo Puigcorbé, Diputat delegat de Cultura 18 setembre, 2016\nCom ja sabeu, ara fa tot just un any vaig deixar temporalment aquesta …