El batxillerat és la continuació de l’escolarització obligatòria i l’inici estructurat de la formació científica. Per tant, ha de tenir com a finalitat la consolidació dels aprenentatges bàsics que necessita qualsevol ciutadà o ciutadana per esdevenir participant crític en la vida social, i també ha de preparar l’alumnat per a la recerca i el tractament de la informació propis de l’ensenyament superior, tot garantint la necessària coherència i equilibri de la formació humanística.\nPer a la consolidació dels aprenentatges bàsics, les matèries lingüístiques, de llengua i literatura, han de centrar-se fortament en els aspectes de la cultura humanística de la formació de l’alumnat i en el desenvolupament de les capacitats comunicatives afavoridores de les capacitats d’anàlisi, síntesi i crítica per a l’accés i elaboració de la informació que es genera en la nostra societat, cosa que es produeix sobretot en l’ús dels mitjans de comunicació i les TIC; així com de la potenciació de les actituds positives davant de la diversitat i pluralitat de la nostra societat.\nPel que fa a la iniciació en la recerca, cal una eficaç articulació de les propostes d’ensenyament dels recursos lingüístics des de les matèries lingüístiques i les no lingüístiques, perquè aquest desenvolupament sigui el més harmònic i eficaç possible. Cal que, en acabar el Batxillerat, l’alumnat esdevingui un bon receptor i emissor que participa en interaccions comunicatives. Per tant, és necessari que domini els diferents tipus de discurs però, de manera especial, els discursos acadèmics que li permetin interactuar i construir el coneixement necessari en els àmbits social, científic, tècnic, cultural i literari. Es tracta de potenciar aquest domini en les llengües del país, però també en una o dues llengües estrangeres, amb un enfocament clarament funcional en els àmbits curriculars no lingüístics.\nEls objectius d’aprenentatge lingüístic i comunicatiu no són exclusius del treball acadèmic de les matèries lingüístiques sinó que han de ser compartits per totes les matèries i àmbits d’ensenyament-aprenentatge del batxillerat.\nL’ensenyament de les llengües ha de fer-se a partir del seu ús en situacions comunicatives diverses que l’omplin de significat. Això suposa que, en les activitats d’ensenyament i aprenentatge de les diferents matèries cal considerar com a element central els continguts propis de cadascuna d’elles. En el cas de les matèries lingüístiques, el contingut específic és la literatura (oral i escrita) i les construccions lingüístiques i audiovisuals pròpies dels diferents mitjans de comunicació i tot allò que es pot relacionar amb la funció estètica de la llengua.\nL’estudi de la literatura és un objectiu central de l’ensenyament-aprenentatge de llengües, és a partir de l’anàlisi, la reflexió, la interpretació i la imitació dels seus productes, que serà possible mostrar les veritables capacitats de l’instrument lingüístic. El contacte i l’estudi de les obres més rellevants de la tradició literària dels nostres àmbits lingüístics serà un motiu d’enriquiment que només el professorat de la matèria pot propiciar. A partir d’aquest context cal afavorir l’anàlisi i explicació dels fets literaris, situats en el seu context social, històric i cultural, per poder procedir a la crítica que suposa la interpretació i presa de posicions que serà potenciada per les activitats de versionat i imitació. Aquestes activitats es clouran amb la redacció d’anàlisi, comentaris, explicacions i crítiques dels textos literaris.\nEn el món d’avui, l’aprenentatge lingüístic no pot oblidar el paper que hi juguen els mitjans i les tecnologies de la informació i de la comunicació. Cal facilitar les eines necessàries per comprendre i interpretar críticament els seus productes, com són la publicitat i els diferents programes o gèneres, amb una atenció especial a les especificitats de les llengües i els llenguatges audiovisuals amb què es construeixen les seves produccions. Cosa que contribueix a construir també la capacitat per a esdevenir productor i comunicador de missatges susceptibles d’ésser vehiculats a través de diferents mitjans i tecnologies (competència mediàtica i digital).\nUn dels eixos fonamentals en les matèries lingüístiques (com ja s’ha vist en els altres nivells educatius) és la competència plurilingüe i intercultural que ha de ser a la base de tots els processos d’ensenyament-aprenentatge de les llengües i la literatura, les propostes del Marc Europeu Comú de Referència han de ser el substrat sobre el qual construir l’ensenyament i aprenentatge de les llengües.\nL’aprenentatge de llengües estrangeres, i més en un context de bilingüisme, contribueix decisivament a l’educació lingüística integral de l’alumnat de batxillerat, tal com es descrita en aquesta introducció, i aporta una perspectiva privilegiada per abordar la reflexió sobre el binomi llengua-comunicació des de la distància a la llengua objecte d’estudi, en què se situa el parlant-aprenent. Des d’aquest emplaçament distanciat, el parlant-aprenent es troba en posició per abordar, per exemple, les relacions entre llengua i cultura, endegar la reflexió sobre similituds i diferències de tipus pragmàtic o cultural entre llengües, prendre consciència sobre les diferents interpretacions que des d’altres societats es fan dels mateixos fets, o de les diferents formes que llengües i cultures tenen de configurar les regles de funcionament del sistema lingüístic, siguin aquestes regles gramaticals, fonològiques, pragmàtiques o discursives.\nLa lectura de textos en llengua estrangera es conforma, també, com a entorn privilegiat per a la presa de consciència sobre estratègies de lectura i sobre formes diferents d’abordar textos diferents.\nEl currículum de llengües estrangeres participa dels mateixos objectius globals i fonaments metodològics integradors que el currículum de llengua i literatura (catalana i castellana). Tanmateix, la limitació en quantitat i intensitat de contacte amb la llengua meta circumscrita a unes poques hores a la setmana obliga a una gradació del conjunt de competències meta plantejades i a la priorització d’àmbits de competències per sobre d'uns altres. L’objectiu ideal a assolir no és el d’un parlant que s’apropi al parlant nadiu, sinó el d’un usuari eficaç de la llengua meta en activitats de comunicació real. Així, l’eficàcia en la comunicació dels significats desitjats pels parlants-aprenents es prioritza per sobre de la seva correcció formal. Les activitats d’interacció i producció oral es prioritzen per sobre de la producció escrita, i la comprensió funcional i crítica de textos autèntics es més rellevant per les necessitats dels usuaris que la lectura unívoca centrada en la descodificació literal de paraules, oracions i paràgrafs expressament construïts per a exhibir determinats aspectes formals de la llengua meta.\nEl Consell d’Europa recomana que els països membres de la Unió Europea facilitin als seus ciutadans i ciutadanes formació lingüística funcionalment operativa també en una segona llengua estrangera. En les aules de segones llengües estrangeres, la gradació de metes és encara més urgent. Sembla convenient que des de la segona llengua estrangera es faci un esforç per aprofitar tots els coneixements i capacitats transferibles que els aprenents han adquirit o que estan en procés d’adquisició en les altres llengües de les quals posseeix un nivell més avançat.\nCompetències específiques de l’àmbit de llengües\nUna de les prioritats de tot el procés d’aprenentatge i, molt especialment, de les matèries lingüístiques és la d’aconseguir dotar l’alumnat de competència comunicativa. El desenvolupament d’aquesta competència suposa el diferent domini de llengües, tant oralment com per escrit, en múltiples suports i amb el complement dels llenguatges audiovisuals. Per la seva naturalesa, ha d’esdevenir una eina important per aprendre a aprendre i ha de possibilitar la interacció eficaç amb l’entorn. El treball amb una bona varietat de contextos i finalitats determinaran l’assoliment d’aquest objectiu.\nAquesta competència es desenvolupa en totes les matèries i, per tant, demana la coordinació del professorat del centre per afavorir-la. A més, cal tenir molt en compte la importància de la mediació i interacció oral com a eines per a la resta dels aprenentatges. El Marc Europeu Comú de Referència de les llengües és un instrument vàlid que contribueix a definir de forma operativa les diferents subcompetències i els diferents nivells d’assoliment de la competència comunicativa.\nLes matèries lingüístiques tenen una responsabilitat plena en el desenvolupament de la competència estètica i literària, si tenim en compte que la literatura és la màxima expressió de les possibilitats d’una llengua i una eina immillorable per a l’anàlisi, el coneixement i la reflexió sobre l’experiència humana. Així mateix, avala les possibilitats expressives i creatives de les llengües i afavoreix el desenvolupament de la pròpia competència comunicativa. A més, es troba en la base de construccions artístiques en altres formats expressius, com ara el cinema, les cançons, etc.\nLa competència plurilingüe i intercultural completa els plantejaments monolingües presents en moltes de les propostes “lingüístiques”. En l’àmbit de l’ensenyament de les llengües esdevé un nucli articulador dels seus aprenentatges, ja que planteja l’estudi de la diversitat i de la variació lingüística com un eix per desenvolupar el pensament propi i la pròpia identitat, i per aprofundir en la representació, la interpretació i comprensió de la realitat que ens envolta. En aquest punt caldrà tenir en compte les propostes del Marc Europeu Comú de Referència, substrat sobre el qual construir l’ensenyament i aprenentatge de les llengües.\nLes matèries lingüístiques participen també, com la resta de matèries d’aprenentatge, en el compromís de dotar l’alumnat de la competència en la recerca i el tractament de la informació. Els aspectes propis de l’àmbit es centren en la recerca i reflexió sobre l’entitat de la llengua i els llenguatges, i els múltiples aspectes de la reflexió literària. Sens dubte serà necessària una tasca important de coordinació amb la resta de l’equip docent per consensuar estratègies i itineraris que facilitin els mètodes de recerca, la sistematització de la informació, la utilització de les diferents fonts i la planificació i elaboració del producte final.\nEls continguts de les matèries lingüístiques es presenten en quatre apartats: a) dimensió estètica i literària; b) dimensió comunicativa; c) dimensió de recerca i tractament de la informació; i d) dimensió plurilingüe i intercultural.\nEls continguts de la matèria de llengua i literatura (catalana i castellana), en el primer curs, se centren en la dimensió estètica i literària. Els continguts tenen com a eix l’hàbit de la lectura i el desenvolupament de la competència de lector literari (aspecte fonamental i eix per a les activitats de reflexió i aprenentatge de la literatura, la llengua i els llenguatges audiovisuals); els tòpics, els moviments i els gèneres literaris; i l’expressió personal com a eina per a la interiorització i comprensió més profunda dels textos llegits i analitzats.\nEn el segon curs, els continguts se centren en la dimensió comunicativa i la dimensió plurilingüe i intercultural. Es plantegen els eixos per a l’ús comunicatiu de la llengua i dels llenguatges (elements compartits amb la resta de matèries) amb els recursos necessaris per a la participació en interaccions i la comprensió i producció de discursos orals, escrits i audiovisuals. La reflexió metalingüística necessària per al control, comprensió i correcció de les produccions apareix aquí com a clar referent de la funcionalitat que han de tenir aquests coneixements, superant una visió purament gramaticalista de l’aprenentatge d’una llengua.\nLa dimensió plurilingüe i intercultural, que cal treballar coordinadament amb els continguts de la llengua estrangera, pren com a punt de partida la reflexió metalingüística que afavoreix les transferències d’aprenentatges necessàries per al desenvolupament de la competència plurilingüe i intercultural. Els continguts se centren en els coneixements, procediments i actituds que cal emprar per afrontar la pluralitat de la nostra societat.\nLa dimensió de la recerca i tractament de la informació, present en els dos cursos, es pot considerar com una part de la dimensió comunicativa orientada a la iniciació en el camp de la investigació, que és un dels objectius centrals dels estudis superiors.\nPer desenvolupar els continguts caldrà la coordinació entre el professorat de totes dues matèries de llengua i literatura. Cada centre haurà de dissenyar un projecte propi de manera que s’evitin repeticions i s’afavoreixin relacions significatives.\nQuant al continguts de les llengües estrangeres, es presenten repartits en dos cursos. La seva organització no es presenta en llistats desvinculats entre si, sinó més aviat com un conjunt de continguts que s’aborden preferiblement a primer o a segon i que es reprenen de manera cíclica en un procés d’augment progressiu de la complexitat de l’actuació de l’aprenent.\nEls continguts de la matèria de llengua estrangera comparteix amb les de català i castellà l’estructuració en quatre dimensions en el benentès que, en el cas de la llengua estrangera, el treball s’organitzarà principalment a partir de les dimensió comunicativa.\nEls continguts de primer i segon presenten petites variacions, i s’ha d’entendre que la progressió de primer a segon curs vindrà marcada principalment per (a) la priorització a primer de batxillerat dels continguts integrats a l’àmbit de la comunicació oral; (b) les millores progressives en fluïdesa, complexitat, cohesió, coherència, adequació i correcció formal dels enunciats produïts o descodificats per l’aprenent; (c) la progressiva capacitat d’abordar temes més allunyats de la pròpia experiència personal, els quals poden ésser presentats de forma més abstracta, i d’abordar tasques de més alta demanda cognitiva; i (d) la lleugera disminució dels suports per a la comprensió i expressió de missatges durant la realització de les tasques.\nEn qualsevol cas, s’ha d’entendre que tots els continguts propis de primer de batxillerat són, per totes aquestes raons, continguts propis també de segon, i que el fet que determinats continguts estiguin situats preferiblement a segon no implica que a primer curs no es puguin portar a terme activitats introductòries que preparin a l’estudiant per al treball més sistematitzat a segon curs.\nDes de la perspectiva de la construcció dels sabers propis de cada matèria, totes les matèries s’han de plantejar el treball coordinat de la competència comunicativa. Per aquest motiu, tots els continguts d’aquesta dimensió s’han d’interpretar en la clau de cadascuna de les matèries.\nSi prenem com a referència l’aprenentatge de llengües estrangeres, el seu domini facilita l’accés i la transmissió de sabers en els diferents àmbits de coneixement acadèmic, alhora que aquests coneixements poden prendre noves perspectives en ser abordats com a temes de discussió en les classes de llengua estrangera. Així, doncs, tots aquests aspectes s’hauran d’atendre d’una manera especial quan s’utilitzi com a llengua vehicular de les matèries no lingüístiques alguna altra llengua que no sigui el català.\nEl mateix que s’ha dit respecte a la dimensió comunicativa cal aplicar-ho a la dimensió de recerca i tractament de la informació. Entre tot el professorat caldrà pactar els continguts pensant, sobretot, en la realització del treball de recerca.\nLa coordinació, i en la mesura del possible integració, de totes les matèries lingüístiques és el primer que cal fer d’una manera global per aconseguir un bon domini de les llengües. Com diu el Marc Europeu Comú de Referència, els humans tenim una competència subjacent comuna, la competència plurilingüe i intercultural, el desenvolupament de la qual demana una coherent coordinació de tot el professorat. Hi ha un primer nivell de coordinació, bàsic i imprescindible, que consistiria en la informació del que es fa en cadascuna d’elles. L’ideal, però serà l’articulació dels objectius i continguts.\nEn aquest camp hi ha molts elements que es poden compartir, tot evitant les repeticions inútils. A continuació proposem alguns exemples:\n· Ús de les estratègies necessàries per prendre la paraula o intervenir en el moment adequat i col·laborant perquè la interacció sigui reeixida; i per defensar els punts de vista personals amb precisió i respecte cap a les altres persones.\n· Lectura i treball sistemàtic de textos de tipologia diversa, amb interpretació guiada de les idees complexes i posicionament crític davant del text literari, dels mitjans de comunicació o altres.\n· Observació atenta de discursos de tota mena, identificació del registre lingüístic i del gènere o tipologia, si s’escau, i anàlisi pragmàtica dels mateixos per a una captació rigorosa del contingut, a fi d’adoptar una posició crítica en la seva interpretació.\nD’una manera general, les ciències socials i les matèries lingüístiques tenen en comú l’aproximació a l’actualitat política, econòmica, social, cultural a través de la lectura de la premsa ‑impresa o en format digital‑ i el visionat de noticiaris, atès que afavoreixen el debat sobre les causes i conseqüències dels esdeveniments del nostre entorn. A més, l’ús des de llengües estrangeres faciliten l’accés a fonts d’informació internacionals. D’aquesta manera, l’estudiant confronta les formes d’enfocar la realitat en els mitjans de comunicació als quals tenen accés habitualment, amb d’altres que poden diferir molt pel tractament de l’actualitat que hi manifesten.\nLa descentralització cultural i l’ingrés en una nova comunitat de parlants a través d’una llengua estrangera són elements que contribueixen a millorar la comprensió i afavoreixen el respecte envers formes de fer i de dir d’altres cultures més o menys allunyades de la pròpia.\nAixí mateix, el treball sobre les manifestacions artístiques de la literatura universal o sobre el cinema en versió original permet explorar temes, obres i autors a través d’una llengua estrangera i presenta oportunitats per abordar el valor de les diferents llengües i cultures.\nPer al desenvolupament del currículum és molt necessària la coordinació de tot el professorat. Es tracta d’afavorir l’enfocament comunicatiu i la recerca i el tractament de la informació en relació amb tots els continguts de les matèries. El fet que totes les llengües tinguin una mateixa estructura de currículum i que el català i el castellà prenguin, a més, els mateixos continguts, n’hauria de facilitar l’acord. Per això, la planificació coordinada entre tot el professorat de llengües i entre aquest professorat i el de les altres matèries és essencial per garantir una millora substancial en l’educació lingüística integral de l’alumnat de batxillerat.\nLa llengua s’aprèn mitjançant el seu ús en situacions que incitin a l’ús de recursos variats. Per això, caldrà plantejar unitats d’ensenyament-aprenentatge-comunicació que afavoreixin les interaccions per aprendre, la reflexió sobre l’elaboració dels discursos i el treball col·laboratiu per tal de comunicar els coneixements elaborats o assolits.\nUn element complementari afavoridor de l’aprenentatge de llengües és la presa de consciència sobre la relació entre els significats i les formes lingüístiques que vehiculen aquests significats. El treball de sensibilització sobre formes gramaticals, marcadors discursius, efectes pragmàtics dels enunciats, de la sintaxi de la imatge, etc., és només útil si s’organitza de forma subordinada a, i a partir de, les activitats de comunicació real, en situacions reals o simulades, que es desenvolupen a l’aula de llengua catalana, castellana o estrangera.\nSegons això les seqüències de continguts no es faran a partir de la lògica de les teories lingüístiques, literàries o dels llenguatges audiovisuals, sinó a partir d’unitats comunicatives, que, en cas de tractar-se d’una llengua estrangera, caldrà atendre especialment perquè siguin significatives.\nLa lectura d’obres de literatura, de la premsa, l’audició de cançons i recitals de poesia, l’assistència a obres teatrals i cinema, el visionat d’audiovisuals o d’altres, ha de permetre establir relacions entre textos, idees i situacions socials i històriques, com a eina per a la construcció de la pròpia identitat en integrar-se en la cultura oberta, viva, actual i diversa de la nostra societat. Per tant, caldrà guardar l’equilibri que contempli les obres de reconeguda vàlua que facin presents diferents tòpics, moviments i gèneres literaris i que rastregi les manifestacions populars i més properes a l'alumnat per cercar-hi els elements que els emocionen i mouen.\nL’estudi de la literatura ha de partir del contacte directe amb les obres la qual cosa fa necessari disposar de material que ajudi a la contextualització i a la interpretació d’acord amb les coordenades del moment de la creació.\nEls objectius fonamentals del treball sobre els textos, i d’altres produccions com les que abans s’han citat, seran l’estudi de la manipulació lingüística i d’altres llenguatges, la vehiculació de valors, la potència expressiva i, molt especialment, el contrast amb la vivència personal, l’acostament a la realitat actual per tal d’establir-ne un diàleg que faci esdevenir ben viu el llegat clàssic. Amb aquesta finalitat, entre d’altres, sembla adient tant el treball d’imitació, de transformació en altres gèneres i formats com la comparació, anàlisi i crítica de les diferents versions que d’aquestes obres es pugui disposar.\nAtès que l’element estructurador de les activitats docents són els continguts relacionats centralment amb la literatura i els mitjans de comunicació, caldrà assegurar que en les diferents llengües i cursos es tenen en compte les diferents perspectives de l’estudi de cada un d’aquests continguts: els diferents gèneres / formats, els tòpics, els moviments literaris...\nLa matèria es desenvolupa en dos cursos, però ja que cal fer-ho en les dues llengües, caldrà articular de manera que no es repeteixin innecessàriament, però s’estableixin relacions significatives.\nPel que fa a les llengües estrangeres, s’aprenen principalment mitjançant l’ús. L’aprenentatge de llengües segueix un procés no lineal on l’usuari-aprenent construeix, posa a examen, verifica i reconstrueix hipòtesis sobre el funcionament de la llengua meta. Durant tot el procés l’aprenent, en el seu intent de codificar en llengua meta els seus propis significats, crea enunciats que es desvien de la norma. El pas per fases de creació d’enunciats agramaticals és un pas necessari en el procés d’aprenentatge, i els errors produïts pels usuaris-aprenents en les activitats comunicatives s’han d’entendre com a estadis indispensables en el procés d’adquisició i, alhora, com a elements que aporten al professorat pistes sobre el treball metalingüístic que de manera més o menys conscient porta a terme l’aprenent-usuari.\nLa interacció entre aprenent i expert o entre aprenents és alhora objectiu i mitjà essencial per a l’aprenentatge de llengües, per la qual cosa garantir l’ús normalitzat de la llengua meta com a llengua vehicular de l’aula és un principi metodològic irrenunciable al batxillerat. L’elecció de temes de conversa i debat per a l’aula de llengua estrangera ha de defugir dels habituals tòpics triats per a exemplificar estructures gramaticals predeterminades i d’assumptes inicialment interessants que queden desvirtuats per la utilització de textos inautèntics, i ha d’optar per abordar temes que interpel·lin el jovent de manera que aquest s’impliqui en les converses o debats.\nD’altra banda, l’ús de temes procedents de les matèries de llengües i literatura com a objecte de discussió a l’aula de llengua estrangera és pertinent i enriquidor, i dóna peu a abordar de forma oberta continguts emmarcats en les dimensions plurilingüe i pluricultural, i estètica i literària de la matèria de llengua estrangera. Alhora aquest procés contribueix de manera decisiva al desenvolupament de la capacitat de reflexió metalingüística i metadiscursiva de l’aprenent, la qual cosa repercuteix favorablement en la millora de les seves habilitats lingüístiques i comunicatives en les altres llengües que fa servir habitualment o/i que està en procés d’aprendre.\nD’una manera semblant al que es fa en català i castellà, cal la utilització d’estratègies de promoció de lectura extensiva a l’aula de llengua estrangera (biblioteca d’aula, book-crossing, etc) amb obres --adaptades o no-- interessants per als lectors i lectores als quals van adreçades que fomentin la lectura per plaer i millorin els hàbits lectors. A més, les activitats de lectura guiada de fragments d’obres literàries i la lectura d’algunes d’obres completes curosament seleccionades contribueix al desenvolupament de la competència literària i estètica.\nLa finalitat comunicativa de les tasques proposades ha de ser compresa i compartida pels aprenents, únic camí perquè les activitats es portin a terme amb alguna garantia d’èxit. La inclusió de temes de conversa o debat a l’aula relacionats amb autors o personatges literaris pot ajudar a millorar la cultura literària i històrica dels aprenents.\nLes diferents possibilitats d’accés a la llengua estrangera (activitats extracurriculars, viatges, etc.) dels estudiants d’una mateixa aula de batxillerat fa necessària la previsió d’ajustaments per atendre la diversitat a l’aula.\n1. Llegir, analitzar, explicar, apreciar i valorar de manera crítica textos literaris, per tal d’interpretar-ne l’expressió de diferents contextos històrics i socials i com a element cabdal de plaer i d’enriquiment personal, valorant les aportacions de la literatura a la representació i interpretació del món i de la peripècia humana.\n2. Expressar oralment, per escrit i amb l’ús de diferents mitjans de comunicació de manera coherent, organitzada i amb l’ús dels recursos adients les vivències, anàlisis i explicacions que han tingut com a base les lectures dels textos literaris.\n3. Participar de manera activa, reflexiva i crítica en interaccions comunicatives de diferent mena que són necessàries per a la realització de tasques, la construcció de coneixements o participació en la vida social.\n4. Comprendre discursos orals i escrits propis dels diferents contextos de la vida social i cultural, i especialment dels àmbits acadèmics i dels mitjans de comunicació.\n5. Ser capaç de construir discursos coherents, correctes i adequats a las diverses situacions de comunicació i a les diferents finalitats comunicatives, especialment en l’àmbit acadèmic. Ser crític amb les pròpies produccions, per millorar-ne l’eficàcia comunicativa.\n6. Fer, del coneixement gramatical, una eina eficaç per a aprofundir en la comprensió, anàlisi i comentari de textos i en la planificació, composició i correcció de les produccions pròpies.\n7. Obtenir, interpretar i valorar informacions de diversos tipus i opinions diferents, emprant amb autonomia i esperit crític les tecnologies de la informació i comunicació.\n8. Conèixer i valorar la riquesa de la realitat plurilingüe i pluricultural del món actual i més concretament de Catalunya i d’Espanya.\n9. Analitzar els diferents usos socials de les llengües i evitar els estereotips lingüístics que suposen judicis de valor i prejudicis.\n1. Valorar les llengües estrangeres com a mitjans per comunicar, com a eines d’aprenentatge, tant per accedir a d’altres coneixements i informacions, com per transformar-los o crear-ne de nous i com a instrument que obre possibilitats d’accés a l’oci i al plaer estètic.\n2. Participar en converses cara a cara, telefòniques o electròniques amb parlants nadius i no nadius sobre temes relatius a l’entorn on es mou l’aprenent, com ara els estudis, l’oci, el dia a dia o els temes d’actualitat, i fer front a la major part de situacions lingüístiques que poden aparèixer en el moment que la llengua objecte d’aprenentatge esdevé la principal llengua de comunicació (viatges, intercanvis, …).\n3. Produir un discurs eficaç, senzill i coherent sobre temes que li són familiars o d’interès personal i descriure fets i experiències, somnis, esperances i ambicions, i donar raons i explicacions de les opinions i projectes de manera breu i entenedora.\n4. Comprendre les idees principals d’informacions orals i escrites clares sobre temes relatius a l’entorn on es mou l’aprenent: els estudis, l’oci, el dia a dia, i de temes d’actualitat.\n5. Comprendre globalment i gaudir d’obres completes originals rellevants per als aprenents, com ara contes o novel·les breus, pel·lícules, documentals, còmics, cançons, produccions digitals, etc. Fent servir, si s’escau, diferents tipus de suport (diccionaris, glossaris, subtítols…).\n7. Prendre consciència del propi procés d’aprenentatge, de les estratègies per aprendre i dels recursos a l’abast, i desenvolupar un grau d’autonomia suficient que al final de l’escolaritat li permeti prosseguir l’aprenentatge de les llengües estrangeres ensenyades al centre, i iniciar-se en l’aprenentatge d’altres llengües.\n8. Valorar críticament diferents expressions culturals i artístiques lligades a la realitat lingüística i social de les comunitats que parlen la llengua estrangera, per tal d’aconseguir una millor comprensió de cultures distintes a la pròpia, i una millor comunicació amb els seus parlants, comprenent alhora el valor relatiu de les convencions socioculturals.\n9. Conèixer i valorar la riquesa de la realitat multilingüe i pluricultural del món actual. Prendre consciència de les varietats d’ús de la llengua meta com a llengua primera, segona o llengua de comunicació internacional en diferents zones geogràfiques del món, i en diferents àmbits d’ús: comerç, ciència, lleure, relacions personals, etc.\n10. Acceptar com a part ineludible de l’aprenentatge l’ansietat produïda quan es troben entrebancs en la comunicació en llengua estrangera. Desenvolupar estratègies per a superar la inseguretat pròpia, i sensibilitat envers les dificultats dels parlants al·lòctons quan parlen la pròpia llengua.\n· Gestió fluida i espontània de les interaccions orals, escrites i audiovisuals per a la realització de les tasques acadèmiques i per a la construcció del coneixement.\n· Ús de les estratègies necessàries per adequar-se en cada moment als altres participants en la interacció i per col·laborar-hi eficaçment.\n· Participació en converses i discussions amb flexibilitat i eficàcia, matisant les pròpies opinions i responent adequadament en situacions d’humor, doble sentit, formals o de caire col·loquial.\nComprensió de discursos literaris orals, escrits i audiovisuals\n· Lectura, anàlisi i comprensió crítica de textos literaris orals, escrits o audiovisuals, per tal d’interpretar-ne l’expressió de diferents contextos històrics i socials i perquè constitueixin un element cabdal de plaer i d’enriquiment personal.\n· Lectura en veu alta i comentari d’obres breus i de fragments representatius de les distintes èpoques, gèneres i moviments, de manera que es reconeguin les formes literàries característiques, es prengui consciència de certs temes i de l’evolució de la manera de tractar-los.\n· Comentari interpretatiu de textos literaris orals, escrits o audiovisuals rellevants de la nostra història, tot relacionant-los amb els corrents estètics i literaris en els quals s’inscriuen i per fer la comparació amb altres grans figures de la literatura universal.\n· Consolidació de l’autonomia lectora i apreciació de la literatura com a coneixement d’altres móns, temps i cultures.\n· Utilització autònoma de la biblioteca del centre, de les de l’entorn i de biblioteques virtuals.\n· Comprensió, anàlisi i conceptualització de l’oferta ficcional i literària de la societat dels nostres dies.\n· Elaboració de textos amb voluntat literària per tal d’expressar les posicions pròpies sobre les vivències del jo, a partir de l’anàlisi i la imitació tècnica de models dels escriptors i escriptores que han estat objecte d’anàlisi.\n· Planificació de l’estructura del discurs en relació amb els gèneres, dins de l’expressió estètica i literària, tot aprofundint en els gèneres tradicionals: prosa, poesia i teatre.\n· Identificació de les formes retòriques que constitueixen els recursos més habituals del llenguatge literari, amb especial atenció al llenguatge poètic.\n· Composició escrita i audiovisual de petites seqüències de teatre, cançó, guió cinematogràfic, còmic, publicitat…, amb especial atenció al llenguatge literari.\n· Aplicació de la reflexió metalingüística i metacognitiva (adequació, coherència, cohesió i correcció) com a base de regulació en l’elaboració dels textos de creació pròpia.\n· Coneixement de la literatura popular (oral o escrita) a partir de produccions de tota mena que en facilitin el seu apropament, com cançons, productes audiovisuals...\n· Identificació de la simbologia, dels estereotips i els tòpics de l’imaginari col·lectiu de la nostra societat dins de missatges literaris i audiovisuals (cançons, pel·lícules…).\n· Identificació i contextualització de manifestacions literàries diverses en l’estructura dels diferents gèneres literaris, tal com apareixen en els contextos històrics i culturals: narratius, poètics, teatrals o d’altres.\n· Reflexió sobre els grans temes de la literatura i el cinema, relacionant-los en obres de gèneres diversos i focalitzant-ho, bàsicament, en autors I autores contemporanis.\n· Reconeixement de les convencions, interpretacions i adaptacions d’obres representatives de la nostra història literària en el teatre, el cinema i en altres manifestacions estètiques.\n· Les formes i temes narratius al llarg de la història: de la prosa de Ramon Llull a la novel·la cavalleresca: Tirant lo Blanc i Curial e Guelfa. Literatura popular: rondalles. El desenvolupament de la novel·la realista i naturalista: Narcís Oller. De la novel·la realista als nous models narratius en el segle XX: narrativa modernista (Víctor Català), narrativa de postguerra (Mercè Rodoreda, Josep Pla), narrativa contemporània (Pere Calders, Manuel de Pedrolo).\n· Poesia: formes i temes. De la poesia trobadoresca a la poesia del segle XV: Ausiàs March. La poesia popular. La Renaixença al segle XIX: poesia (Jacint Verdaguer). La poesia del segle XX: poesia modernista (Joan Maragall, L’Escola mallorquina), noucentista (Josep Carner), avantguardista (Joan Salvat-Papasseit, J.V. Foix). La poesia fins als anys quaranta (Carles Riba); la poesia de postguerra (Salvador Espriu, Pere Quart); la poesia contemporània (Miquel Martí i Pol).\n· Teatre: formes i temes. Del teatre popular al teatre del segle XIX: la Renaixença (Àngel Guimerà). El teatre del segle XX: teatre modernista (Santiago Rusiñol); teatre fins als anys quaranta (J.M. de Sagarra), teatre de postguerra (Joan Oliver, Joan Brossa); teatre contemporani.\n· Evolució de l’assaig al llarg del segle XX (Joan Fuster).\n· Les formes i temes narratius al llarg de la història: de l’èpica medieval i les formes tradicionals del relat a la novel·la. Cervantes i la novel·la moderna. El desenvolupament de la novel·la realista i naturalista en el segle XIX. De la novel·la realista i naturalista als nous models narratius en el segle XX. La novel·la i el conte hispanoamericans en la segona meitat del segle XX.\n· La poesia: formes i temes. De la lírica popular i culta de l’Edat mitjana a les noves formes i temes de la poesia del Renaixement i el Barroc. Les innovacions de la lírica romàntica. De Bécquer i el Simbolisme a les Avantguardes. Tendències de la lírica en la segona meitat del segle XX. La presència de la poesia hispanoamericana.\n· El teatre: formes i temes. Dels orígens del teatre en l’edat mitjana al teatre modern. Lope de Vega i el teatre clàssic espanyol, característiques, significat històric i influència en el teatre posterior. La constitució del teatre realista i costumista en el segle XVIII. El teatre romàntic. Tradició i renovació en el teatre del segle XX.\n· L’assaig: els orígens del periodisme i de l’assaig en els segles XVIII i XIX. L’evolució de l’assaig al llarg del segle XX.\n· Idear, planificar i executar individualment o en grup projectes de recerca en literatura, en la realització dels quals calgui la captació, selecció processament i interpretació de dades i la comunicació oral, escrita i/o audiovisual dels resultats.\n· Identificar i localitzar la informació contrastant-ne el seu rigor i credibilitat.\n· Elaboració de continguts interpretant la vinculació entre diverses informacions i ampliant el coneixement.\n· Comunicació pertinent del producte final i de les conclusions, a partir del coneixement dels canals de difusió.\n· Consciència de la dimensió ètica del maneig i ús de la informació (conèixer la forma adequada de respectar els drets d’autoria, de citar adequadament les fonts consultades seguint alguna norma acceptada, d’ús ètic de la informació obtinguda).\n1. Llegir, analitzar, comprendre, interpretar i comentar els aspectes contextuals, referencials i vivencials d’obres escrites o audiovisuals de reconeguda vàlua literària o estètica, en tant que estableixen una clara relació entre la ficció, l’artificiositat i la realitat humana i com a expressió del context històric i social al qual pertanyen.\n2. Identificar els diversos gèneres literaris i les seves característiques, i també els grans temes de la literatura, les icones de l’imaginari col·lectiu i els recursos literaris en les obres de la literatura i el cinema, tant dins de la nostra cultura com en altres manifestacions culturals universals.\n3. Elaborar textos escrits amb finalitat estètica, a partir de l’anàlisi, imitació o inspiració en models dels escriptors i escriptores que han estat objecte d’anàlisi, aportant elements de la pròpia creativitat i de la visió personal i col·lectiva de la realitat, utilitzant els gèneres que són pertinents en cada creació i planificant el discurs adaptant-lo a les característiques.\n4. Conversar de manera raonada usant les estratègies necessàries per superar col·laborativament les dificultats que poden sorgir en les situacions comunicatives pròpies de les tasques acadèmiques, fent ús dels elements verbals i no verbals adequats a cada situació.\n5. Realitzar treballs sobre temes literaris, tenint en compte els components d’un treball acadèmic i tenint cura de la comunicació dels resultats, nous coneixements o el producte final de forma oral, escrita o audiovisual de manera que respecti la formalitat pròpia d’aquests treballs.\n6. Planificar la captació i la selecció de les informacions amb les valoracions crítiques de les fonts emprades; elaborar i organitzar la informació obtinguda per tal que sigui susceptible d’anàlisi i discussió, i afavoreixi la construcció de nous coneixements.\n7. Llegir significativament durant el curs les obres programades de les literatures catalana i castellana, tot valorant-ne l’enriquiment personal aportat.\n8. Cooperar amb els companys i companyes en la realització de tasques d’aprenentatge, tot demostrant capacitat d’organitzar-se, responsabilitzar-se, compartir la informació i avaluar el funcionament de l’equip de treball.\n9. Aplicar sistemàticament els coneixements metacognitius, lingüístics, sociolingüístics, pragmàtics, discursius (adequació, coherència i cohesió) i de correcció en l’elaboració de textos orals, escrits i audiovisuals propis, de manera que es promogui l’assoliment de l’autonomia i el rigor en la correcció i autoavaluació de les pròpies competències comunicatives.\n· Gestió fluida i espontània de les interaccions orals escrites i audiovisuals per a la realització de les tasques acadèmiques i per a la construcció del coneixement.\n· Ús de les estratègies necessàries per adequar-se en cada moment als altres participants en la interacció i per col·laborar eficaçment amb ells i elles, sigui quin sigui el domini que tinguin de la llengua.\n· Observació atenta de la varietat de discursos, identificació del registre lingüístic i del gènere o tipologia, si s’escau, i anàlisi pragmàtica dels mateixos per a una captació rigorosa del contingut, a fi d’adoptar una posició crítica en la seva interpretació.\n· Lectura i treball sistemàtic de discursos diversos, amb interpretació guiada de les idees complexes i posicionament crític davant del text literari, dels mitjans de comunicació o altres.\n· Identificació i contextualització de manifestacions mediàtiques diverses en especial atenció a l’estructura dels gèneres literaris i periodístics.\n· Utilització autònoma de la biblioteca del centre, de les de l’entorn i de les biblioteques virtuals.\n· Cerca i elaboració de conceptes o idees útils per a l’organització i per al desenvolupament general del discurs, i posicionament o comentari crític sobre la informació elaborada.\n· Coneixement i ús de les tècniques de maneig de les idees per a l’elaboració de discursos, aplicant els coneixements adquirits també en altres matèries: presa d’apunts, pluja d’idees, ordenació en esquemes i mapes conceptuals.\n· Planificació de l’estructura del discurs en relació amb els gèneres dins de cada registre, fonamentalment en els dels mitjans de comunicació.\n· Organització del discurs en funció de l’ús de recursos verbals i no verbals (audiovisuals) de suport, atenent el nivell d’interacció amb altres parlants (dialèctica, correcció, assertivitat).\n· Coneixement i ús de les tècniques de comunicació audiovisual, tot relacionant els elements verbals i no verbals en l’expressió i la presentació de les idees, experiències o sentiments.\n· Elaboració de missatges orals, escrits i audiovisuals a partir de les estructures de cada una de les tipologies textuals o audiovisuals concretes.\n· Anàlisi i reconeixement de les exigències dels diferents tipus de text que possibiliti la interiorització de les diverses regles de funcionament i el seu ús conscient.\n· Aplicació reflexiva de les característiques lingüístiques segons les diferents necessitats discursives: persuasió, explicació, mandat, expressió de la pròpia opinió, narració, descripció objectiva de fets o situacions...\n· Ús de connectors, tant per a fer front a les necessitats anafòriques per aconseguir la cohesió textual, com dels marcadors de les relacions entre els diferents segments significatius (adverbis, locucions, conjuncions, preposicions, etc.).\n· Anàlisi de les relacions significatives entre les paraules en relació amb la coherència dels textos i la seva adequació al context, amb una atenció especial als contextos acadèmics i socials.\n· Reconeixement dels diferents nivells d’ús de la llengua i de les necessàries convencions que cada utilització comporta.\n· Ús de les normes ortogràfiques, gramaticals i tipogràfiques en la realització dels textos propis.\n· Reconeixement i ús dels recursos lingüístics i paralingüístics d’inclusió dels discursos i les aportacions dels altres en el propi (citacions, referències...).\n· Reconeixement i ús de la correlació entre la imatge, el so, el gest i la paraula en els productes comunicatius orals i audiovisuals.\n· Capacitat d’utilitzar els coneixements sobre el funcionament de la llengua per a l’autoavaluació i correcció de les produccions pròpies.\n· Idear, planificar i executar individualment o en grup projectes de recerca de temàtica diversa, en la realització dels quals calgui la captació, selecció processament i interpretació de dades i la comunicació oral, escrita i/o audiovisual dels resultats.\n· Consciència de la dimensió ètica del maneig i ús de la informació (conèixer la forma adequada de respectar els drets d’autoria, de citar adequadament les fonts consultades seguint alguna norma acceptada, d’ús ètic de la informació obtinguda...).\n· Estratègies per a l’anàlisi dels recursos verbals i no verbals de les llengües que s’utilitzen en la construcció de la comunicació o discurs oral, escrit o audiovisual.\n· Coneixement dels trets comuns i diferencials de les llengües, en especial de la seva organització en sistemes interconnectats: el so (i els sistemes d’escriptura), les paraules (creació i derivació, construcció de significats, els manlleus, les paraules internacionals...), la manera d’organitzar-les i les oracions (ordre de les paraules, temps verbals, components de les oracions...), i els discursos (connexions entre idees o els diferents tipus de text).\n· Reflexió sobre els usos socials de la llengua. La llengua i el poder: sexisme, violència i discriminació sociocultural als usos lingüístics.\n· Reconeixement i valoració de la situació de les llengües al món. Famílies de llengües: la classificació genètica de les llengües. L’evolució de les llengües (naixement, vida i mort) i les polítiques que atenyen aquestes situacions. La família de llengües romàniques i els països on es parlen. Llengua o llengües oficials dels països on es parlen moltes llengües i hi ha presència de llengües europees.\n· Coneixement de la situació lingüística a Europa, Espanya i Catalunya: les famílies de llengües; llengües europees i les de l’emigració; les varietats dintre d’una llengua; territoris on es parlen les llengües europees; els sistemes d’escriptura; les llengües i els estats; les grans llengües i les llengües minoritàries; les polítiques lingüístiques per a l’ensenyament o gestió del multilingüisme europeu.\n· Percepció de les dificultats de comunicació amb persones que parlen altres llengües, especialment amb les de l'entorn més proper. Ús de les estratègies necessàries per resoldre aquestes i altres dificultats que es poden produir en situacions d’interacció multilingüe o pluricultural, tot acceptant les peculiaritats de les altres llengües o cultures presents.\n· Identificació i adaptació a les característiques de les diferents cultures presents en situacions multilingües; gestió de l’alternança de llengües (o de les varietat d’una mateixa llengua) presents en aquestes situacions i de les rutines conversacionals segons les necessitats de comunicació, de manera que es faciliti la cooperació per a dur a bon port la interacció.\n· Domini de la competència comunicativa en més d’una llengua per realitzar intercanvis comunicatius amb parlants d’altres llengües en situacions multilingües: quotidianes en els mitjans de comunicació, al carrer o en l’ús de les TIC, en especial per a la realització de tasques acadèmiques.\n· Ús del coneixement de les llengües romàniques com a bagatge que facilita l'accés a altres llengües de la mateixa família, especialment en la comprensió de textos escrits.\n· Consciència de pertinència a una comunitat lingüística, social i cultural on el català és vehicle de cohesió social i per a la construcció de la identitat i de la cultura. Alhora sensibilitat per comprendre la complexitat i diversitat de relacions que cadascú manté amb les llengües i cultures.\n· Valoració crítica i rebuig dels prejudicis relatius a les llengües: llengües fàcils i difícils; llengües primitives i llengües de cultura; llengües sense gramàtica; llengües aptes per a la ciència o no; llengües superiors i inferiors; llengües riques i matisades, i llengües pobres.\n· Valoració positiva i respecte vers les persones que parlen altres llengües o varietat lingüística amb interès per conèixer i apreciar la cultura, història, geografia, folklore, literatura i costums dels llocs d'origen de l'alumnat nouvingut a les aules.\n· Reconeixement i actitud crítica davant dels missatges que suposin qualsevol tipus de discriminació rebuig o negació d’altri, i voluntat de superar els prejudicis. Ús d’un llenguatge no discriminatori i respectuós amb les diferències.\n· Consciència de les pròpies actituds davant les diferències de llengües i cultures, i valoració de la riquesa que comporta l’acceptació de la varietat lingüística i cultural.\n1. Comentar el contingut de textos orals, escrits o audiovisuals per tal de confrontar-los amb els propis coneixements o amb informació obtinguda en altres fonts, i ser capaç d’adoptar una posició crítica, ben argumentada i constructora de l’opinió personal.\n2. Realitzar exposicions orals on es desenvolupin temes d’un àmbit curricular, social, cultural o literari, després d’haver realitzat un procés de documentació, d’organització d’idees i de planificació de l’estructura del discurs, i adequar les tècniques de suport audiovisual a la dinàmica de l’exposició i a les especificitats dels destinataris i destinatàries.\n3. Elaborar missatges escrits amb finalitats diverses, tot adaptant l’estructura de cadascun dels textos al tipus de discurs que més s’adigui a les necessitats comunicatives, tot valorant la reflexió i l’aplicació dels criteris d’adequació, coherència, cohesió i correcció en el producte final.\n4. Aplicar sistemàticament els coneixements metacognitius, lingüístics, sociolingüístics, pragmàtics, discursius (adequació, coherència i cohesió) i de correcció com a base de regulació en l’elaboració de textos orals, escrits i audiovisuals propis, de manera que es promogui l’assoliment de l’autonomia i el rigor en la correcció i autoavaluació de les pròpies habilitats comunicatives.\n5. Realitzar treballs sobre temes literaris o relacionats amb temàtiques d’actualitat social o cultural dels mitjans de comunicació, tenint en compte els components d’un treball acadèmic i tenint cura de la comunicació dels resultats, nous coneixements o el producte final de forma oral, escrita o audiovisual de manera que respecti la formalitat pròpia d’aquests treballs.\n6. Llegir significativament durant el curs les obres programades de les literatures catalana i castellana, tot valorant-ne l’enriquiment personal aportat.\n7. Planificar la captació i la selecció de les informacions amb les valoracions crítiques de les fonts emprades; elaborar i organitzar la informació obtinguda per tal que sigui susceptible d’anàlisi i discussió, i afavoreixi la construcció de nous coneixements.\n8. Cooperar amb els companys en la realització de tasques d’aprenentatge demostrant capacitat d’organitzar-se, responsabilitzar-se, compartir la informació i avaluar el funcionament de l’equip de treball.\n9. Analitzar i valorar críticament l’ús de la llengua en tant que transmissora de pensament objectiu i subjectiu i, en aquest sentit, subjecte a les normes socials i de convivència, al dret de les persones, a les relacions d’igualtat i de tracte interpersonal, tot defugint els prejudicis associats a determinats usos lingüístics que representen exclusió, rebuig o negació d’altri.\n10. Conèixer i valorar la riquesa lingüística que representa la realitat social de Catalunya i d’Espanya i ser capaç d’establir relacions semàntiques, lèxiques i estructurals entre les pròpies llengües d’ús i les altres llengües de la comunitat lingüística internacional.\n· Utilització de forma habitual la llengua estrangera com a llengua vehicular a classe.\n· Participació activa en converses reals cara a cara i a través de mitjans electrònics, que abordin diverses situacions i temes rellevants per a l’aprenent.\n· Ajustament de la forma d’intervenir en la conversa tenint en compte el grau de familiaritat amb l’interlocutor i el grau de formalitat del context.\n· Agafar i cedir el torn de paraula de forma apropiada.\n· Comprovació de la comprensió quan es troben dificultats en la conversa, i demanda i oferiment d’aclariments.\n· Participació activa en discussions o debats orals sobre temes familiars i rellevants per a l’aprenent, o en fòrums digitals, escoltant o llegint atentament, expressant de manera breu la pròpia opinió.\n· Correspondència informal simple amb finalitats diverses, tant en suport paper com per via electrònica, respectant les convencions de cada gènere i mostrant nivells de correcció formal suficient per l’eficàcia del missatge.\n· Alt grau de comprensió del discurs propi de l’aula tant oral com per escrit: instruccions per executar les tasques de classe, organització de la feina, explicacions del professorat i dels companys i companyes.\n· Comprensió bàsica de la funció i la intenció discursiva principal de diferents documents orals i escrits.\n· Comprensió dels elements centrals de narracions, explicacions i converses autèntiques enregistrades en àudio o vídeo amb durada, complexitat cognitiva, lingüística i discursiva limitades, en condicions determinades: situacions de la vida quotidiana, en varietats estàndard de la llengua, amb unes condicions d’audibilitat i intel·ligibilitat favorables.\n· Identificació de les idees principals i extracció d’ informacions específiques principals de varietat de tipus de textos orals i escrits sobre temàtiques d’interès general i de divulgació de diferents camps del saber provinents de mitjans no especialitzats.\n· Lectura extensiva de novel·les graduades i d’obres amb valor literari accessibles, completes o adaptades.\n· Narració oral o escrita simple i eficient d’episodis biogràfics, anècdotes personals i relats històrics o de ficció molt breus.\n· Descripció oral o escrita de persones, objectes i llocs amb una finalitat comunicativa.\n· Explicacions senzilles al voltant d’un tema d’interès prèviament preparat, tot explicant raonadament les opcions personals, amb el suport d’elements visuals i/o d’un breu esquema.\n· Argumentació bàsica de les pròpies idees en debats o discussions a l’aula.\n· Exposició oral de treballs personals o de grup, elaborats amb anterioritat, on s’estableixen relacions de causa i efecte.\n· Recitació o dramatització de textos propis o aliens en actuacions en viu preparades amb anterioritat, o enregistrades en àudio o vídeo.\n· Reflexió a partir d’activitats de comunicació sobre algunes regles bàsiques de funcionament del sistema gramatical (fonologia, morfosintaxi, semàntica) i sobre normes pragmàtiques i discursives bàsiques, mitjançant processos d’inducció o deducció.\n· Interrelació i integració dels coneixements sobre la llengua i la comunicació adquirits en diferents contextos d’aprenentatge formal i no formal (classes de llengües primeres i estrangeres, classes d’altres matèries, vida escolar i privada).\n· Utilització eficient dels coneixements sobre la llengua i la comunicació adquirits en diversos contextos formals i no formals per a millorar la comprensió i expressió pròpies en llengua estrangera.\n· Presa de consciència sobre els propis processos d’aprenentatge de la llengua, la utilitat de les estratègies desenvolupades en la comprensió i producció de missatges.\n· Autoavaluació de les pròpies fortaleses, dificultats a l’aprenentatge i competències en llengua estrangera assolides. Identificació dels progressos i d’àrees de millora prioritàries.\n· Presa de consciència sobre la influència dels aspectes emocionals sobre l’aprenentatge de la llengua estrangera, i desenvolupament d’estratègies per a superar la inseguretat pròpia del parlant al·lòcton.\n· Interpretació d’informacions presentades de forma gràfica, com ara en taules, diagrames o esquemes, similars als utilitzats en la vida quotidiana.\n· Utilització eficaç de material de consulta tant per trobar informacions (enciclopèdies, revistes, llibres de divulgació, pàgines web) com per millorar les seves capacitats de comprensió i expressió (diccionaris i gramàtiques).\n· Col·laboració per a resoldre en equip tasques de tipus cognoscitiu o social com ara, resoldre un problema de lògica o decidir l’organització ideal d’un grup social, i autoavaluació de la capacitat per a treballar en equip.\n· Elaborar, individualment o en grup, treballs de tipus acadèmics sobre un àrea cultural o científica d’interès per a l’alumnat: història, literatura, música, ciència, tecnologia etc., respectant les característiques formals d’un treball acadèmic, després d’haver cercat documentació sobre el tema.\n· Redactar i posar en comú oralment informes breus i senzills explicant el procés que s’ha portat a terme per a realitzar una activitat determinada, com ara un petit experiment, i presentar públicament els resultats.\n· Planificar, executar individualment o en grup, petites recerques o fragments de recerques que impliquin la recollida, processament i interpretació de dades, i la presentació oral de resultats.\n· Respecte dels drets d’autoria i citació de fons segons algun dels estàndards acceptats per la comunitat acadèmica.\n· Presa de consciència sobre les varietats de la llengua meta en les zones geogràfiques on es parla com a llengua primera o segona; de l’ús que se’n fa com a llengua de comunicació internacional; i de la no correspondència unívoca entre la llengua meta i les diferents cultures que utilitzen aquesta llengua com vehicle d’expressió.\n· Sensibilitat envers les dificultats dels parlants al·lòctons quan parlen la pròpia llengua.\n· Lectura amb comprensió suficient, facilitada per l’ús de glossaris o d’altres elements de suport, de fragments literaris curosament seleccionats pel seu interès pels aprenents, el seu valor literari o històric i la seva complexitat lingüística.\n· Lectura amb comprensió suficient d’alguna obra completa original, amb valor literari, adequada i accessible (novel·la curta, conte, etc).\n· Reacció personal davant d’una obra de valor estètic (literària, cinematogràfica, còmic) expressada oralment o per escrit, utilitzant com a suport anotacions, esquemes, etc.\n1. Comprendre sense grans dificultats les explicacions, instruccions i indicacions detallades de la professora i les que apareixen en el material de treball escolar.\n2. Comprendre les idees principals i els detalls essencials de converses, debats, narracions o explicacions on participen nadius o/i no nadius, tant si s’assisteix en directe com si està enregistrada, sempre que es parli amb claredat i en varietats estàndard de la llengua.\n3. Comprendre el sentit general d’obres audiovisuals autèntiques en versió original amb subtítols.\n4. Iniciar i mantenir converses informals senzilles amb parlants de la mateixa edat sobre temes d’interès comú.\n5. Identificar les dificultats en el flux comunicatiu dins la conversa i desplegar recursos (reformulacions, demandes de repetició, etc.) per reparar els problemes detectats.\n6. Prendre la paraula i cedir-la de forma apropiada en converses i debats.\n7. Participar en converses i debats de classe per intercanviar idees i opinions, i arribar a acords argumentant breument la pròpia opinió.\n8. Explicar amb relativa fluïdesa els propis interessos, experiències personals, plans i il·lusions.\n9. Explicar històries, trets biogràfics i anècdotes personals o no, i descriure persones, objectes i llocs.\n10. Fer breus presentacions orals públiques prèviament preparades sobre un tema d'interès (actualitat, contingut acadèmic, petita recerca, etc.) fent servir estratègies per captar i mantenir l’atenció de l’audiència.\n11.Explicar breument el procés o el resultat d’un treball propi o de grup, amb el suport de breus anotacions.\n12. Llegir amb velocitat i comprensió suficient lectures graduades o novel·les adaptades de nivell mitjà.\n13. Comprendre detallada de textos de tipologia diversa i dificultat controlada i realitzar tasques associades amb la lectura.\n14. Donada una finalitat determinada, trobar informació rellevant, avaluar la fiabilitat de la font i citar-la de forma adequada.\n15. Redactar un text d’un o dos paràgrafs breus sobre un tema proper als interessos dels estudiants on s’expliqui de manera ordenada i coherent un fet, idea, opinió, etc. amb correcció formal (ortogràfica i morfosintàctica) bàsica.\n16. Cooperar amb els companys en la realització de tasques d’aprenentatge demostrant capacitat d’organitzar-se, responsabilitzar-se, compartir la informació i avaluar el funcionament de l’equip de treball.\n17. Utilitzar els coneixements adquirits a l’aula de llengua estrangera i en altres contextos formals i no formals per a millorar l’actuació en llengua meta.\nFormen part del segon curs tots els continguts abordats a primer curs, amb nivells lleugerament superiors de fluïdesa, complexitat, correcció, cohesió, coherència i adequació, als quals s’han d’afegir els següents:\n· Participació en converses simulades que introdueixin a l’aula varietat de situacions comunicatives que l’aprenent pot trobar en el present o en un futur proper, com ara simulacions d’entrevista de treball, converses telefòniques, presentació de reclamacions, demandes de serveis o d’informacions, etc.\n· Participació activa a discussions o debats orals o en fòrums digitals, sobre temes d’alguna complexitat preparats amb antelació escoltant o llegint atentament, expressant acord o desacord i argumentant breument les pròpies opinions respectant les convencions del gènere.\n· Impartir instruccions de manera que l’interlocutor pugui realitzar una acció de manera adequada en contextos cognitivament més exigents, com ara aprendre a fer servir una eina determinada, etc. adaptant la formar de parlar al seu grau de comprensió.\n· Comprensió crítica de la funció i la intenció discursiva principal de diferents documents orals i escrits.\n· Identificació de les idees principals i extracció d’ informacions específiques principals de varietat de tipus de textos orals i escrits de més gran complexitat lingüística i discursiva sobre temàtiques d’interès general i de divulgació de diferents camps del saber provinents de mitjans no especialitzats.\n· En presentacions orals, ús de recursos verbals i no verbals (gestuals, audiovisuals) per tal de captar i mantenir l’atenció de l'audiència, i de facilitar la comprensió del missatge\n· Planificació de l’estructura del discurs en paràgrafs organització de idees en paràgrafs segons ordenats segons la funció que cada paràgraf acompleix en el conjunt del text.\n· Redacció de textos persuasius com ara un assaig, article o discurs, recorrent de manera bàsica a l’argumentació i la contra-argumentació.\n· Redacció d’assaigs de tipus acadèmic al voltant d’un tema d’interès, on s’expressin raonadament les opcions personals, seguint un esquema o textos previs com a suport.\n· Composició bàsica de textos de gèneres específics que seran útils durant la vida laborar i/o universitària, per exemple un currículum o una carta d’autopresentació amb organització de la informació, correcció formal i presentació adequades.\n· Familiarització amb els principals gèneres electrònics (correu, xat, missatgeria, SMS, fòrum, etc.) i amb les seves regles específiques de composició i cortesia.\n· Presa de consciència de les diferències entre el valor literal i el valor pragmàtic dels enunciats, i sensibilització sobre alguns aspectes diferencials en les formes d’executar diferents actes de parla entre la llengua pròpia i la llengua meta, (demanar favors, compliments, acord i desacord, queixes, donar ordres, etc.).\n· Diversificació bàsica de recursos lingüístics per a l’expressió dels significats volguts: ús d’alguns sinònims, algunes formes alternatives bàsiques de codificar les relacions lògiques entre idees, petita selecció de frases fetes o modismes, etc.\n· Presa de consciència sobre els principals dificultats pròpies en la producció d’enunciats i textos, i ideació de formes de treball pròpies que facilitin la monitorització i l’autoedició de les pròpies produccions per tal d’aconseguir productes de més gran qualitat.\n· Presa de consciència sobre diferències bàsiques (lèxiques, fonològiques o d’altres) entre les principals varietats geogràfiques estàndard de la llengua meta i reconeixement de la legitimitat de totes elles.\n· Explicació de processos històrics, tecnològics o científics estudiats, a partir d’anotacions, diagrames o altres tipus de recursos.\n· Planificació i execució individualment o en grup de petites recerques o fragments (per exemple, un fragment del treball de recerca oficial de batxillerat) que impliquin la formulació d’hipòtesis, recollida, processament i interpretació de dades, i la presentació de resultats oral o per escrit en llengua estrangera, d’una manera clara i precisa.\n· Presa de consciència sobre les manifestacions culturals arreu el món i de les pràctiques socials diferenciades que es vehiculen a través de la llengua objecte d’estudi.\n· Reflexió sobre els usos socials de la llengua i sobre les relacions entre llengua i poder.\nTots els criteris d’avaluació explicitats a primer curs, amb nivells lleugerament superiors en fluïdesa, complexitat, correcció, cohesió, coherència i adequació, als quals s’han d’afegir els següents:\n1. Comprendre críticament les idees principals dels noticiaris de ràdio i televisió, i en articles de premsa sobre temes rellevants per als estudiants apareguts en mitjans de repercussió internacional.\n2. Comprendre el sentit general i les idees principals de còmics, històries, i altres tipus d’obres autèntiques d’extensió limitada.\n3. Participar activament a discussions o debats orals o en fòrums digitals, sobre temes d’alguna complexitat preparats amb antelació escoltant o llegint atentament, expressant acord o desacord i argumentant breument les pròpies opinions respectant les convencions del gènere.\n4. Redactar textos de tipologia variada (narratiu, explicatiu, augmentatiu, epistolar, normatiu, dialogat, ressenya crítica, etc.) de 100 a 200 paraules d’extensió sobre temes propers als interessos dels estudiants, temes d'actualitat, interès general o acadèmic, on s’expliqui de manera ordenada i coherent un conjunt d’informacions, fets, idees o opinions, amb correcció formal (ortogràfica i morfosintàctica) bàsica, tenint en compte els elements essencials del context comunicatiu real o simulat.


La relació entre el sedentarisme laboral i el risc cardiovascular | Grup Preving\nInici / Blog / La relació entre el sedentarisme laboral i el risc cardiovascular\nSabies que estudis recents asseguren que les malalties cardiovasculars seran la causa de 25 milions de morts en l’any 2020? Això podria semblar poc realista si pensem en els avenços tecnològics que ha experimentat el camp de la salut en els darrers anys (i tots els que estan per arribar). Però, si bé és cert que augmenten els avenços en tractaments, la veritat és que també ho fan en la mateixa proporció els factors que disparen els riscos cardiovasculars.\nDe tots és conegut que una vida saludable i un cor sa s’aconsegueix amb una bona alimentació i la pràctica d’exercici moderat. Fins aquí no expliquem res de nou. Però, ens trobem en una societat en què el fast food i el sedentarisme formen part del dia a dia. Obesitat i diabetis són els dos principals factors de risc de malalties cardiovasculars i, lluny de reduir-se, han anat augmentant. Dins d’això, la pitjor notícia és que segons dades de l’OMS, al voltant del 60% de la població mundial no realitza activitat física necessària per a considerar que porten una vida saludable\nSedentarisme laboral i problemes de salut\nEn els últims anys s’ha començat a estudiar més a fons la relació que el sedentarisme pot tenir sobre la nostra salut. És possible que en sentir la paraula sedentarisme ho associa amb persones que pràcticament no realitzen cap activitat esportiva. Si bé aquesta premissa pot ser certa, no podem oblidar que no sempre és així. El motiu? El sedentarisme laboral.\nEn molts casos ens trobem a persones actives que practiquen exercici de manera regular però que, per les característiques del seu treball, passen al voltant de 8 hores diàries assegudes. No existeix una definició exacta de què s’entén per sedentarisme, però es pot considerar a conductes sedentàries aquelles activitats que estant asseguts comporten un baix nivell de consum energètic, de a 1,5 vegades el metabolisme basal.\nSigui com sigui, la manca d’exercici i el sedentarisme, implica grans problemes de salut com ara obesitat, hipertensió, colesterol elevat i diabetis, tots ells factors que afecten la salut cardiovascular.\nCom combatre el sedentarisme laboral\nCombatre el sedentarisme laboral en oficines ha de ser una mesura prioritària per millorar la salut dels treballadors i és que el sedentarisme és un factor de risc modificable, de manera que es pot incidir sobre ell.\nDes de Grup Preving us donem uns consells bàsics per no patir les conseqüències de treballar asseguts cara un ordinador.\nModificar el tipus d’oci cap a un oci actiu i no sedentari. Les activitats d’oci després de la jornada laboral han d’anar més enllà de veure la televisió o navegar per Internet.\nComençar amb la pràctica d’exercici de manera gradual. Si no es realitza activitat física de manera regular, cal ser conscients de la importància de començar a poc a poc en el món de l’esport. L’ideal en aquests casos és consultar a un metge perquè examini la condició física inicial i així, poder preparar un pla d’entrenament adequat per a cada persona.\nRealitzar descansos de 10 a 20 minuts dues vegades al dia i realitzar exercicis de mobilitat articular.\nAixecar-se a estirar les cames cada hora. És important mantenir l’activitat física durant la jornada laboral. Si en una hora no t’has aixecat de la cadira, aixeca’t i camina una mica. Pots anar al bany, a buscar aigua, o simplement donar un petit passeig per l’oficina.\nFer estiraments abans i després de començar la jornada laboral. Igual que escalfes els teus músculs abans d’entrenar, has de fer estiraments per preparar al teu cos per a les hores de treball que té per davant.\nAnar caminant a reunions. Sempre que puguis, canvia el cotxe per les teves cames. Veus caminant a les reunions i puja per les escales.\nCom veus, tot el proposat són petits gestos que no influeixen en el teu dia a dia però sí que ho farà en la teva salut. I tu, què fas per combatre el sedentarisme laboral?


SUBSTRAT PLANTAFLOR PER TESTOS | Burés Profesional\nINICI / Substrats pel cultiu, Torbes i substrats de torba.\nSUBSTRAT PLANTAFLOR PER TESTOS\nEs substrat Plantaflor per testos està fabricat amb la mescla del 70% torba rossa i el 30% torba negra. Incorpora un adob 18-10-20 amb oligoelements per a facilitar a la planta el creixement i la floració.\nEl substrat presenta una granulometria mitja de la torba, amb un calibre de 7-20mm per a facilitar l’oxigenació de les arrels. L’adobat de base facilita l’adaptació i el creixement de la planta en el trasplantament o a la germinació.\nEl substrat Plantaflor està pensat per a la seva utilització en plantes en test, d’una mida d'entre 9cm i 10cm. Està indicat per a plantar plantes de balcó, parterres i plantes verdes.\nComposició: 70% Turba rubia + 30% Turba negra\nComanda mínima palets: 23


Verge de la Salut - Inici preinscripció INF/PRI/ESO web 22-23\nInici Secretaria Gestió Acadèmico-Administrativa GAA Preinscripció INF/PRI/ESO Inici preinscripció 22-23 INF/PRI/ESO\nInici preinscripció INF/PRI/ESO web 22-23\nPreinscripció Infantil / Primària / ESO per al curs 2022-2023\nSi no l'has pogut presentar en les dates indicades, pots fer el tràmit a partir del 28 de març i fins al 28 d'abril de 2022. En aquest cas seran sol·licituds fora de termini i s'assignaran posteriorment a les presentades en termini.\nConsulta la llista de sol·licituds amb la puntuació provisional: a partir del 21 d'abril de 2022\nDes del 7 al 21 de març de 2022, ambdós inclosos\nEducació infantil (3-6 anys) Presenta la sol·licitud\nEducació primària (6-12 anys) Presenta la sol·licitud\nEducació secundària obligatòria (ESO) Presenta la sol·licitud\nLa sol·licitud l'heu d'emplenar i presentar en línia. La documentació es pot presentar fins al 23 de març de 2022. No s’ha de lliurar cap documentació, en paper, al centre educatiu.\nEn la sol·licitud, és molt important indicar el màxim de centres (fins a 10) i també si es vol una plaça d’ofici, en cas que no s’assigni cap dels centres demanats. Si marqueu l’opció de plaça d’ofici us assegureu que, al final del procés, si no heu obtingut una plaça en cap dels centres sol·licitats, se us n’assigni una, perquè no us quedeu sense plaça en un centre del territori.\nEn cas de necessitar ajuda, no ho dubteu, contacteu per telèfon trucant a la secretaria del centre Tel. 93 666 18 69. Si convé, també us atendrem presencialment; caldrà demanar cita prèvia al mateix telèfon.\nOferta inicial de places: consulteu aquest enllaç\nPublicació de l'oferta inicial: 4 de març de 2022.\na) Educació infantil de segon cicle (3 a 6 anys) i educació primària (6 a 12 anys): del 7 al 21 de març de 2022, ambdós inclosos.\nb) Educació secundària obligatòria: del 9 al 21 de març de 2022, ambdós inclosos.\nPer a disposar de plaça en aquest centre, les famílies de l’alumnat de nova incorporació hauran de formalitzar la sol·licitud durant el període de preinscripció. L’alumnat ja matriculat al centre no cal que faci de nou la preinscripció.\nSol·licitud electrònica: Cal que el pare, la mare o el tutor o tutora legal que faci el tràmit tingui una eina d’identificació digital, com pot ser la T-CAT, el DNI electrònic, el sistema Cl@ve o l’IdCAT Mòbil.\n▪ Si s’indica l’IDALU (núm. d’Identificació d’alumne), no cal adjuntar cap documentació identificativa.\n▪ Si l’alumne no té IDALU, perquè comença P3 i no ha estat escolaritzat en el primer cicle d'educació infantil a Catalunya a partir del curs 2021-2022 o perquè no ha estat escolaritzat a Catalunya des del curs 2015-2016, cal adjuntar el llibre de família o altres documents relatius a la filiació\nSi no es disposa de cap certificat, en poden generar un de forma fàcil, l’idCat Mòbil, accedint a l’adreça https://idcatmobil.seu.cat/\nSol·licitud en suport informàtic: Si no es pot obtenir una identificació digital, s’ha d’utilitzar la sol·licitud en suport informàtic, en què caldrà adjuntar escanejada o fotografiada la documentació identificativa de la persona sol·licitant per motius de seguretat\nCal identificar l’alumne amb el seu IDALU (RALC)\nÉs obligatori fer constar, a la sol·licitud, el número identificador de l'alumne/a (RALC) si s'ha estat escolaritzat en el primer cicle d'educació infantil a Catalunya a partir del curs 2021-2022 i a partir del curs 2015-2016 al segon cicle d'educació infantil, ensenyaments obligatoris, batxillerat o cicles formatius de grau mitjà i superior de formació professional o d'arts plàstiques i disseny\nCal adjuntar, escanejada o fotografiada\n• El DNI, el NIE, el passaport o el document d’identitat d’un país membre de la Unió Europea de la persona sol·licitant (progenitors o tutor/a o guardador/a de fet)\n• El DNI o el NIE de l’alumne, en cas que en tingui\n• El llibre de família o altres documents relatius a la filiació\n• La documentació amb la que al·leguin a efectes de barems\nUna vegada enviada la sol·licitud, en qualsevol dels dos formats, i durant el termini de presentació de sol·licituds, es poden modificar les dades relatives als criteris de prioritat al·legats, així com els ensenyaments i centres sol·licitats, si cal. En aquest cas, les dades que es validen són les de la darrera modificació. Igualment, durant el període de presentació de documentació es pot adjuntar la documentació acreditativa que es consideri.\nSi fos necessari, es pot acreditar la presentació de la sol·licitud amb el resguard corresponent, on consta la data i número de registre d’entrada que es rep a l’adreça electrònica indicada a la sol·licitud.\nObtenció de l’identificador de l’alumne - IDALU\nNo en tenen en cas de P3 si no ha estat escolaritzat en el primer cicle d'educació infantil (0-3 anys) a Catalunya a partir del curs 2021-2022 o alumnes nous en el sistema educatiu català.\nEls pares, mares, tutors legals podeu consultar l’IDALU al web del Departament d’Educació. Un dels dos tutors s’ha d’identificar mitjançant el servei d’identificació idCat Mòbil (o altres certificats digitals)\nL’IDALU també es pot demanar al centre on està actualment l’alumne/a\nConsulteu tota la informació necessària sobre el procés de preinscripció a la Guia per a la preinscripció en línia i matrícula i també Com presentar la sol·licitud de preinscripció (explicació en vídeo)\nCalendari del procés de la preinscripció 2022-2023 per als centres (enllaç)\nEn aquest apartat tindràs a mà totes les preguntes i respostes relacionades amb la sol·licitud de preinscripció, revisió de les llistes i alumnes admesos.\nCom he de fer la sol·licitud de preinscripció?\nQui s'ha d'identificar per presentar la sol·licitud de preinscripció?\nUn cop feta l'autenticació, quines dades he d'introduir a la sol·licitud de preinscripció escolar?\nQuè he de fer si, a l'hora de fer la sol·licitud, m'he equivocat amb el nom, cognoms o data de naixement del meu fill o filla?\nHe de fer constar el número identificador del meu fill o filla en la preinscripció?\nEn el resguard de la preinscripció, no hi consta el número d'identificador de l'alumne o alumna del RALC. Què puc fer per obtenir-lo?\nEncara no he pogut obtenir una eina d'identificació digital. Com puc presentar la sol·licitud de preinscripció?\nEstic presentant la sol·licitud de preinscripció i, en canviar de pantalla, de la de dades acadèmiques a la de criteris de prioritat, obtinc un error que m'indica que l'edat no es correspon amb l'ensenyament. Què puc fer?\nCom s'han d'indicar els centres en els quals se sol·licita plaça?\nCom he de sol·licitar els punts i les preferències que s'atorguen tenint en compte els criteris de prioritat per a l'assignació de places?\nQuè és l'assignació d'ofici?\nPer a què serveix el resguard?\nM'he equivocat, què puc fer per modificar la sol·licitud?\nOn puc trobar més informació o aclarir dubtes sobre la preinscripció?\nCal que faci el tràmit de la preinscripció si el meu fill o filla ha cursat el 1r cicle d'educació infantil (0-3 anys) en un centre i vull que continuï en el mateix centre per cursar el segon cicle (3-6 anys)?\nPuc presentar més d'una sol·licitud de preinscripció?\nPer què m'apareix marcada l'opció de plaça d'ofici quan faig la preinscripció per a 1r d'educació infantil (P3)?\nCom puc fer el seguiment de l'estat de la sol·licitud?\nPer què el meu fill o filla no surt a la llista provisional? Què he de fer?\nQuè puc fer si no estic d'acord amb la puntuació de la llista de sol·licituds amb el barem provisional?\nCom puc saber el resultat del sorteig de desempat per a les sol·licituds amb la mateixa puntuació?\nQuè passa si no obtinc plaça a cap dels centres que he demanat?\nI si després de l'ampliació de centres demanats, continuo sense obtenir plaça en la segona assignació?\nPublicada la llista ordenada, com puc fer una reclamació si no estic d'acord amb la plaça que m'han assignat d'ofici?


APRÈN LLENGUA CATALANA: de gener 2011\nLLEGIR. MAPES CONCEPTUALS AMB BUBBL.US (3)\nREFLEXIÓ SOBRE L'ACTIVITAT REALITZADA AMB BUBBL.US:\nJa que a la unitat que treballam hi havia un apartat de composició de textos en què els alumnes havien de reconèixer i sintetitzar el contingut de la introducció del PLC, he decidit emprar l'aplicació bubbl.us. Amb la utilitació del programa hem dut a terme una triple tasca: integrar les TIC a l'ensenyament, aprendre a sintetitzar la idea més importat d'un paràgraf i, el més important, mostrar als alumnes de quines eines disposa en línia per realitzar mapes conceptuals.\nL'activitat ha estat entretinguda i amena, ja que ha permès sortir de la monotonia de l'aula. I pel que fa als resultats, he de dir que han estat totalment positius. Usar bubbl.us ha motivat els alumnes en una tasca (la de sintetitzar idees) que sovint no és gaire engrescadora.\nPublicat per BIEL a 2:04 Cap comentari:\nLLEGIR. MAPES CONCEPTUALS AMB BUBBL.US (2)\nAquí hi ha una selecció de tres resultats dels alumnes. I demà... la reflexió de l'activitat!\nPublicat per BIEL a 15:31 2 comentaris:\nLLEGIR. MAPES CONCEPTUALS AMB BUBBL.US\nLa programació del curs de llengua catalana per enguany estableix que l’ensenyament a les escoles oficials d’idiomes es farà a través de tasques, integrant els diversos usos de lingüístics dins situacions els més reals possibles. A partir de la presentació de textos reals, es van inserint els continguts curriculars.\nPer això, l’objectiu de la unitat 3, en què treballam actualment, consisteix a crear un programa d’intercanvi de material (CD, llibres, DVD...) entre els alumnes de l’escola d’idiomes.\nLa programació del Departament també estableix que s’ha de fer ús dels recursos informàtics del centre. Per això s’ha volgut aprofitar l’aplicació en línia bubbl.us per dur a terme una sessió a l’aula Xarxipèlag2, que l’EOI comparteix amb l’institut.\nTot seguit us presentam la proposta d’activitat feta amb el grup d’alumnes, a partir d’un text explicatiu, el PLC.\n- Llegiu la introducció del PLC que teniu al full 10 de la unitat 3\n- En parelles, feis les activitats 1 i 2, que repassen el tema de la majúscula i la minúscula. Corregirem aquests dos exercicis entre tots a la pissarra.\n- Acvitat 3: Feis un mapa conceptual del contingut de cada paràgraf de la introducció del PLC emprant l’aplicació bubbl.us. El professor us ensenyarà com funciona el programa.\n- Enviau el resultat de la vostra activitat al correu electrònic que el professor us ha apuntat a la pissarra.\nLa sessió durarà dues hores, aproximadament.\n- 10 minuts: presentació de la sessió d’avui\n- 10 minuts: lectura text.\n- 20 minuts: realització activitats 1 i 2.\n- 10 minuts: correcció i explicació del professor:\n- 10 minuts: com funciona bubbl.us?\n- 30 minuts: activitat 3 amb bubbl.us\n- 20 minuts: en parelles, activitats 4, 5 i 6\n- 10 minuts: correcció activitats 4, 5 i 6\n- Aprendre alguns conceptes sociolingüístics, com bilingüisme i diglòssia.\n- Conèixer i usar correctament les normes de majúscula i minúscula en documents oficials, documents acreditatius i parts genèriques dels documents.\n- Reconèixer l’estructura en paràgrafs d’un text explicatiu.\n- Practicar la síntesi de continguts amb mapes de conceptes.\n- Usar correctament terminologia pròpia del llenguatge administratiu.\n- bilingüisme i diglòssia\n- Majúscula i minúscula en documents\n- El paràgraf com a unitat vertebradora del text\n- Terminologia pròpia del llenguatge administratiu: en data / amb data\nAquí teniu el full en pdf de l'activitat que hem fet a classe.\nPublicat per BIEL a 14:26 Cap comentari:\nLA DIGESTIÓ DELS ALIMENTS AMB BUBBLE.US\nAquí teniu el primer mapa conceptual que he fet amb l'aplicació bubbl.us. Teniu en compte que és un mapa conceptual creat a partir d'un text explicatiu, de coneixement del medi, adreçat a alumnes de primària.\nPublicat per BIEL a 13:40 Cap comentari:\nFLOR DE BALADRE AMB WORDLE\nAquesta és la primera prova que faig amb wordle... a veure si la l'encertam.\nPROPOSTA DE TREBALL AMB wordlee:\nL'aplicació wordle permet crear núvols de mots a partir d'una sèrie de paraules que, prèviament, hem hagut de seleccionar. En aquest cas, a partir d'una cançó hem triat les paraules que rimaven. A continuació, les hem introduïdes a l'aplicació i n'hem modificat la tipografia, el color i la disposició textual, tenint en compte que la cançó remetia a l'estiu.\nUna proposta d'activitat per realitzar a l'aula seria una pluja d'idees al voltant d'un determinat concepte. Per exemple, sempre resulta difícil triar un tema per realitzat un debat per tal de practicar l'expressió oral. Mitjançant el wordle, l'alumnat prodria presentar possibles temes dels quals parlar a classe.\nUna altra forma d'aplicar el wordle, també dins la pràctica de l'expressió oral, és que els alumnes, un cop finalitzada l'exposició, creïn un núvol d'idees que contengui els conceptes més importants que han sortit en el debat, tot destacant els que ha vertebrat el discurs dels alumnes que hi han intervingut. D'aquesta manera, es practica la comprensió auditiva lligada a la pràctica de la síntesi.\nLA INTEGRACIÓ DE LES TIC A L'ÀREA DE LLENGUA\nAquí teniu el blog que he creat per al curs L'àrea de llengua i les TIC.\nJa sabem que Internet, cada vegada més present en el nostre món, és una eina amb un enorme potencial. D'aquesta manera, ja no es pot concebre l'ensenyament sense l'aplicació de les tecnologies de la informació i la comunicació. El potencial d'aquesta eina és infinit, per això els professors hem d'aprofitar-lo per intentar adequar la tasca docent a les exigències d'una societat canviant.\nL'atractiu d'aquesta eina rau en què totes les parts de la docència -alumnes i professors- se senten implicades en el procés d'aprenentatge. A més, permet que puguem oferir els coneixements als alumnes d'una manera més eficaç i ràpida.\nBenvinguts a aprenllenguacatalana.blogspot.com!\nPublicat per BIEL a 8:01 Cap comentari:


BOSC VERTICAL XTREME - Bosc Vertical\nHem creat unes activitats extrem per a aquelles persones que vulguin viure experiències diferents, úniques a catalunya i destinades als amants de l’aventura.\nSi vols sentir-te viu per un dia, llença’t amb nosaltres!!!\nSalt base: salt al buit\nEs puja 13 m fins la plataforma amb una escala basculant.\nA la plataforma, un monitor t’assegura per l’esquena. A partir d’aquí , et llences al buit i progressivament vas baixant fins a terra.\nTree-climbing: escalar un arbre\nPuges a l’ arbre com un mico, abraçant-lo fins arribar a la plataforma, ajudant-te per les preses d’escalada, arribes fins a la plataforma del pèndol gegant.\nPèndol gegant: volar per un instant\nEl monitor t’enganxa davant de la cintura, agafes una liana i et llences com el “tarzan”, fent un pèndol de 180º.\nSuperman: tirolina diferent i original.\nTirolina única a catalunya. El monitor t’assegura per l’esquena tot quedant panxa a baix, tot estirat. Llisques passant pel mig d’un barranc amb un bosc frondós, d’uns 15 m d’alçada.\nMàxim 90 kg\nMàxim per grup 10 persones. (si sou més consulteu-nos)\nTarifa Bosc vertical xtreme: 22€\n2 tirades de salt base\n2 tirades del pèndol amb accès amb “tree climbing”\n1 tirada de la tirolina superman.\nCircuit d’aventura + activitats xtreme : 35 euros\nActivitats xtreme + 2 h laser combat: 45 euros\nOmple el formulari següent i ens posarem en contacte amb vosaltres:\nCaps de setmanaof appointment\nDies festius12 Maig 201728 Maig 201719 Agost 201720 Agost 201721 Agost 2017\n13:00h 15:00h 17:00h


Exposició col•lectiva d’Sketching a l’Espai Quei 15 Barcelona\n2021/2021_05_06_Exposicio_sketching_Quei15.jpg dijous, 6 de maig de 2021\nPersonatges Pedro Espinosa, Dibuixant\nL’Espai creatiu Quei 15 Barcelona, al barri del Parc i la Llacuna del Poblenou, acull aquest cap de setmana l’exposició Quaderns d’Sketching. Mostra els resultats de cinc anys de feina al taller del dibuixant i il•lustrador Pedro Espinosa a càrrec del mateix artista i de la dotzena d’alumnes que hi participen.\nTots els dissabtes al matí, durant tres hores, surten a dibuixar per diferents indrets de la ciutat combinant diferents tipus d’espais amb l’objectiu de poder posar en pràctica diverses tècniques. No van parar ni pel confinament, quan van seguir trobant-se per via telemàtica i dibuixant racons de les respectives cases. Un dels punts d’interès d’aquesta exposició de dibuixos urbans és que permet no només veure obres acabades sinó també parts del procés creatiu, anotacions o esbossos inacabats dels diferents quaderns.\nPedro Espinosa, dibuixant\n"No hi ha només dibuixos bonics o estètics sinó que també hi ha una mica el model del quadern de viatge. Veureu que hi ha text de la gent que ha escrit les seves impressions, detalls de les exposicions. És la part que dic jo, la banda sonora del quadern de viatge."


Una prova per garantir la millora en la selecció dels joves que volen ser mestres | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n13 de Juliol de 2020, per Josep Maria Cornadó\nHi ha poques coses en el calendari acadèmic tan pensades i planificades com les dates dels diferents exàmens per accedir a la Universitat. Aquest any, les circumstàncies sobradament conegudes han fet que les PAU, les proves d’accés per majors de 25 i 45 i la Prova d’Aptitud Personal (PAP) per a l’accés als graus d’educació hagin de modificar les dates previstes. El Govern i les universitats van acordar en el marc del Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC) el nou calendari de celebració de les diferents proves d’accés a la universitat. La data per la PAP per a l’accés als graus d’educació és el proper dimecres 15 de juliol.\nAquest any tot serà diferent als anteriors i es seguiran les instruccions i recomanacions del departament de Sanitat: aforament limitat, distància social, gel hidroalcohòlic, mascaretes, etc. bé, tot serà més complex però segur que sortirà bé.\nLa PAP per als graus d’educació afecta prop de 5.000 joves i té com a objectiu garantir la millora en la selecció dels joves que es volen dedicar a ser mestre d’infantil o primària. Es pretén que l’estudiant de nou ingrés iniciï la carrera universitària amb un nivell prou satisfactori d’algunes competències bàsiques per l’exercici d’aquesta professió: la capacitat comunicativa, el raonament crític i també la capacitat logicomatemàtica, que són els tres eixos dels exàmens.\nDos equips de professors universitaris de diferents facultats d’educació catalanes elaboren els tres exàmens organitzats ens dues proves: La de competència comunicativa i raonament crític (CCiRC) i la de competència logicomatemàtica (CLOM). Aquests exàmens es contrasten, revisen, analitzen i finalment es validen. No és una tasca fàcil, avaluar en una prova escrita d’un dia, totes les estratègies, habilitats, procediments i coneixements que implica cada un d’ells. Després, uns equips de professors especialistes realitzen la correcció i qualificació. Al final, el resultat és “apte” o “no apte”, per tant, la PAP no pretén ordenar acadèmicament als estudiants, que és una tasca que ja realitza les PAU, sinó acreditar que el futur estudiant de mestre té assolides les competències que es consideren mínimes.\nDesprés, la nota de tall, fa la seva funció en funció de l’oferta i la demanda. Les proves d’aptitud s’utilitzen tradicionalment per a mesurar les habilitats, capacitats i els coneixements dels candidats. Normalment estan dissenyades per avaluar si el perfil del candidat és l’idoni per desenvolupar els estudis. En el cas dels graus d’educació, es parteix de la idea, assentada en països amb sistemes educatius de prestigi, que per iniciar aquests estudis, l’aspirant ha de tenir desenvolupades unes capacitats de caràcter general: bona comprensió i expressió escrita, capacitat de síntesi i raonament crític, facilitat per aplicar la lògica en la resolució de problemes, aplicació del coneixement científic, interpretació de la realitat, capacitat per predir resultats… en definitiva, una base cultural sòlida.\nLes altres, més específiques i relacionades amb la psicologia, la pedagogia i la didàctica, s’aprenen al llarg de la formació inicial a les facultats i també en les diferents estades (pràctiques) que es fan en els centres escolars al llarg de la carrera. És fonamental que la formació inicial del mestres sigui de qualitat i per això és important que els estudiants siguin excel·lents acadèmicament parlant.\nLa PAP forma part d’una sèrie de mesures, que les institucions catalanes amb responsabilitat i competències en el camp de l’educació, han pres per tal d’avançar en la millora del sistema educatiu. Fa temps que es treballa per assolir una educació de més qualitat i per aquest motiu les facultats de mestres revisen i avaluen els plans d’estudi, i amb el departament d’Educació es treballa per millorar les pràctiques que fan els estudiants a les escoles, si pot ser, amb mestres-tutors de màxima qualitat per tenir així els millors models, es busca incorporar professorat universitari amb experiència escolar prèvia, en definitiva fer el més professional possible la formació inicial.\nPel que fa referència a aquest requisit per iniciar els estudis de mestre, Catalunya és pionera i aquest 2020 es realitzarà per primer cop a les Illes Balears, però són els únics 2 territoris de l’estat que les porten a terme, encara que la tendència sembla ser la generalització i ja s’han interessat alguns territoris en informar-se sobre el seu desenvolupament.\nRespecte les perspectives de futur, sense cap mena de dubte el gran objectiu a mig termini ha de ser que la prova sigui més complerta i pugui avaluar competències de les anomenades “no cognitives” tan necessàries en la professió de mestre. Hom té clar la necessitat que l’aspirant a mestre sigui una persona empàtica, amb capacitat de lideratge i assertivitat, reflexiva, amb habilitats socials i maduresa, etc. que són molt difícils de constatar només en una prova escrita, sinó que caldria buscar una situació pràctica, una simulació o inclús una entrevista personal, tot i que, amb el volum d’estudiants que es presenten i la complexitat del calendari acadèmic és una tasca complicada a curt termini.\nJosep Maria Cornadó és coordinador de la Prova d’Aptitud Personal per a l’Accés als Graus de Mestre del Consell Interuniversitari de Catalunya i professor de la Facultat d’Educació i Psicologia de la URV\nprova d'aptitud personal\nJosep Maria Conradó\nS’instal·len els captadors de la URV per a mesurar la qualitat de l’aire del Morell\nLa Biblioteca de Cambrils difon contes virtuals en anglès enregistrats per estudiants de la URV\nImpulsen una enquesta ciutadana per valorar la percepció de risc petroquímic al Camp de Tarragona\n1Reus blues 2020: programació del 19 juliol\n2Reus blues 2020: programació del 18 de juliol\n3Reus blues 2020: programació del 17 de juliol\n4Reus blues 2020: programació del 16 de juliol\n5Presentació del llibre 'Urbanismo feminista', del col·lectiu Punt 6