La Paeria edita unes píndoles audiovisuals per posar en valor els productes de l’Horta i els seus agricultors — Regidories d’Urbanisme, Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta i d’Habitatge i Transició Ecològica – La Paeria – Ajuntament de Lleida\nEt trobes a:Inici/Mobilitat Vialitat Trànsit i Horta/Notícies/La Paeria edita unes píndoles audiovisuals per posar en valor els productes de l’Horta i els seus agricultors\nEmet quatre vídeos amb el lema “l’Horta és vida” en què es remarca la qualitat d’aquest producte de proximitat i el treball que hi ha al darrere. El regidor Joan Ramon Castro ha valorat la tasca que els productors han fet durant el confinament, proveint botigues i consumidors, i ha subratllat que “l’Horta és el tresor de Lleida”.\nL’Ajuntament de Lleida ha editat quatre píndoles audiovisuals per posar en valor l’Horta i els seus productes. A partir d’avui i fins divendres es publicarà cada dia un dels vídeos, amb el lema “L’Horta és vida”, en què es pretén promoure la qualitat d’aquests productes de proximitat i també fer un homenatge als agricultors que donen vida a aquest espai natural i agrícola que envolta la ciutat de Lleida. El regidor de Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta, Joan Ramon Castro, ha remarcat el treball que fan els productors i elaboradors locals, oferint producte de proximitat amb unes propietats excel·lents.\nCastro ha explicat que amb aquests vídeos, de poc més d’un minut de durada, es vol posar l’accent en tot allò que ens aporta l’Horta de Lleida, en l’àmbit agrícola i productiu, i com a entorn natural i de lleure, que enriqueix la ciutat. El regidor ha posat de manifest i ha agraït l’esforç i el treball que els pagesos han fet durant el confinament amb l’abastiment de botigues de Lleida i consumidors/es finals. Castro ha reiterat que l’Horta és vida, tal com es difon en els vídeos, i ha afirmat que “l’Horta és el tresor de Lleida”.\nLes píndoles sobre l’Horta expliquen quatre històries, de l’Anna i Andreu Aragonés, el Joan Vidal, el Jordi Torra i el Xavi Pérez, amb el seu dia a dia i el que significa per a ells ser productors i cuidar allò que cultiven perquè arribi en les millors condicions. Dues de les històries, la del Jordi i el Xavi, estan entrellaçades, explicant funcions diferents, com la de productor i la de punt de venda de pagesos locals que fomenta el consum de productes agraris de proximitat amb valors vinculats a l’agricultura i l’alimentació. Per això, el missatge dels vídeos convida el consumidor a seguir comprant aquests productes, amb una traçabilitat molt clara: de l’hort a casa. Igualment, el regidor Castro ha convidat tothom a fer difusió de les càpsules per ensenyar què és l’Horta i perquè la puguem gaudir amb responsabilitat.\nEl regidor de l’Horta, conscient de la situació que està vivint el Segrià i els lleidatans i les lleidatanes amb les noves restriccions per la Covid-19, veu més necessari que mai apostar per difondre la imatge de Lleida i de l’Horta per donar-les a conèixer. L’Horta és el pulmó verd de la ciutat i, una vegada superada la crisis sanitària, “volem donar-la a conèixer arreu del país, volem potenciar-ne la imatge i sobretot els productes propis”. De la mateixa manera, Castro ha incidit en què caldrà seguir apostant per la venda de productes de l’Horta de manera online i seguir comptant amb la confiança de la ciutadania per continuar enviant els productes de l’hort directes a les llars dels lleidatans/es.\nAquesta és una acció més que s’impulsen des de la Regidoria de l’Horta per difondre els valors de qualitat alimentaria i de conservació del medi ambient que van lligats a aquest entorn. És un espai que aporta en la identitat de la ciutat i el territori i permet gaudir d’experiències agrícoles i paisatgístiques.\nCategories: slow food, Producte de proximitat, Horta, Horta de Lleida, 2020, productes de l’Horta


El moviment ha mobilitzat milers de persones d'arreu per protestar contra el canvi climàtic\nAquest divendres milers de persones d'arreu del món estan sortint al carrer per protestar contra el canvi climàtic. I és que aquest divendres hi ha convocada una gran vaga d'estudiants a nivell internacional promoguda per la iniciativa #Fridaysforfuture.\nAquest moviment va començar l'agost del 2018, quan la jove Greta Thunberg va decidir no assistir a l'escola els divendres i asseure's davant del parlament suec fins a les eleccions del 2018, que van tenir lloc el 9 de setembre. Tot i això, va decidir seguir les protestes i continuar demanant a les autoritats que apliquessin mesures contra l'escalfament global.\nA partir d'aquí s'han anat fent reiterades manifestacions cada divendres, a les quals cada cop s'han sumat més ciutats, entre elles algunes de catalanes. Aquest divendres, per exemple, hi ha convocades concentracions a Barcelona, Tarragona i Girona, entre altres municipis. També s'havia de fer una manifestació a Vic, però ha estat denegada per qüestions burocràtiques. Els seus organitzadors, però, no s'han quedat de braços plegats i han decidit organitzar una trobada informativa a la facultat de ciències i tecnologia de la UVic. Hem parlat amb ells perquè ens expliquin més sobre aquest moviment.


“La gent creu que les dades són al núvol, però no: són als oceans”\nGoogle vol avançar en solitari en el nou cable submarí que connectarà els EUA amb Xile\n6 min. Nova York 17/03/2019 00:43\n651x425 “La gent creu que les dades són al núvol, però no: són als oceans” “La gent creu que les dades són al núvol, però no: són als oceans”\nInternet consisteix en petits trossos de codi que es mouen pel món i viatgen per cables tan fins com un cabell, escampats per tot el sol oceànic. Les dades es traslladen així de Nova York a Sydney i de Hong Kong a Londres en el temps que tu trigues a llegir internet.\nQuasi 1,2 milions de cables connecten els continents per satisfer la nostra demanda insaciable de comunicacions i entreteniment en línia. Les companyies, generalment, uneixen els seus recursos per col·laborar en els projectes de cables submarins, com si fos una autopista que tots han de compartir.\nPerò ara Google vol fer el seu propi camí en un projecte inèdit per connectar els Estats Units amb Xile, on hi ha la seu del centre de dades més gran que l’empresa té a l’Amèrica Llatina. “La gent creu que les dades són al núvol, però no”, declarava Jayne Stowell, supervisora de la construcció dels projectes de cablejat submarí de Google. “Són als oceans”. Aquesta tècnica, que fa servir un dels cables com a collaret, explica que “cal gestionar un tauler d’escacs multidimensional i complex”.\nPortar les dades allà és un procés feixuc i precís. Hi ha una embarcació de 140 metres d’eslora anomenada Durable que després portarà aquest cablejat al mar. Però, primer, aquests cables han de ser acoblats en una fàbrica de Newington, a New Hampshire. La fàbrica, de l’empresa SubCom, està plena de maquinària especialitzada que es fa servir per mantenir el cable tens i revestir-lo amb material protector.\nTecnologia de fibra òptica\nEls cables comencen com un conjunt de brins fets al seu torn de minifils de fibra de vidre. Els làsers porten les dades als brins quasi a la velocitat de la llum gràcies a la tecnologia de fibra òptica. Així, quan els cables toquen terra i es connecten a una xarxa existent, arriben als nostres dispositius les dades requerides per llegir un correu o obrir una web al navegador.\nMolts de nosaltres encara vivim l’experiència d’internet amb wifi i serveis de telefonia mòbil, però aquests sistemes es vinculen, en algun punt, amb els cables físics que mouen amb rapidesa la informació pels continents i al voltant dels oceans.\nEn el procés de fabricació, els cables es mouen a través de molins d’alta velocitat de la mida de motors de reacció que els enrotllen amb un revestiment de coure que condueix l’electricitat per tota la línia, perquè les dades segueixin circulant. Depenent d’on ha de ser ubicat el cable, s’hi afegeix plàstic, acer i quitrà perquè pugui sobreviure en ambients oceànics impredictibles. Quan els cables queden acabats tenen el gruix d’una manguera de jardí casolana.\nCal un any de planificació per establir la ruta del cablejat de manera que eviti els diversos perills submarins. Però, tot i així, s’enfrontaran a forts corrents, desplaçaments de pedres, terratrèmols i interferències dels vaixells de pesca d’arrossegament. Es calcula que cada cable dura 25 anys.\nHi ha una cinta transportadora, que el personal anomena autopista de cables ( highway cable ), que el du de la fàbrica fins al Durable, amarrat al riu Piscataqua. Llavors el vaixell porta al mar uns 6.400 km de cable, que pesen unes 3.500 tones quan estan completament carregats.\nDins del vaixell els treballadors enrotllen el cable i el posen en tancs cavernosos. Una persona mou el cable en un cercle, com si volgués desar una manguera gegantina d’un jardí, mentre que altres treballadors s’ajauen per revisar que el cable estigui a lloc, sense embolicar-se ni formar nusos. Són equips que treballen tot el dia i, tot i així, necessiten quatre setmanes per aconseguir que tot el cablejat necessari per instal·lar al mar obert quedi carregat dins del Durable.\nEl primer cable transatlàntic es va completar el 1858 per connectar els Estats Units amb el Regne Unit. La reina Victòria va commemorar l’ocasió amb un missatge a l’aleshores president americà, James Buchanan, que va trigar disset hores a transmetre’s.\nDes de llavors s’han inventat diverses tecnologies sense fil i via satèl·lit, però els cables segueixen sent la manera més ràpida, eficient i barata d’enviar informació a través dels oceans. Però fins i tot així no és tan barata: Google no va revelar el cost del seu projecte a Xile, però els experts diuen que aquest tipus d’obres submarines costen fins a 350 milions de dòlars, en funció de la llargada del cable.\nA l’era moderna les companyies de telecomunicacions van estendre quasi tot el cablejat, però a l’última dècada els gegants tecnològics de Silicon Valley n’han agafat les regnes. Google ha invertit en uns catorze cables a nivell global. Amazon, Facebook i Microsoft tenen inversions en altres cables que connecten els seus centres de dades a l’Amèrica del Nord, l’Amèrica del Sud, Àsia, Europa i l’Àfrica, segons afirma la consultora TeleGeography.\nEls països veuen en els cables submarins una infraestructura crítica i els projectes fins i tot han sigut objecte de disputes geopolítiques. El 2018 Austràlia va treballar per bloquejar la companyia tecnològica Huawei en la construcció d’un cable que havia de connectar Austràlia amb les illes Salomó: tenia por que això permetés al govern xinès intervenir les seves xarxes de comunicació.\nEl capità Yann Durieux va dir que una de les seves principals responsabilitats consistia a mantenir alta la moral de la tripulació durant les setmanes que passen al mar per estendre el cablejat. Construir la infraestructura del nostre món digital és molt laboriós.\nEl vaixell que mai no dorm\nEl Durable, amb 53 habitacions i 60 banys, pot acollir fins a 80 tripulants. L’equip es divideix en torns de dotze hores, de manera que als passadissos hi ha senyals que comminen a guardar silenci: sempre hi ha algú dormint.\nL’embarcació carrega prou subministres per estar a alta mar uns 60 dies: 200 barres de pa, 500 litres de llet, 500 quilos de pollastre i 800 quilos d’arròs. Hi ha 300 rotlles de paper de cuina, 500 rotlles de paper de vàter, 700 barretes de sabó i quasi 300 quilos de detergent de roba. Les begudes alcohòliques no estan permeses a bord.\nEl mal temps és inevitable. Les onades assoleixen els sis metres d’alçada, cosa que obliga el capità a ordenar que es talli el cable submarí perquè l’embarcació pugui dirigir-se a aigües més tranquil·les. Quan les condicions milloren, el vaixell torna a la zona, recuperen el cable -que havien deixat amarrat a boies flotants-, tornen a unir els brins i segueixen amb l’estesa.\n“Encara em marejo”, confessava Walt Oswald, un tècnic que porta vint anys estenent cables des de vaixells. Fa servir un pegat darrere l’orella que l’ajuda amb les nàusees. “No és una feina per a tothom”.


Recentment s’ha informat que s’estudia posar en marxa una APEU (àrea de promoció econòmica urbana) a Berga, amb l’objectiu de revitalitzar el comerç del carrer del Roser i del carrer Major de la ciutat. Les APEU responen a la lògica dels temps actuals, en què els reptes i els problemes són massa complexos i de massa envergadura perquè els entomin per si soles les institucions públiques. Per exemple, aturar la degradació d’un barri vell o la decadència d’una zona comercial té a veure amb factors econòmics, socials, urbanístics, culturals… i no depèn només d’aprovar noves normes o d’invertir-hi més o menys diners públics, sinó que sense la implicació de la gent, de les entitats i de les empreses, no és possible sortir-se’n. Però és que davant de desafiaments així, la col·laboració publicoprivada no és solament necessària sinó que resulta a més desitjable i convenient: ajuda a definir millor els problemes i els objectius, a sumar esforços, a evitar resistències, a empoderar els actors, etc.\nEn el cas de les APEU, la singularitat és que les decisions es prenen per part dels mateixos agents involucrats i que el finançament es basa en quotes obligatòries dels seus membres i en subvencions i ajuts públics. I és que, atès que la tasca de les APEU ha de comportar tant beneficis públics (cohesió social, creació de riquesa i treball, més seguretat…) com privats, té sentit que hi destinin recursos tant les administracions com els comerciants de l’àrea afectada. L’esforç ha de ser compartit. Malament si els ajuntaments concebeixen les APEU com una manera de desentendre’s dels marrons i de passar les patates calentes a tercers, i malament també si el comerç espera que l’administració li resolgui la vida. Tothom hi ha de posar de la seva part.\nL’experiència d’altres APEU catalanes i d’altres països que porten uns quants anys de rodatge ensenya que l’èxit de la iniciativa no està de cap manera garantit. De fet, les àrees de promoció econòmica urbana són simplement marcs d’actuació, eines; un cop aprovades pel ple municipal, cal dotar-les de contingut i encertar en l’estratègia a seguir. Pel món hi ha hagut tant èxits interessants com fracassos clamorosos, i es pot i s’ha d’aprendre dels uns i dels altres. Sempre, però, la clau és la corresponsabilització i la unitat d’acció, a partir d’una visió compartida d’allò que es vol aconseguir.\nEn tot cas, la filosofia de les APEU de ‘treballar plegats’ (i no sols a l’hora de diagnosticar els problemes i pensar com tractar-los, sinó també en el moment d’arromangar-se per gestionar projectes i en el moment d’avaluar els resultats) s’hauria de traslladar a altres àmbits de la vida col·lectiva. Els ciutadans, les associacions i les empreses hauríem de no limitar-nos –legítimament– a queixar-nos i demanar als governs, sinó passar a contribuir. I les institucions públiques haurien de deixar de tenir por de donar veu, vot i joc als privats, i compartir el seu poder i obrir-se als recursos que la societat els pot brindar, sabent que la governança no és un joc de suma zero.\nTags: ajuntaments, APEU, Àrea de Promoció Econòmica Urbana, berga, col·laboració público-privada, governança


REGALUNIC CAIXA DELS TRESORS PERSONALITZADA - REGALUNIC\nCAIXA DELS TRESORS PERSONALITZADA\nLa caixa dels tresors personalitzada és ideal com a regal per a algú molt especial i per a una ocasió important. A Regalunic li proposem un disseny exclusiu per a la seva caixa personalitzada, adaptant-nos al seu gust i pressupost.\nExpliqui’ns com li agradaria que fos: la temàtica, els colors, la mida, la forma, el nom i tot allò que li agradaria que tingués. I sobretot saber la motivació: per guardar les joguines, els records, les cartes, les fotos, objectes i tot allò que tingui significat. Si vol més informació o està interessat en una proposta pel seu projecte expliqui’ns la seva idea aquí.\nAleshores, partir de tot això, en fem una composició, i el projecte agafa forma. Hi posarem el nom, el seu color preferit, si vol una dedicatòria o data de recordatori, un missatge, aconseguint una personalització detallada. Per completar el regal hi posem una sorpresa relacionada amb el motiu de la celebració.\nRealització de la caixa dels tresors personalitzada.\nAbans de començar, mostrem una proposta al client, ajustant-nos a les seves preferències i a partir de la qual comença a prendre forma el projecte. Com hem explicat abans el motiu, l’acabat, la temàtica, els colors, els materials i la decoració es fa seguint el seu gust.\nUtilitzem múltiples tècniques: pintura, dibuix, pirografia, estampat, decoupage, costura, etc i també moltíssims materials i elements decoratius: pompons, borles, figuretes de fusta, botons, lluentons, llaç, tela, perla, etc.\nEl fem partícip de l’evolució del projecte i ens preocupem per saber la seva opinió en cada fase. El temps de realització va en funció del volum del projecte però aproximadament són uns deu dies.\nTambé pot veure més projectes relacionats on pot fer en l’apartat de Caixes personalitzades de Regalunic o bé al nostre instagram.\nREGALS PER A BEBÈS PERSONALITZATS\nCAIXES PERSONALITZADES ARTESANALS.\nTARGES DE FELICITACIÓ PERSONALITZADES


Donovan, l'estrella del cartell del Festival de Músiques Disperses 2017\nterritoris.cat/Cristina Mongay 11:44 25/01/17\nAquest matí s’ha presentat la programació del MUD, que enguany celebra la seva onzena edició\nlleida festival marc presentació barcelona concert\nEnguany MUD podrà gaudir-se a Lleida i Barcelona\nEl restaurant Lola ha estat l’escenari de presentació de la programació de l’edició 2017 del MUD, el Festival de Músiques Disperses que es celebrarà del 9 al 18 de març.\nL’acte ha estat dirigit per la regidora de cultura de la Paeria de Lleida, Montserrat Parra, i per l’Antoni Gorgues, director i ànima del MUD.\nParra destacava la singularitat del festival, que és a hores d’ara una cita musical imprescindible del calendari de la capital de Ponent. Gorgues, per la seva banda, ha ressaltat que l’objectiu de MUD es apropar al públic lleidatà propostes de música folk conegudes i desconegudes, quelcom ha convertit aquesta cita en un referent estatal.\nMUD tindrà lloc del 9 al 18 de març. La seva obertura vindrà de la mà de l’artista multidisciplinar Maika Makovski i el Brossa Quartet. El divendres 10 de març serà el torn dels francesos Ayaw, que fusionen diverses músiques tradicionals d’arreu del globus amb reggae i jazz.\nLa cura en l’organització de totes les edició de MUD ha fet possible que Donovan inclogui Lleida com una de les tres ciutats de l’Estat espanyol on actuarà durant aquest any\nDissabte es té previst gaudir d’un cicle de concerts íntims, en horari diürn, una de les novetats d’aquesta edició. En aquest cas, actuarà en acústic Pigmy i Constantine, fent una avantsala de la seva actuació del vespre al Cafè del Teatre. Constantin, que treballa l’estil folk àcid amb psicodèlia, rock progressiu i aires barrocs, és un músic d’Estats Units pràcticament desconegut però de grandíssima qualitat. Aquest serà el seu primer concert a l’Estat espanyol, i a partir del mateix iniciarà la seva gira a Europa.\nEl plat fort del festival es desenvoluparà el diumenge 12 de març de la mà d’un doble cartell configurat pel duo barceloní Cálido Home i Donovan, tota una autoritat musical, autor d’himnes intergeneracionals com ‘Sunshine Superman’ o ‘Universal soldier’.\nEnguany MUD, com a succeït en altres edicions, també podrà escoltar-se a Barcelona, amb la voluntat de diversificar el públic potencial de la trobada. La cita tindrà lloc al Barts Club, on actuarà Elektro Hafiz, un grup d’Anatolian Rock, i les sessions dels DJ’s Doug Shipton i Booty Carrell.\nAlpicat acull la cimera de Pubilles i Hereus de Catalunya, en el marc de la Festa Major\nEl projecte Espais Naturals de Ponent vol impulsar l'Aiguabarreig Segre-Cinca\nAlpicat s’uneix a la iniciativa ‘Junts contra el càncer de mama’\nLa Fira del Comerç i el Rebost incorpora el VedellaTast i el Saló de l'Automòbil


El sector financer continua aprimant plantilles i sous - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl sector financer continua aprimant plantilles i sous\nEn un any ha perdut 115 treballadors\n14/08/2019 (16:00 CET)\nEl sector financer ha perdut 115 treballadors entre el mes de maig del 2018 i el d'aquest any i és, de llarg, el que ha ha tingut un descens més gran. El percentatge és d'un 6%, molt superior al seu seguidor que és el d'agricultura i ramaderia amb un 2,8%. La rebaixa també és destacada a nivell de salaris.\nEl sector financer tenia el maig del 2018 amb 1.873 treballadors i el mateix mes del 2019 en tenia 1.758 segons les dades del departament d'Estadística del Govern. El descens és notable i més, si es té en compte, que des de fa un any les xifres són negatives.\nEl nombre total d’assalariats del mes de maig del 2019 a Andorra és de 36.930 persones, el que representa una variació del 1,9% respecte al mateix mes de l’any anterior, en què hi va haver 36.235 persones.\nEls salaris del sector financer també van a la baixa amb un descens en un any del 7% i una variació absoluta de quasi 700 euros menys de mitjana. El salari mitjà declarat a la Caixa Andorra de Seguretat Social (CASS) és de 5.000 euros. Amb tot, es superior als 2.119 euros que és la mitjana de tots els sous declarats.\nLa massa salarial total del mes de maig del 2019 és de 78,37 milions d’euros. La variació és positiva, d’un 2%, respecte al mateix mes de l’any anterior. Els sectors que presenten les variacions positives més remarcables són: activitats immobiliàries i serveis empresarials amb un 8,5%, i la construcció amb un 8%.


XVI Premi de Recerca per la Pau: Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\nPremi Joan Gomis per a treballs de recerca de batxillerat\nConvocatòria per 2021 del XVI PREMI DE RECERCA PER A LA PAU que, des del curs 2014-15, s’atorga conjuntament amb el Premi Joan Gomis de l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet.\nS’hi poden presentar treballs de recerca de batxillerat que hagin estat realitzats per estudiants matriculats als centres educatius catalans durant el curs 2020-21 i que tractin alguna qüestió relacionada amb la cultura de pau.\nDes del curs 2014-15, el Premi de Recerca per a la Pau s’atorga conjuntament al Premi Joan Gomis de l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet, que guardona el millor treball de recerca per a la pau d’estudiants d’aquest municipi, segons el veredicte del jurat. Enguany, el guardó consistirà en una aportació de 300 € per a l’estudiant i un diploma, que es lliurarà el mes de juny.\nPer optar a la present edició dels guardons, els treballs es poden presentar a la Fundació Solidaritat UB, com indica la informació de les bases del premi fins al 16 d’abril del 2021.\nMés informació: cooperacio@gramenet.cat o a l’adreça recercapau@ub.edu


Juliol — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura i festes › Agenda › 2022 › Juliol\nMadres verdaderas de Naomi Kawase, 2020, Japó. VOSE\nUna parella que fa temps que pateix perquè no pot concebre es decideix pel camí de l'adopció. Al cap de cinc anys, la mare biològica, ja convertida en una jove adulta, es presenta a casa de la parella demanant la devolució del seu fill.\n06/07/2022 19:00 a 21:20\nCOCO de Lee Unkrich i Adrián Molina, 2017, EUA. VOSE\nEn Miguel és un jove apassionat per la música i somia a convertir-se en un gran cantant com Ernesto de la Cruz, el seu ídol. Però les regles de la seva família, imposades per la rebesàvia, prohibeixen que s'hi dediqui. Abans que se n'adoni, en Miguel es veu transportat a la Terra dels Morts, un lloc ple de color on, amb l'ajuda d'uns nous amics, descobrirà l'origen de la seva família i el perquè de la prohibició.\nCoco va ser guardonada com a millor pel·lícula d'animació als Oscars, els Globus d'Or i els BAFTA.\n09/07/2022 18:00 a 19:50\nTots els assistents a l'activitat n'han d'adquirir una entrada, adults i infants. Els menors de 3 anys tenen l'entrada gratuïta, però n'han d'adquirir el tiquet\nConcert Sebastián Yatra\nSebastián Yatra torna amb la seva nova gira "Dharma" un espectacle que ve carregat amb moltes sorpreses i que passarà per tot el territori nacional en l'estiu 2022.\nUna gran producció tècnica farà brillar a l'artista en uns concerts únics i inoblidables, acompanyat de la seva banda al complet i un cos de ball espectacular. En aquesta nova gira els seus fans podran gaudir tant dels grans èxits del colombià com Robar-te un petó, Traïdorenca, TBT, com de les seves cançons més recents que conformaran el nou àlbum, entre les quals destaquen Talons Vermells conquistant al seu públic i convertint-lo en un dels èxits del 2021. No t'ho pots perdre!\n02/07/2022 21:00 a 23:00\nEntrades a Tarraco Arena\nLa sociedad literaria y el pastel de patata de Mike Newell, 2018, Regne Unit. VOSE\nDesprés de la Segona Guerra Mundial, una escriptora britànica d'èxit rep una carta d'un admirador des de Guernsey, una illa propera a Normandia. Quan llegeix el relat del seu club de lectura durant l'ocupació, viatjarà fins allà per buscar inspiració per a una pròxima novel·la, però trobarà una història que superarà les seves expectatives.\n13/07/2022 19:00 a 21:05\nProjecte en solitari d'Ivan Díaz (Pupille, Zul, H de Casa), resident a Kyoto. Ens portarà cançons pròpies a la veu, guitarra i loops. A mig camí entre el folk intimista i l'experimentació.\n02/07/2022 19:30 a 20:30\nNotifiqueu a l'Espai Nautilus la vostra assistència: via telefònica/whatsapp tel. 722 448 675 o personalment al c/Reding núm. 9, baixos, de Tarragona\nEspai - Nautilus i Iván Díaz\nBallada de focs amb la cobla Cossetània\nL'Agrupació Sardanista Tarragona Dansa es dedica a ballar Sardana Esportiva i competeixen per tota Catalunya sent un referent en el nostre país. Actualment, són els campions de Catalunya en el món sardanista Infantil i Juvenil.\n09/07/2022 20:00 a 21:30\nTot coincidint amb els actes commemoratius del 20è aniversari de la creació del Cor Jove de la Schola Cantorum dels Amics de la Catedral, us convidem a gaudir d'una nit màgica al claustre de la catedral de Tarragona envoltats de la seva escultura arquitectònica, on cada element transmet vida.\nAquest cor dirigit per la senyora Anna Mateu Morelló, ens oferirà un repertori sorprenent. Les seves veus melòdiques acompanyades per l'organista Jordi Pascual, interpretaran peces que ens faran vibrar.\n01/07/2022 21:00 a 23:00\nAssociacio dels Amics de la Catedral de Tarragona\nTarragona Ciutat de Castells - Actuació castellera\nVIII Edició Tarragona Ciutat de Castells\nActuacions castelleres del 6 de juliol i fins al 7 de setembre, els dimecres a les 20 h davant de la Catedral de Tarragona.\nColla participant: Xiquets de Tarragona.\n06/07/2022 20:00 a 21:00\nColla participant: Colla Jove Xiquets de Tarragona i Xiquets del Serrallo.\n13/07/2022 20:00 a 21:00\nColla participant: Castellers de Sant Pere i Sant Pau.\n20/07/2022 20:00 a 21:00\nColla participant: Colla Jove Xiquets de Tarragona.\n27/07/2022 20:00 a 21:00\nEl llac dels cignes - Ballet Clàssic d'Ucraïna\nSeguint la tradició i l'esperit del ballet clàssic, aquesta sumptuosa producció del Ballet Clàssic d'Ucraïna captura tota la bellesa i el drama de l'autèntic ballet romàntic, un clàssic de tots els temps que anomena a totes les generacions.\nEn cadascuna de les presentacions, la motivació principal del Ballet Clàssic d'Ucraïna és cuidar les tradicions i essència del ballet clàssic més pur, fent d'elles un festeig per als sentits amb l'encant dels seus vestuaris i la vistositat de les seves decoracions.\n26/07/2022 22:00 a 23:30\nNKprodarte i Ballet Clàssic d'Ucraïna\n17.30 h Diada castellera de Sant Pere a la plaça de Sant Magí\n22 h Havaneres Grup Xató a la Marquesina del Port de Tarragona\n02/07/2022 17:30 a 23:00\nPlaça de Sant Magí i Marquesina del Port\nXiquets del Serrallo i Port de Tarragona\nConfraria de Pescadors de Tarragona, Associació de veïns del Serrallo, Ajuntament de Tarragona, Peix blau de Tarragona\nSardinada solidària a favor de la Muntanyeta - El Serrallo\nDins dels actes festius per Sant Pere al barri del Serrallo.\n03/07/2022 12:00 a 15:00\nConfraria de Pescadors de Tarragona i Peix blau de Tarragona\nPort de Tarragona, Ajuntament de Tarragona, Associació de veïns del Serrallo\nRecitem la Ilíada!\nTeclaSmit presenta un recital dramatitzat de diferents fragments de la Ilíada, obra magna d'Homer.\nSerà dins el marc del Club de lectura "Llegim clàssics".\nL'espectacle comptarà amb una introducció d'Esteve Masalles per situar l'obra i l'autor. Aquest recital és un avançament del muntatge-recital, més extens, que TeclaSmit Teatre estem preparant per a finals d'any.\nIntèrprets: Agnès Martí, Carme Carles, Isabel Bitria, Àngels Sabaté, Cinta Ramon, Antònia Sabater, Rubi Moreno, Enric Pérez.\n01/07/2022 19:00 a 20:30\nFestival Tarraco Viva, l'editorial La Casa dels Clàssics i la Biblioteca Pública de Tarragona


Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret | Jordi Ferrer | lloret de mar | Urbanisme | El Punt Avui\nReformes al paratge de Santa Cristina de Lloret Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret + Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret E-mail\nlloret de mar - 11 abril 2021 2.00 h\nL'Obrer Major de Santa Cristina, Arseni Frigola, dins de la casa de les obreres. MANEL LLADÓ.\nImatge d'una de les habitacions de l'ampliació de l'hotel que va tenir lloc a mitjans segle passat i que forma part de l'edifici que serà enderrocat. MANEL LLADÓ.\nImatge del gimnàs del Club de Rem de Santa Cristina, a l'antic hotel del paratge. MANEL LLADÓ.\nL'ermita de Santa Cristina, a l'esquerra, i la casa de les obreres, que serà enderrocada. MANEL LLADÓ.\nReformes al paratge de Santa Cristina de Lloret Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret Reformes al paratge de Santa Cristina de Lloret E-mail\nEls ingressos de l’Obreria fan molt difícil la inversió a curt termini\nEl paratge de Santa Cristina de Lloret de Mar canviarà de fisonomia els propers anys. L’Obreria, l’entitat que gestiona l’espai, enderrocarà l’antiga casa de les Obreres, un magatzem i part de l’ampliació de l’antic hotel, a tocar de l’ermita. Les actuacions d’enderroc i de reordenació de l’espai formen part d’un pla especial urbanístic.\nL’obrer major de l’Obreria, Arseni Frigola, explica que la reforma rau en la preocupació per la conservació de la finca. Frigola explica que, quan van adreçar-se a l’Ajuntament per sol·licitar l’actualització de les edificacions, els van dir que havien de fer un pla urbanístic especial. “Sense el pla, no podíem fer res”, recorda. El pla s’ajusta al pla general de Lloret i al pla urbanístic del sistema costaner.\nEn una assemblea del 2019, els socis de l’Obreria van aprovar “majoritàriament” l’enderroc dels espais, afirma Frigola. Aquell dia l’arquitecte Oriol Antolín va exposar els detalls del pla.\nD’aquesta manera, l’entitat vol posar al dia la finca tenint en compte que hi ha espais en desús i en mal estat. A la casa de les Obreres, per exemple, “hi ha bigues de fusta que s’han hagut de reforçar amb peces de ferro”. Aquest edifici existeix, com a mínim, des del segle XVI. L’obrera és una figura que vetlla per la imatge de Santa Cristina i que participa en el ball de plaça, la tradicional dansa de la festa major.\nEl pla especial va ser aprovat al febrer per la junta de govern municipal. L’enderroc dels espais esmentats va acompanyat de la construcció, sota rasant, d’una superfície de 1.500 m², que seran “d’ús complementari de l’ús hoteler”, especifica el document. Frigola diu que l’emplaçament triat és sota el pàrquing actual (amb espai per a 399 vehicles i quatre autobusos) perquè, a banda i a banda de l’ermita, o “hi ha massa pendent” o hi ha la platja (de Santa Cristina).\nS’haurà de veure si es fa primer l’enderroc i més endavant es construeixen els edificis. “Els nostres ingressos venen de l’aparcament i del lloguer d’espais, com ara per a casaments. Una part de les obres es podrien finançar amb subvencions i aportacions de l’Obreria”, indica Frigola.\nEl 80% dels nous edificis serà subterrani, explica l’arquitecte Oriol Antolín, que forma part de l’equip redactor del pla especial. El desenvolupament urbanístic requeriria “una inversió molt important, que l’Obreria no està disposada a fer en aquests moments”, afirma Frigola.\nSobre la cala Treumal\nSegons el pla especial, les construccions, amb patis interiors, tindrien una coberta que podria ser utilitzada com a pàrquing. Hi hauria també una zona verda, explica l’arquitecte. També es podria fer un mirador en direcció a la cala Treumal, compartida per Blanes i Lloret. Ara es pot accedir a la cala per un camí des de la plaça del Pi.\nEl santuari de Santa Cristina, patrona de Lloret, va ser edificat en el segle XVIII sobre un temple d’abans del segle XIV. És a l’indret que va ser conegut fins al segle XIX com a Vallarnau (Vilarnau, Vall Arnau o Vall d’Arnau). Vallarnau és també el nom del torrent que acaba a la platja de Santa Cristina, segons detalla Salvador Palaudelmàs, antic obrer major, al llibre Santa Cristina de Vallarnau, editat per l’entitat el 2013.\nel dia que la junta de govern va aprovar, de manera inicial, el pla especial, que ha de ser aprovat pel ple i per la Comissió d’Urbanisme.\nHabitacions, celler i gimnàs per a regatistes\nA tocar del santuari i a banda de la casa de les Obreres i el magatzem, hi ha l’edifici de l’antic hotel. A la part més propera a l’ermita, “hi ha filtracions i les habitacions estan en mal estat”, diu Frigola. Aquesta part és una de les que seran enderrocades i forma part de l’actuació futura. A la mateixa planta, hi ha la seu del Club de Rem de Santa Cristina, amb les seves dependències i un gimnàs. A causa de la pandèmia, els regatistes s’hi han pogut entrenar poc els últims mesos. A la planta baixa hi ha la sala d’actes, seu de reunions de l’Obreria, l’antiga sala d’estar, un lavabo i un celler, sense ús, entre altres espais. El 2019 l’Obreria, que té una vuitantena de socis, va haver de reparar els danys causats per un llamp que va impactar a la cúpula de l’ermita, que té la catalogació de bé cultural d’interès local (BCIL).\nUn hotel durant gairebé un segle\nA Santa Cristina hi ha va haver un hotel durant gairebé un segle: des de l’obertura, el 1904, i fins que va cessar l’activitat, el 2002 (amb l’arrendatària Glòria Clua Viladrich). Al principi, la Junta d’Obrers de Santa Cristina va arrendar els terrenys a Joan Capdevila Nogués, fins al 1933. Capdevila hi va construir un hotel i, junt amb la vídua, se’n va fer càrrec. Posteriorment va dur el negoci el marquès de Roviralta i, després de la Guerra Civil, Francisco Clua Marsol.\nEl pla especial inclou l’enderroc d’una part de l’hotel, concretament l’ampliació que es va fer a mitjan anys 50 del segle XX. Són quatre de la vintena d’habitacions de l’establiment, que també havia servit àpats a la plaça del Pi.\nL’hotel va incorporar l’antiga casa de l’ermità. Des de com a mínim mitjan segle XIV, hi havia hagut una persona que, amb el permís de la Santa Seu, vivia a tocar de la capella, en tenia cura i advertia d’atacs dels pirates, explica Salvador Palaudelmàs, obrer major entre el 2006 i el 2014 i autor d’una obra sobre Santa Cristina.\nEl Punt Avui. Girona 11-04-2021, Pàgina 20


Els Geoparcs Mundials de la UNESCO – Geoparc Mundial UNESCO de la Catalunya Central\nEls Geoparcs Mundials de la UNESCOgeoparc2020-10-22T09:26:18+02:00\nSón àrees geogràfiques, clarament delimitades i unificades, on es gestionen espais geològics i paisatges de rellevància internacional, juntament amb la resta de patrimoni, sota un concepte holístic de conservació, educació i divulgació. S’hi implementen estratègies de promoció i desenvolupament sostenible que són innovadores, inclusives, integrades i respectuoses amb la identitat del territori. El desenvolupament es realitza principalment a través del geoturisme.\nEls Geoparcs segueixen un procés de baix cap a dalt, que és un dels seus valors característics. Són àrees vives on les comunitats que hi habiten i la ciència col·laboren en una sinergia de benefici mutu.\nDe cap manera s’han de considerar museus a l’aire lliure ni tampoc són parcs temàtics destinats a especialistes. Aquesta figura no comporta obligacions o restriccions legals afegides.\nEls Geoparcs treballen intensament per reforçar els llaços entre el patrimoni geològic i miner i tots els altres aspectes vinculats amb el patrimoni natural, cultural i intangible del territori, alhora que emfatitzen la geodiversitat com la base on s’estableixen tots els ecosistemes i on es reflecteix la interacció humana amb el paisatge.\nEls Geoparcs es basen en uns pilars principals: la recerca, la geoconservació, el desenvolupament sostenible i perdurable i l’educació a tots els nivells, que n’és un element clau; i busquen el progrés dels seus habitants a partir d’un projecte que valora el territori en el seu conjunt. Són projectes en els quals és imprescindible l’impuls de la societat que els acull (implicació del sector privat, les institucions, les associacions locals i l’administració), així com consolidar un sentiment de pertinença. L’elevat valor del patrimoni tangible i intangible que custodien, l’avaluació periòdica, el treball en xarxa, l’aproximació de baix a dalt i la creació del Programa Internacional de Ciències de la Terra i Geoparcs de la UNESCO, el novembre de 2015, garanteixen la qualitat del projecte i un gran retorn potencial cap a la societat.\nEls Geoparcs no van només de roques, sinó també de persones!


Test antígens – Actualitat.cat\nEtiqueta: Test antígens\nSanitat autoritzarà a vendre test d’antígens a les farmàcies\nEl Ministeri de Sanitat ha fet públic a través de la seva web l'esborrany d'un decret llei que estan preparant per autoritzar a les farmàcies vendre testos d'antígens, sense necessitat de recepta mèdica. Feia mesos que el sector farmacèutic estava pressionant per poder rebre l'autorització, argumentant que d'aquesta manera es relaxaria la pressió que hi ha actualment als Centres d'Atenció Primària (CAP). Amb el test d'antígens a les farmàcies només arribarien als centres sanitaris les pers\nmarç 4, 20210\nLidl i Aldi ja venen tests ràpids d’antígens a Alemanya\nAlemanya ha començat a vendre tests ràpids d'antígens per detectar el Coronavirus a les farmàcies i a les botigues de Lidl i Aldi. L'Institut Federal de Medicaments d'Alemanya ha aprovat les primeres llicències a alguns tipus de testos que es poden fer sense necessitat de què ho faci un professional de la sanitat. Segons el ministre de sanitat alemany, Jens Spahn, aquesta iniciativa s'ha pres per tal de detectar el nombre més gran de casos possibles i així poder combatre millor la malaltia.


Víctor Valdés, nou entrenador del Juvenil A\nL’exblaugrana torna al FC Barcelona i signa un contracte que el vincularà fins al 2020 amb el Juvenil A, ampliable a una temporada més\nVíctor Valdés torna al FC Barcelona després de signar aquest divendres al matí el seu contracte com a nou entrenador del Juvenil A fins al juny del 2020, ampliable a una temporada més.\nL’acord s’ha signat amb la presència de Silvio Elías, directiu responsable del futbol formatiu professional, i José Mari Bakero i Guillermo Amor, responsables del futbol formatiu professional.\nEl Juvenil A, que iniciarà el proper 29 de juliol la pretemporada, estrenarà el nou Estadi Johan Cruyff el 27 d’agost davant l’Ajax juvenil.\nTorna una llegenda del Club\nConsiderat, juntament amb Ramallets, com el gran porter de la història del FC Barcelona, Víctor Valdés va jugar un total de 539 partits oficials defensant la samarreta blaugrana.\nVíctor Valdés serà sempre recordat com el porter de la final de la Champions League de París 2006 contra l’Arsenal. Les seves aturades van ser clau per aixecar la segona Copa d’Europa de la història del Club. Va entrar a la història del Cub sent el porter titular del Barça del primer triplet i de l’any dels sis títols. El seu toc de pilota, l’habilitat per l’un contra un i els seus reflexos van convertir-lo en un porter de talla mundial.\nLes xifres són aclaparadores: és el porter que al llarg de la història ha jugat més partits amb el FC Barcelona i el que ha guanyat més títols. Amb 539 partits oficials i 442 gols rebuts, la seva mitjana és extraordinària. Té el rècord estatal de trofeus Zamora, amb un total de cinc (2004/05, 2008/09, 2009/10, 2010/11 i 2011/12), igualat amb el mític porter barcelonista Antoni Ramallets.\nEl seu palmarès amb el FC Barcelona és envejable amb un total de 21 títols: tres Champions League, sis Lligues, dues Copes del Rei, sis Supercopes d’Espanya, dues Supercopes d’Europa i dos Mundials de Clubs.\nAl maig del 2018 va obtenir el Diploma-Llicència UEFA B i A i la temporada 2018/19 va iniciar la seva carrera des de les banquetes com a entrenador del Juvenil A del Moratalaz, amb el qual va aconseguir la Copa de Campions de la seva categoria.


Joan Puigdefàbrega guanya el 15è premi de poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater amb l’obra ‘Deshora’ | Sala de Premsa SantCugat\n10 març 2017\t Comentaris tancats a Joan Puigdefàbrega guanya el 15è premi de poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater amb l’obra ‘Deshora’\nL’acte ha comptat amb la presència de la tinenta d’alcalde de Presidència, Cultura i Promoció de la Ciutat, Carmela Fortuny, el president del jurat Jordi Cornudella, els membres del jurat, Marc Romera i Marta Pessarrodona, i la directora de la Institució de les Lletres Catalanes, Laura Borràs. Amb aquest premi i el Festival Nacional de poesia de Sant Cugat, la ciutat segueix apostant fermament per la creació i la promoció de la poesia al nostre país.\nLa tinenta d’alcalde de Presidència, Cultura i Promoció de la Ciutat, Carmela Fortuny, ha subratllat “el compromís de Sant Cugat amb la cultura i la poesia. Aquest Premi de Poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater ho referma, ja que és el més ben dotat del seu àmbit.” Fortuny també ha assegurat que “estem molt orgullosos de l’obra guanyadora. Impulsar iniciatives com aquesta ens fan créixer com a ciutat”.\nAl seu torn Joan Puigdefàbrega, el guanyador d’enguany, ha remarcat “no tinc una vida literària llarga i gruixuda, al contrari, tampoc tinc formació en lletres, i guanyar amb aquesta obra és un honor. M’agrada treballar l’estètica perquè és el que ens relaciona sensorialment amb el món”.\nPer a un dels membres del jurat, i representant d’Edicions62, Jordi Cornudella, “el fet que l’autor no sigui mediàtic fa que la seva maduresa i capacitat de reflexió es noti als poemes. Al ser ‘desconegut’ el converteix encara més en una novetat atractiva.”\nLa directora de la institució Lletres Catalanes, Laura Borràs, ha volgut recordar que “el compromís de la Institució amb la poesia, la literatura i Sant Cugat és molt gran.”


El silenci del president - elCugatenc\nEl silenci del president\nDissabte, 14 de maig de 2022 - 08:00h\nNo són poques les vegades que preparant algun tema referent a l’EMD de Valldoreix per a elCugatenc, la resposta del president Josep Puig ha estat una no-resposta, un silenci que ressona a tancament en ell mateix de cara a la premsa. Tampoc és d’estranyar trobar-se col·legues d’altres mitjans i fins i tot representants d’algunes entitats del poble que es troben amb el mateix mur.\nAixò no vol dir que el president Puig tinga una deixadesa de les seues funcions sinó que no les explica més enllà dels espais on està obligat a fer-ho. Si pot fer més o millor la seua acció política és una qüestió a debatre, carregada de mirades polítiques partidistes i de fílies o fòbies personals. Però el que no és de rebut és que el màxim representant d’una institució tinga el silenci com a resposta de forma habitual.\nJa s’entén que hi ha temes que, per termini o delicadesa, s’han de deixar reposar. I també hi ha moments en què les circumstàncies personals –salut, cansament...– dificulten l’atenció als mitjans. Els periodistes tot sovint ens enfadem davant de la manca de resposta però també som capaços de discernir quan una no-resposta està justificada i quan no.\nEl problema del silenci del president Puig és que és constant i només es trenca als Plens. I el silenci deixa molts interrogants, com a mínim en les seues pròpies àrees. Ell és el màxim responsable de l’EMD, l’únic càrrec electe de forma directa a la institució valldoreixenca, i, per tant, hauria d’actuar en conseqüència en les seues intervencions públiques. Perquè el silenci no només suposa amagar-se en els temes polèmics que generen debat sinó també no explicar les coses bones que no tinc cap dubte que el govern de Valldoreix i ell mateix fan per la vila.\nEls valldoreixencs mereixen que el seu president els parle, els explique les coses directament amb les entitats o a través dels mitjans; que no els enfronte al mur de la institució en abstracte o als tècnics municipals que no haurien de jugar a la política perquè això és cosa del president i dels vocals. En definitiva, el no-silenci, la paraula, sempre és la via.\nI el president Puig ho sap fer perquè temps enrere ho feia. Necessitem que torne a ser aquell president a qui se’l criticava o se’l felicitava per les seues accions i declaracions i no pels seus silencis. Ha de tornar a ser el president Puig que va assolir les presidències. Este article pot semblar un atac cap a ell però, si es mira amb bons ulls, és una empenta a tornar a ser l’actiu polític que havia sigut, per a gust d’uns i disgust d’uns altres.


Conversem amb Mara Aranda - CAOC.cat\n[name] => conversem-amb-mara-aranda\n[queried_object_id] => 15145\n[request] => SELECT   wpcaoc_posts.* FROM wpcaoc_posts  WHERE 1=1  AND wpcaoc_posts.post_name = 'conversem-amb-mara-aranda' AND wpcaoc_posts.post_type = 'post'  ORDER BY wpcaoc_posts.post_date DESC\n[query_vars_hash:WP_Query:private] => 22c005d5f41025bb99456ecc79eb5048\nM.A.- La gran estima per la música em ve des del bressol. Mon pare era cantant aficionat i també tocava la guitarra, d’una banda i d’altra a la família de ma mare també hi havia aficionats que tocaven acordió, cantaven i feien ‘joglaries’. El meu avi era una sort de joglar que on arribava feia art, divertiment i treia el somriure i rialles a majors i a la xicalla. Encara que era llaurador, però ja son pare, el besavi, ho feia això…feia ballar les titelles que ell mateixa construïa, cantava, recitava…\nEls meus estudis han sigut en diferents acadèmies privades arreu del món. Des de molt jove vaig començar la meua carrera als escenaris i es va transformar en el meu treball, alhora que gaudi òbviament, i vaig haver d’adaptar-me a una vida que m’obligava a viatjar moltíssim per oferir concerts per tot el món. És així com vaig cursar estudis de cant bizantí i cant tradicional grec a Grècia, cant tradicional búlgar, cant d’estil amb alguns cantadors com Josep Aparicio ‘Apa’, tècnica amb diferents professores i molts altres cursos: arpa, violoncel, piano… la vida em va posar damunt dels escenaris aviat i la meua formació musical va ser en base a un recull de cursos en diferents països, tradicions i estils fent de mi una cantant crec que versàtil i estilísticament calidoscòpica per la suma de totes les diverses influències.\nM.A.- El món de la música tradicional m’agrada però per a altres. He escoltat moltíssima música tradicional de tot el món, vaig dirigir i presentar durant dos anys un programa radiofònic des de l’antiga Canal 9, la nostra RTV autonòmica i també l’he interpretat de manera anecdòtica i conjuntural. Però dins del meu microcosmos hi ha una ressonància major amb les músiques medievals. Des que fa més de vint anys coneguera la música bizantina, és a dir, el cant de l’Església Ortodoxa, la música litúrgica de les esglésies de l’est d’Europa, encara que també s’utilitza, de manera més àmplia, per referir en general la música de les esglésies orientals, vivint a Grècia en diferents localitzacions i en anys diferents, vaig quedar trasbalsada i vaig mamprendre el seu estudi aprofundint tot i que era molt difícil pels modes musicals emprats, lluny de la nostra tradició sonora. Això va fer que se’m reactivara l’interés pel cant gregorià amb el qual estava emparentat, sent ambdós monodia vocal sense acompanyament instrumental. Encara recorde molt vívidament els oficis litúrgics on els monjos grecs cantaven sobre l’ison, la nota greu, pedal i el clima extàtic que es creava en les celebracions. La música religiosa antiga i medieval van ser la banda sonora durant molts anys dels meus dies. Després la música profana medieval també ocupa un lloc important en el rànquing de les meues preferències. Música de trobadors i trobairitz han deixat una empremta inesborrable en la meua creació pròpia.\nM.A.- El món de la música tradicional és molt ric. No ens n’adonem perquè és tanta la riquesa que mai no hem patit d’ella carència i no podem imaginar un paisatge musical pobre o estèril com a altres països europeus. La música, com a part del Patrimoni Cultural Immaterial juntament amb manifestacions artístiques de tot caire, gastronòmiques, d’oci…mantingut per la mateixa comunitat que el crea i el transmet, constituix un dels nostres trets identitaris. He viscut la pràcticament desaparició dels nostres instruments principals: la dolçaina i el tabalet i després tot un afortunat ressorgiment fins a dia de hui en que no hi ha poble a la Comunitat Valenciana que no tinga la seua colla de tabaleters i dolçainers. Molt arrelats a la nostra cultura, en raó tractaren de fer-los desaparèixer per esborrar estos trets que ens diferencien els uns dels altres. Eixa riquesa deuria ser respectada, no per desunir-nos en la diferència sinó per aprendre del diferent.


Esquaix. El Bernat guanya la copa Federació a Girona\nEl passat cap de setmana al GEIEG de Girona és va jugar el segon gran torneig de l’any en importància, a la capital gironina. El quadre principal del torneig feia goig amb 4-5 jugadors internacionals que juguen el circuit professional i quasi be totes les millors raquetes catalanes. El nostre jove anoienc va dominar el torneig passant les rondes de divendres amb Francesc Sistané i Xavi Blasco per 3-0 i el dissabte a semis davant el francès Vincent Droestbeke també per un convincent 3-0. A la gran final, amb el Bernat dominant 2-1, el seu vell rival de generació Edmon López 118PSA, és va retirar per una inoportuna lesió. Propera estació, Open Internacional Ciutat de Barcelona per les festes de la Mercè.\nNoves equipacions pel nostre potentíssim equip de cycling\nNo cal donar-hi més voltes, difícilment torbaràs un equip com aquest. Desacomplexat, treballador, format, motivat i open minded. Doncs amb aquesta “troupe” ahir vàrem fer les pics dels nous maillots i culotes per tot ells. El nostre partner és la igualadina Four Factors i la veritat és que la pinta és immillorable. L’equipació, de maillot i culote, està pensada i dissenyada per l’activitat i fabricada en una matèria ultra-lleugera i molt transpirable. Per cert, tenim moltes, moltes sorpreses per la temporada de cycling d’enguany. Si et penses que estem adormits, et despertaràs de cop, ja veuràs....\nEsquaix. Joel Jaume és classifica pel PSA de Barcelona i la Montse Fajardo a Madrid amb les júniors.\nL’Esportiu Rocafort de Barcelona va acollir una lligueta entre tots els jugadors catalans que no tenen llicencia professional i volien participar en el torneig internacional Ciutat de Barcelona. Dels 6 participants, solament un tenia el passaport i de tots ells el Joel Jaume va ser qui va guanyar. En un torneig impecable va guanyar dissabte Alex Luque del Triops de Banyoles per 3-0, Pablo Dolz del Sant Andreu per 3-2 i Cristian Romero també del Sant Andreu per idèntic resultat. En la jornada de diumenge, victòria 3-0 davant Arnau Farré del Malibú i en el decisiu partit que donava la classificació també victòria 3-1 davant Xavi Blasco del Tipi Park. Aquest resulta permet al jove anoienc entrar a les prèvies del quadre d’aquest torneig que tindrà lloc per les festes de la Mercè que també compta amb la participació del seu germà petit Bernat Jaume 132è, desprès de recuperar quasi be 30 llocs desprès de la lesió de menisc. Montse Fajardo amb les millors júniors a Madrid. La jove jugador\nInauguració. Demà dijous dia 31 d'agost, obrim la nova sala 1 del club!!!\nDemà dijous a partir de les 18:00, obrim les portes de la nova sala-1 del club. Una sala que crec que us sorprendrà a tots, ja veureu!!!


Ordinadors que s’espanten? La bioinspiració com a font de progrés computacional - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nQuan decideixes fer una cosa que t’avergonyeix però et fa feliç, quan reacciones furibund a un atac, o quan una persona et fa sentir especial en realitat estàs experimentant en el teu cervell la combinació de diversos neurotransmissors. Gràcies a aquesta sopa química, les nostres ments etiqueten el món i ens fan reaccionar en una o altra direcció, és a dir, ens fan ser com som i ens fan sentir el mateix món de diverses maneres. Si els humans som màquines biològiques que processem la informació neuroquímicament, no podríem fer que les màquines artificials imitin aquesta característica?\nSeguint aquesta directriu, investigadors de la Kazan Federal University (Alexey Leukhin, Max Talanov, Fail Gafarov) i de la UAB (Jordi Vallverdú), pertanyents a les àrees de la Enginyeria, la Computació i les Ciències Cognitives, porten uns anys treballant en el disseny d’arquitectures computacionals bio-inspirades . En el present article han partit d’un model simple denominat el “Cub de Lövheim” que fa servir la combinació de 3 neurotransmissors (dopamina, serotonina i noradrenalina) per a generar un divers conjunt d’emocions bàsiques en funció de com es combinen els tres neurotransmissors, i l’han implementat emprant el programari de simulació NEST 2.12 per a dur a terme diverses tasques (utilització i distribució de recursos computacionals, distribució de memòria, o memòria i emmagatzematge, entre d’altres).\nEl resultat dels nostres experiments demostren que la dopamina i la noradrenalina augmenten la quantitat de recursos necessaris per a calcular un estat psicoemocional mentre que la serotonina els redueix. D’aquesta manera, hem demostrat que sistemes d’Intel·ligència Artificial o robòtics podrien emprar mecanismes bio-inspirats a l’hora de gestionar eficientment els seus propis recursos. És a dir, dotaríem a les màquines de mecanismes realment relacionats amb la capacitat de tenir emocions, les quals, al capdavall, són el resultat evolutiu dels sistemes vius. El futur de les màquines emocionals està ja a les nostres mans i, potser aviat, a les seves.\nFigura 1. Cub de Lövheim.\nÀrea de Lògica i de Filosofia de la Ciència


Informació, receptes i dades sobre l’arrel de Yuca - Verdures I Fruites\nLes grans arrels de Yuca còniques tenen una mida i forma similars a les de moniato i poden tenir una mida d’un a diversos quilos i poden créixer fins a 4 peus per sota del terra. La carn fècula de l’arrel de Yuca és de color blanc clar o crema amb una textura granulada similar a les patates. La carn carnosa té un sabor suau i dolç que té un gust una mica nou.\nL'arrel de Yuca està disponible durant tot l'any.\nYuca, pronunciat YOO-ka, és l'arrel de la planta de mandioca que es coneix botànicament com Manihot esculenta. El nom d'aquesta arrel sud-americana en particular ha causat una mica de confusió degut en part a la seva semblança amb una planta del desert originària del sud-est dels Estats Units, la yuca va pronunciar YUHK-a. Els dos no tenen cap relació, tot i que l'ortografia s'utilitza indistintament en textos i articles. La regla general és una 'c' per al tubercle tropical, midònic i sud-americà i dues 'c' per al desert suculent. L'arrel de Yuca també es coneix com a mandioca, medioc o mandioca i tapioca a les regions tropicals del món on es conrea. Als Estats Units, el nom de 'tapioca' es refereix més sovint al midó i altres derivats de l'arrel.\nL’arrel de Yuca és la tercera font d’hidrats de carboni més gran del món i es considera el principal aliment bàsic per a milions. El tubercle amb midó és ric en calci, fibra dietètica, potassi i vitamines B6 i C. La yuca no té relativament proteïnes, però conté alts nivells d’àcids grassos essencials i el doble de calories de les patates. Les fulles joves de la planta de Yuca són riques en vitamina K i tenen més proteïnes i nutrients que l’arrel. L’arrel de Yuca no conté gluten i el midó que se’n fa és digerible fàcilment per qualsevol persona amb sensibilitat dietètica. S'ha comprovat que la yuca conté goitrògens, que són substàncies que es troben en altres verdures crucíferes, com la col, que poden bloquejar la ingesta de iode per la tiroide. La presència de goitrògens pot augmentar els nivells de deficiència de iode a les zones on l’arrel de Yuca és la principal font d’energia.\nAlguns han conegut la Yuca com la verdura més versàtil, inclòs l’autor de llibres de cuina i el periodista Steven Raichlen. A causa dels compostos presents a la Yuca crua, l’arrel s’ha de coure abans de consumir-la. La yuca es pot utilitzar igual que les patates en molts plats, es pot bullir i puré, puré i rostit. Una aplicació popular per a Yuca a Columbia i Veneçuela són les patates fregides. L'arrel es talla a rodanxes llargues i gruixudes i es bull primer a un estat translúcid i es refreda abans de fregir-les. La yuca s’utilitza en un plat tradicional brasiler anomenat “bollos pelones”: l’arrel es pela i es bull i es refreda. L'arrel fresca es ralla en puré i es converteix en boles buides perquè es puguin omplir de carns o formatges i fregir-les. A Ghana i altres parts d’Àfrica, la mandioca s’utilitza per fer un plat tradicional anomenat fu-fu. La Yuca es remull en aigua durant uns dies (que poden fermentar l’arrel per a altres usos com les begudes) i després es tritura amb un morter i una mà i s’embolica amb fulles de plàtan. Els paquets es fan al vapor i se serveixen com pa amb guisats i sopes o tot sol. Les arrels de Yuca s’emmagatzemen bé i es poden conservar refrigerades o en un rebost fresc durant un mes i es poden guardar sota terra durant un període més llarg. L’arrel de Yuca preparada s’ha d’utilitzar en un dia.\nAl nord del Brasil, la Yuca s’utilitza per fer un plat anomenat ‘tapioca’ elaborat amb el midó de l’arrel de Yuca. El midó de tapioca es barreja amb aigua per obtenir una consistència semblant a la sorra i després es cullera en una paella antiadherent escalfada i s’estén per fer una crep. La barreja de tapioca s’estableix, s’inverteix, es cobreix amb formatge, xocolata, fruites i molt més i es doblega per fer una petita butxaca. També al Brasil, unes postres fetes amb midó de tapioca i coco anomenades “cuscuz branco” que el nom es tradueix per “púding blanc”. Sovint, el midó de tapioca es fa a casa barrejant l'arrel amb aigua per crear una pasta, que després s'asseca i es frega sobre un colador de malla per produir una pols. El midó es barreja amb trossos de sucre i coco i després es bull una barreja de llet, llet de coco i llet condensada endolcida i després s’aboca sobre la barreja de tapioca i coco. Després de combinar els ingredients humits i secs, es tapa el plat i es deixa a temperatura ambient fins que quedi. Les postres acabades es cobren amb més coco triturat i se serveixen tradicionalment durant les vacances d’hivern. Al Perú, el masato és una beguda alcohòlica elaborada pels habitants de la zona, que masticen l’arrel i després escupen l’arrel mastegada en pots, on s’hi reposa durant diversos dies per fermentar. Es tracta d’una beguda que s’ofereix als hostes i la negativa pot significar un suïcidi social.\nEl Yuca és un cultiu altament resistent a la sequera i és un pilar fonamental en les dietes de milions de persones que viuen a les regions tropicals i subtropicals de tot el món. És un bon cultiu per a regions on la pluja és impredictible i potencialment escassa. Brasil, Nigèria i Tailàndia són els productors predominants de Yuca al món. Originari de l’Amèrica del Sud i parts del Carib, el nom de “Tapioca” prové de la paraula tupi tipi’oka. El tupi era la llengua dels nadius que vivien al Brasil quan els exploradors portuguesos van arribar per primera vegada a les Amèriques. La paraula tipi’oka fa referència al procés d’elaboració del midó a partir del tubercle. L'arrel encara es coneix com a Tapioca al nord-est del Brasil, mentre que Madioca i Aipim són noms més comuns de Yuca al nord i al centre del Brasil. Als Estats Units, la Yuca es coneix comunament com a mandioca, amb més probabilitats de distingir-la de la planta del iuca del desert.\nLa Costa Resort & Spa Cuina principal Carlsbad CA 760-930-7063\nCoya Secret peruà De la Mar CA 619-295-3172\nReceptes que inclouen l'arrel de Yuca. Un és el més fàcil, tres és més difícil.\nLa cuina de la tieta Clara Panets de Yuca (Cheese Filled Cassava Balls)\nTomàquet curatiu Vaixells vegetals de quinoa amb arrel de yuca\nManteniment potenciat Mossegades de pastís de maduixa Paleo\nVivint moments dolços Yuca a la planxa amb salsa Mojo\nLa cuina de la tieta Clara Empanaditas de Iuca\nDelicioses obsessions Rotllos d'ous Paleo\nFàcil cuina deliciosa Pudding de mandioca\nPredominant Paleo Paleo Pizza Crust\nLa mare paleo Galetes Paleo\nLa cuina de la tieta Clara Guisat d’arrel vegana\nMostra els altres 7 ...\nMossegades immaculades Alcapurrias\nSense receptes Yuca with Iogurt Mojo\nLife Ajar yuca Gnocchi\nPredominant Paleo Paleo Pop Tarts\nMossegades immaculades FuFu de mandioca\nEls meus peus marrons cassava Peu\nPuc tenir aquesta recepta? Yuca Cups with Guacamole\nLa gent ha compartit Yuca Root mitjançant l’aplicació Specialty Produce iPhone i Android .\nSupermercat Mercandú Medellín supermercat Mercandu\nFa uns 371 dies, 3/03/20\nSharer 's comments: La iuca és perfecta per elaborar plats exquisits gràcies al seu sabor i textura\nSupermercat Jumbo Santa Fe Jumbo Santa Fe\nSharer 's comments: Un ingredient versàtil, típic de la gastronomia a les costes Colombianes, com la carimañola o el sancocho popular\nGuisat de Leonard Guisat de Leonard\n1 Guisat Leonard Dr Yonkers NY 10710\nhttps://www.stewleonards.com A propHastings-on-Hudson, Nova York, Estats Units\nBSD City Modern Market A propPondok Pucung, Banten, Indonèsia\nComentaris del compartidor: la mandioca al mercat modern bsd tangerang\nComentaris del compartidor: la mandioca al mercat BSD, Tangerang\nMercat Pondok Labu A propCiputat, Banten, Indonèsia\nFa uns 447 dies, el 18/12/19\nComentaris del compartidor: roof yuca di pasar pondok labu\nComentaris del compartidor: arrel de Yuca al mercat dels agricultors de Buford\n12851 Sant Pau Au Richmond CA 94805\nwww.rinconlatino.com A propSant Pau, Califòrnia, Estats Units\nFa uns 585 dies, el 08/02/19\nxurres xurres Market\n707-766-8093 A propPetaluma, Califòrnia, Estats Units\nLa meva Terra Supermercat meva Terra # 6\n415-460-9813 PropSant Rafael, Califòrnia, Estats Units\nSafeway Safeway - avinguda Diablo\n900 Diable Au Novençà CA 94947\n415-898-1503 Propnovençà, Califòrnia, Estats Units\nMercats asteques Mercat Asteca - Napa\n707-266-1333 PropNapa, Califòrnia, Estats Units\nSupermercat Pacific Supermercat Pacific\n415-337-1628 PropDaly City, Califòrnia, Estats Units\nMercats de fulla perenne Mercat de fulla perenne\n415-641-4506 A propSant Francesc, Califòrnia, Estats Units\nMercat Mission Ranch Mercat Mission Ranch\n23166 Els Alisos Blvd # 116 Mission Vell CA 92691\n949-707-5879 A propMission Viejo, Califòrnia, Estats Units\nMercat de Tula Mercat de Tula\n949-581-5150 A propLaguna Woods, Califòrnia, Estats Units\nBaixa Ranch Market Baixa Ranch Market\n626-204-0171 A propAltadena, Califòrnia, Estats Units\nMercat internacional West LA Mercat internacional West Market / mercat àrab\n310-918-6273 PropCulver City, Califòrnia, Estats Units\nPavellons Pavellons - Balboa Blvd\n3100 W. Blvd. Balboa. Newport Beach, CA 92663\n949-675-2395 A propPlatja de Newport, Califòrnia, Estats Units\nCrown Valley Marketplace (mercat persa) Mercat de la vall de la corona\n949-340-1010 Propvessant Ranch, Califòrnia, Estats Units\nFa uns 647 dies, el 06/02/19\nComentaris del compartidor: arrel de yuca\nVons Vons- La Costa\n760-633-0114 A propSant Marc, Califòrnia, Estats Units\nFa aproximadament 687 dies, 22/04/19\nMercat oriental de marisc de Manila A propCiutat Nacional, Califòrnia, Estats Units\nFa uns 700 dies, 10/04/19\nComentaris del compartidor: abundància d’arrel de yuca gegant i llarga.\nSupermercat World Foods A propLlimonera, Califòrnia, Estats Units\nFa aproximadament 708 dies, 04/02/19\nDried Arbre Xile Peppers\nPebrots Grans Taronja\nSocietat Flors d'all\nTomàquets d’herència de mandarina dolça\nPebrots japonesos verds\nDiferencia l’astrologia occidental i vèdica\ncol plana vs col verda\ndiferència entre la fruita del drac vermell i el blanc\nper a què s’utilitza la sàlvia negra?\nreceptes amb pomes vermelles delicioses\nés la bleda suïssa la mateixa que la blanca vermella\nels anacards provenen de la fruita\nfruita del drac blanc i vermell


Converses a la carta « Bibliom@renys\nLa Biblioteca engega un nou projecte! Si t'agrada parlar llengües estrangeres i no trobes ni el moment ni el grup per fer-ho, no cal que et preocupis més. A partir d'ara pots venir a les noves "Converses a la carta" que et proposem pels propers mesos. Volem trobar-nos periòdicament amb tu per conversar en alemany, francès o italià amb un grup de gent reduït, que estarà dirigit per un conductor natiu o coneixedor a fons de la llengua.\nLes sessions es duent a terme a la Sala d'Actes de la Biblioteca, i tenen una periodicitat quinzenal. Des de la Biblioteca es vol agraïr la participació voluntària d'Alessandra Capasso, que duu a terme les converses en italià, Mireia Saurí, alemany, i Dominique Jiménez, francès. Tots ells ja formen part de la llarga llista de col·laboradors que cada any ajuden a fer més eficients els serveis que ofereix l’equipament municipal.\nSi no pots venir a la biblioteca també ens pots fer arribar tota aquesta informació via Facebook, enviant-nos un missatge privat a la pàgina de la biblioteca.També podeu veure les dates de les properes sessions a l'agenda del nostre blog, o al directori d'actes del WebSite de l'Ajuntament d'Arenys de Mar, i les imatges de les trobades anteriors al nostre perfil de Flickr.


Trencaclosques: El llibre de les cançons\nEl llibre de les cançons\nHe elaborat aquest material per a repassar les cançons que treballem durant el curs amb un grup de p3. Què necessitem:\n- dos paisatges: un de muntanya diürn i un de ciutat nocturn. (els he fet amb feltre de colors)\n- dibuixos que representin les cançons que volem treballar. (plastificats i amb velcro al darrere)\nCom l' utilitzem:\n- Expliquem als nens/es e que consisteix el llibre de les cançons: és un llibre que anirem omplint amb peces que representen les cançons que anem aprenent a l' escola. Cada vegada que aprenguem una cançó nova, apareixerà una peça que podrem posar al nostre llibre.\n- Per darrere del llibre fem aparèixer una peça i la presentem als nens/es i els convidem a cantar la cançó corresponent. Per exemple fem aparèixer la peça del sol mentre cantem la cançó del "sol, solet".\n- Entre tots pensem on haurem d' enganxar la peça: debatim si haurà d' estar al paisatge de nit o al de dia i a on la posarem (al terra, al riu, al cel,...)\n-Un nen/a enganxa la peça al seu lloc.\nLes pròximes sessions podem repassar les cançons que representen les peces que tenim enganxades al llibre o mostrar als nens/es el llibre sense peces i demanar-lis que cantin les cançons per a que tornin a aparèixer.\nAmb les peces que he preparat vull treballar les següents cançons:\n- "Sol, solet" (sol) - "Peix, peixet" (peix)\n- "La lluna, la pruna" (lluna) - "Mireu allà dalt" (elefant)\n- "Cargol treu banya" (cargol) - "Un tren petitó" (tren)\n- "El pastoret del temps" (pastor) - "El gegant del pi" (gegant)\n- "L' arc de Sant Martí" (arc de Sant Martí) - "Patim, patam, patum" (el patufet)\nAniré ampliant les peces a mesura que treballi noves cançons.\nAixí quedaria el llibre amb les peces posades:\nLa idea la vaig treure d' un curset molt interessant que vaig fer a Barcelona. El curset es deia "ara farem música" i ensenyava com treballar la música amb nens/es de llar d' infants i p3.\nLa veritat és que va estar molt bé, em van donar un munt d' idees.\nSi algú està interessat a l' Octubre el tornen a fer i fan també el de p4 i p5.\nAquí us deixo les imatges que he fet servir per fer el llibre.\nLLIBRE DE LES CANÇONS\nPublicado por Ester a les 22:11\nEtiquetas: cançons, p3\nEstrella 2 d’agost de 2009 a les 22:33\nQuè interessant! No m'havia plantejat mai treballar les cançons així. Està molt bé. Els cursets només els fan a Barcelona?\nCarol 3 d’agost de 2009 a les 9:01\nSóc la Carol, del blog "Recursos para el cole". M'ha agradat molt el teu bloc.Per què no poses un racó de missatges, així serà més fàcil veure els missatges que et deixem.\nPEr si t'interessa, l'adreça és: http://cbox.ws i és molt fàcil de crear.\nEster 4 d’agost de 2009 a les 19:20\nEm sembla que sí Estrella però ja ho miraré i et dic alguna cosa.\nI gàcies pel suggeriment Carol, ja ho he posat al blog però no sé perquè o em surt en català!!


Gossos ansiosos amb el menjar, quatre consells per educar-los | Consumer\nGossos ansiosos amb el menjar, quatre consells per educar-los\nEls bons modals del gos a l'hora de menjar passen per respectar torns i per no demandar aliment que està fora del seu plat\nL’educació d’un gos, per ser completa, ha de constar d’unes normes bàsiques per al ca l’hora de menjar. Un animal no requereix un protocol tan elaborat com una persona, però és recomanable que aprengui certes pautes per evitar problemes de convivència a casa. En aquest article s’expliquen les regles bàsiques per a un gos educat enfront del plat i com l’instint caní pot ser un fre per aconseguir que el ca segueixi certes normes a l’hora de menjar.\nGossos educats, també a la taula\nEls gossos necessiten ser educats i tenir pautes a l’hora de menjar, per evitar problemes a casa\nLes persones tenim directrius diferents sobre els modals correctes en la taula: usar coberts, asseure’ns de manera adequada o evitar determinats comportaments que poden incomodar a la resta dels comensals. Els gossos, encara que no precisen utilitzar eines quan mengen, però sí necessiten determinades pautes educatives canines per evitar problemes de convivència a casa.\nUna de les situacions que més tensió pot crear entre un gos i els seus amos -o altres cans- és durant l’hora del menjar. Els cànids, entre ells els gossos, es caracteritza per respectar rigorosament uns torns a l’hora de menjar, que es basen en la jerarquia que regeix el seu grup de congèneres. Quan l’animal no viu amb un grup d’iguals, sinó amb persones, és recomanable establir també algunes pautes.\nLes normes a l’hora de menjar el gos són un reforç per a les normes bàsiques d’educació del gos per conviure a casa.\n1. El gos menja en el seu bol i en el lloc habitual\nEl gos ha de menjar del seu bol, que ha de situar-se en un lloc fix i tranquil\nLa ubicació adequada del comedero del gos en un lloc on pugui ingerir l’aliment amb tranquil·litat (evitar les zones de pas a la casa) és aconsellable perquè el ca comprengui que aquest és el lloc on menja i no un altre.\nMantenir una rutina quant a la disposició del bol en el qual el gos menja ajuda al fet que el ca no es porti el menjar a un altre lloc que no li correspon o tracti de demanar aliment que no és seu quan acaba la seva.\n2. Retirar el recipient d’aliment del gos\nUn gos ben educat a l’hora d’alimentar-se evitarà ensenyar les dents al seu amo si li retira el bol d’aliment quan menja. “Es tracta d’una prova de foc per a la confiança entre l’amo”, comenta Miguel Velasco, educador caní.\n3. El gos no ha d’acudir a la taula per demandar menjar\nEl ca que acaba el menjar del seu bol no ha d’acudir a demanar més aliment als seus amos a la taula. L’apetit dels gossos pot ser insaciable, excepte si l’animal té algun problema de salut o està convalescent. No obstant això, són els amos els qui marquen les pautes de comportament de l’animal a l’hora de menjar.\nLa ingestió d’aliment per part del gos entre hores, sobretot si no és específic per a ell, li pot ocasionar problemes gastrointestinals, així com obesitat i sobrepès en el ca. De manera que aquesta conducta inadequada del gos no solament és símptoma d’una incorrecta educació a l’hora de menjar, sinó que pot resultar també un llast per a la seva salut.\n4. Evitar que el gos mengi escombraries o substàncies pel carrer\nL’educació del gos perquè adquireixi hàbits correctes d’alimentació passa per marcar-li la norma d’evitar la ingestió d’escombraries a casa o de substàncies inadequades al carrer.\nLa prohibició per part dels amos que el seu gos mengi restes de menjar, escombraries o objectes, com a pilotes o mitjons, és clau per mantenir la salut estomacal del ca.\nVòmits, diarrees en el gos o obstruccions intestinals són algunes de les conseqüències per a un ca sense educació pel que fa al que ha d’evitar menjar.\nL'instint del gos a l'hora de menjar\nEl gos té determinats comportaments a l’hora d’alimentar-se marcats per l’herència genètica dels cànids, alguns d’ells són:\nL’instint de menjar més del que necessita amb la finalitat d’emmagatzemar energia en el seu organisme de cara als temps d’escassetat.\nEl gos és un animal olfactori i enfront de determinats aliments com la carn el seu instint li impulsa a menjar, fins i tot encara que s’hagi alimentat fa poc temps.\nEl gos és previsor amb el menjar i guarda el que li sobra para quan vengen els temps d’escassetat. Per això, no és estrany trobar restes de menjar del ca amagats sota els coixins del sofà. El seu instint caní li marca aquest tipus de comportament a l’hora d’alimentar-se.\nEls gossos són animals socials i també ho són a l’hora d’alimentar-se. Les normes del grup quan arriba el moment del menjar estan implícites. Perquè les relacions a l’hora de menjar siguin cordials, tots els gossos han d’acatar una jerarquia que implica el respecte d’uns torns.\nDe manera que qui primer menja és el líder del grup i l’últim és qui ocupa la posició més baixa en l’escalafó social.\nmascotes alimentació aliments animals cans educar a un gos menjar perros-ca


Gaspatxo de Síndria amb Oli d’alfàbrega 🍉 - Can Puxic\n8 maig, 2019 4 novembre, 2019 Receptes Saludables 0\nRecepta Super FRESH!\nComença el bon temps i us portem una recepta boníssima que heu de provar: Gaspatxo de Síndria!\nLa recepta tradicional és a base de tomàquet, pa, aigua, oli d’oliva, all, pebrot i sal. Aquesta versió de gaspatxo, en canvi, és més adolçada i combina en el tomàquet amb un dels fruits més estiuencs: la sindria! Per tant, el gust és més suau i és ideal si busques un àpat més lleuger. També el pots prendre com a suc ben fresquet en les hores de calor.\n3 Tomàquets Rosa Petits o 2 grans\nElaboració (10 min):\nTriturem el tomàquet amb la síndria i ho passem pel colador per eliminar les restes de pell i llavors. Afegim pebre blanc al gust. Aleshores, deixem enfredar a la nevera com a mínim una hora. Finalment, alhora de servir, triturem l’oli amb les fulles d’alfàbrega i afegim un raig a sobre de cada plat a servir.\nUna manera fàcil, deliciosa i diferent de menjar sindria!\nUna fruita rica en nutrients que, sent un 90% aigua, és super hidratant i refescant!\nCom a curiositat, els ingredients d’aquest gaspatxo de síndria (la sindria i el tomàquet) són dos dels aliments amb major concentració de licopè. Així, ens beneficioem d’un potent antioxidant amb múltiples beneficis per la nostra salud.


La Galeria Palmadotze clou el seu 30è aniversari amb una exposició de M&M, Miralda i Muntadas | RTVVilafranca\nLa Galeria Palmadotze clou el seu 30è aniversari amb una exposició de M&M, Miralda i Muntadas\nEls dos artistes han tornat a col·laborar conjuntament després de molt de temps per a aquesta efemèride.\nEl passat dissabte la Galeria Palmadotze situada a Mas Pujó a Santa Margarida i els Monjos tancava el cicle de celebracions que ha fet aquests darrers mesos pel seu 30è aniversari. L’acte va ser una gran festa a la que van assistir nombrosos artistes, amics i amigues de la galeria d’art i autoritats. Una de les responsables de Palmadotze, la Pilar Carbonell, estava molt satisfeta d’aquests 30 anys de feina i d’haver contribuït a promoure l’art contemporani a la comarca.\nL’exposició que s’ha preparat per a la cloenda del 30 aniversari era de M&M, Miralda i Muntadas. Els dos artistes han tornat a col·laborar conjuntament després de molt de temps per a aquesta efemèride.\nMuntadas destacava el fet de voler revaloritzar el sector agrícola i vitivinícola amb la seva obra.\nVa ser l’atzar qui els va reunir a Nova York a mitjans de 1972. Els dos han estat Premi Velázquez en aquesta dècada que ara s’extingeix. Però en res s’assembla la seva obra, ni la seva imatge ni com treballen. Ara han tornat a treballar plegats després de 47 anys.\nLa Galeria Palmadotze va estar ubicada molts anys a Vilafranca fins que va traslladar la seva seu a la masia Mas Pujó dels Monjos. A l’acte eren presents l’alcaldessa de Santa Margarida i els Monjos, Imma Ferret, i la regidora d’educació de l’Ajuntament de Vilafranca, Xell Montserrat. Ambdues reconeixien la gran trajectòria de la Galeria d’Art Palmadotze i agraïen la seva tasca envers l’art i la cultura.\n30 aniversari, art, Galeria Palmadotze, M&M, Mas Pujó, Miralda, Muntadas\nLa fotografia protagonitza la proposta expositiva a Palmadotze fins al mes de maig


La de revolucionar la propera generació de gestió energètica de proximitat mitjançant la invenció/innovació de solucions de mercat amb elevada flexibilitat basades en l’explotació de la informació en temps real per optimitzar els recursos, promogui els actius distribuïts i sigui respectuós amb el món.\nVolem esdevenir l’empresa innovadora, adaptable i disruptiva referent en el món de la gestió de la mitjana i baixa potencia energètica transformant les xarxes actuals de distribució en xarxes dinàmiques per posar en valor nous actius distribuïts basant-nos en tecnologia puntera d’electrònica de potència, aprofitant les dades pels programaris amb intel·ligència artíficial i distribuïda per oferir usabilitat/participació a tots els actors del sector energètic (des del primer electró fins a l’usuari final d’aquest).\n- Respecte amb el món i la societat.\n- Proximitat i senzillesa.\n- Innovació i agilitat amb qualitat.\n- Compromís i sentit de pertinença.\n- Transparència i bon govern corportiu.\n- Respecte i creixement.\n- Confiança, seguretat i fiabilitat.


El govern de l'Estat té previst indemnitzar Abertis amb 1.291 milions d'euros quan finalitzi la concessió de l'AP-7 - Revista Cambrils\nPublicat el Dijous, 6 de maig de 2021 10:10h\nEl govern espanyol té previst indemnitzar Abertis amb 1.291 milions d'euros quan finalitzi la concessió del tram de l'AP-7 entre Tarragona i La Jonquera, una quantitat que impactarà en el dèficit públic de l'Estat. Així consta en el Pla d'Estabilitat que l'executiu de Pedro Sánchez ha fet arribar en els darrers dies a les autoritats europees. El conflicte té l'origen en el 2006 quan l'aleshores ministra de Foment Magdalena Álvarez, sota el mandat de José Luis Rodríguez Zapatero, va signar un acord amb la concessionària perquè fes obres d'ampliació d'aquestes vies a càrrec de l'augment de trànsit estimat i sense repercutir el cost en el preu dels peatges. A canvi, l'empresa podia ser compensada si no s'assolien el trànsit de vehicles esperat.\nLa concessió d'aquest tram d'autopista finalitza el pròxim 31 d'agost i l'actual govern espanyol ja va deixar clar fa molts mesos que no pensava allargar els contractes d'explotació amb Abertis –a través de la filial Acesa– i que aquestes vies passarien a ser gestionades directament per l'Estat. De fet, fa uns dies el govern espanyol va licitar la conservació i explotació dels trams catalans que finalitzen la concessió a l'AP-7, a més de l'AP-2 (Saragossa-El Vendrell), que també acaba el 31 d'agost.\nEntre les obres d'ampliació que es van incloure en l'acord després de constatar l'augment del trànsit en aquestes vies, hi havia la construcció del tercer carril entre Maçanet i Fornells de La Selva i entre Medinyà i la Jonquera; un quart carril entre Fornells de la Selva i Sant Gregori; enllaços de Fornells de la Selva, Medinyà i Sant Gregori; i a les comarques de Tarragona un tercer carril a Vila-seca/Salou amb l'enllaç amb l'AP-2.\nSegons informava 'El Pais', ahir dimecres, Abertis demana fins a prop de 3.000 euros, quasi el triple dels 1.291 milions d'euros que el govern espanyol accepta pagar, d'acord amb el document que ha fet arribar Pedro Sánchez a les autoritats europees. Del total, 890 milions d'euros serien per les inversions fetes per ampliar els carrils d'aquest tram e l'AP-7 i 2.061 milions per la indemnització en el descens del trànsit. Tot això, afegeix el diari, sense comptar el descens de la circulació des del març de l'any passat arran de la pandèmia.\nFa un any de l'enderroc del peatge de l'autopista a Cambrils\nJustament avui fa un any que s'enderrocava l'estructura del peatge a l'entrada i la sortida de l'autopista Ap-7 a Cambrils. Des de l'1 de gener de l'any passat, uns mesos abans, s'havia anul·lat el peatge del tram de l'autopista que va des de Vila-seca fins Alacant. D'altra banda, tal i com s'ha informat darrerament, la resta del traçat d'autopista Ap-7, des de Vila-seca fins a La Jonquera així com l'autopista Ap-2, des del Vendrell fins a Saragossa, passaran a ser gratuïts a partir del proper 1 de setembre d'enguany.


3101MC0106 - Matemàtiques i la seva didàctica Mestre, Especialitat de Llengua Estrangera. 1999\n3101MC0106 - Matemàtiques i la seva didàctica Mestre, Especialitat d'Educació Física. 1999\n3101MC0027 - La matemàtica com a recurs de multidisciplinarietat Mestre, Especialitat d'Educació Infantil. 1999\n3101MC0106 - Matemàtiques i la seva didàctica Mestre, Especialitat d'Educació Musical. 1999\n3101-1 - millora PAT Grau Mestre ALTRES ACTIVITATS GRAUS FEP\n3101G03008 - Matemàtiques 1 Grau en Mestre/a d'Educació Primària. 2009\n3101MC0024 - Lògica, joc i resolució de problemes Mestre, Especialitat d'Educació Infantil. 1999\n3101G00015 - La matemàtica com a recurs de dinamització i ambientació escolar ASSIGNATURES COMPARTIDES FEP\n3101G00072 - Pensament matemàtic i científic ASSIGNATURES COMPARTIDES FEP\n3101G03018 - Matemàtiques 2 Grau en Mestre/a d'Educació Primària. 2009\n3101G03037 - Matemàtica: didàctica i interdisciplinarietat Grau en Mestre/a d'Educació Primària. 2009


12ESO Manyanet Les Corts: 2017\nUs desitgem a tots unes bones i santes festes de Nadal. Que ens serveixen per reflexionar, compartir en família i agafar forces de cara a un intens segon trimestre.\nPublicat per Manyanet12 a 11:17 Cap comentari:\nVisita de 1r ESO a la residència d'avis\nEls alumnes de 1r d'ESO, dins les activitats del projecte transversal "Petits amics de la gent gran", han visitat la residència d'avis del carrer Montnegre i han pogut compartir amb ells tot un seguit de jocs -basats en la psicomotricitat- que ells mateixos van dissenyar a l'aula la setmana passada.\nL'activitat ha estat molt emotiva i s'han assolit elevats nivells d'empatia i complicitat.\nPublicat per Manyanet12 a 18:08 Cap comentari:\nXerrada sobre Civisme a 2n ESO\nAquest matí, dos agents de la Guàrdia Urbana de Barcelona han fet una xerrada sobre civisme ciutadà als alumnes de 2n d'ESO. A través d'un power point informatiu i d'un posterior treball en grup, ens han volgut conscienciar de la necessitat de respectar les ordenances municipals i mantenir una conducta cívica a la nostra ciutat.\nPublicat per Manyanet12 a 18:03 Cap comentari:\nProjecte transversal :"Banc dels aliments" a 2n ESO\nAquests darrers dies de desembre, els alumnes de 2n d'ESO estan treballant el projecte transversal d'aprenentatge i servei : "Banc dels aliments". L'objectiu és que dissenyin i portin a la pràctica una campanya de recollida d'aliments a tota l'escola.\nPublicat per Manyanet12 a 18:48 Cap comentari:\nProjecte transversal : "Petits amics de la gent gran" a 1r ESO\nAquesta setmana els alumnes de 1r d'ESO estan treballant el projecte transversal d'aprenentatge i servei : "Petits amics de la gent gran". En grups cooperatius estan dissenyant i fabricant jocs relacionats amb la psicomotricitat per tal de poder-los compartir, la setmana vinent, amb els avis de la residència de Les Corts.\nPublicat per Manyanet12 a 18:43 Cap comentari:\nVisita a la Coca Cola\nAvui, dijous 14 de desembre, els alumnes de 2n d'ESO A i B han anat a visitar la planta embotelladora de la Coca Cola a Martorelles. Demà hi aniran els alumnes de 2n d'ESO C.\nLa visita s'inicia amb una explicació didàctica sobre la fàbrica, el tipus de maquinària emprada i els orígens americans d'aquesta popular beguda. Seguidament esmorzen tot gaudint d'alguna beguda elaborada per la marca i, finalment, visiten les instal·lacions de la planta.\nA més, aquesta visita suposa l'explicació de les normes del concurs literari que organitza la Coca Cola cada any i en el que hi participa la nostra escola.\nPublicat per Manyanet12 a 18:38 Cap comentari:\nTret de sortida al projecte : "Petits amics de la gent gran"\nAquest matí la directora de la residència d'avis de Les Corts, una assistenta social i dues àvies, la Mercè i la Carme, ens han visitat per explicar-nos com és la residència, quines activitats s'hi desenvolupen i com és el seu dia a dia. A més, han contestat un munt de preguntes formulades pels alumnes de 1r d'ESO.\nAmb aquesta xerrada - col·loqui iniciem el projecte transversal : "Petits amics de la gent gran". Durant els propers dies els alumnes dissenyaran jocs i estratègies relacionades amb la psicomotricitat i les portaran a la pràctica els dies 18 i 19 de desembre amb els avis de la residència.\nPublicat per Manyanet12 a 17:34 Cap comentari:\nCampanya solidària "1 origami 1 euro"\nEls alumnes d'ESO, un cop acabats els exàmens trimestrals, estan participant a la campanya solidària de la Mútua General de Catalunya, "1 origami 1 euro".\nPer cada grua de paper que els alumnes pinten i munten la Mútua dóna un euro en benefici de la Marató de TV3, que enguany està dedicada a les malalties infeccioses.\nSegons una antiga llegenda japonesa a qualsevol persona que faci 1000 grues de paper li serà concedit un desig. Tradicionalment, regalar grues de paper s'ha associat amb desitjar salut, benestar, felicitat i prosperitat.\nPublicat per Manyanet12 a 12:10 Cap comentari:\nProjecte transversal : "Petits amics de la gent gr...\nTret de sortida al projecte : "Petits amics de la ...


art beques premis tallers cursos ajuts pràctiques cultura participar L'Hospitalet de Llobregat Treballar a l'estranger ofertes de treball a l'estranger Voluntariat a l'estranger pràctiques a l'estranger Estudiar a l'estranger estiu lloguer ofertes de treball formació voluntariat Badalona emprenedoria educació europa cooperació treball universitat formació ocupacional casal habitatge Idiomes estudiants recerca estranger Santa Coloma de Gramenet solidaritat mobilitat europea concurs ocupació feina\nEl 25 de març, l'Oficina del Parlament Europeu va adoptar noves mesures sobre la realització de pràctiques, prohibint les pràctiques no remunerades a partir de juliol de 2019.\nAquesta decisió és una victòria per als activistes sobre els drets dels becaris. El "YouthIntergroup" en el Parlament Europeu, fa temps que està reclamant pràctiques justes. Segons una enquesta realitzada, avui dia el 25% dels becaris en les oficines del Parlament Europeu rep menys de 600€ i el 8% no rep cap remuneració.\nEn el futur, el personal en pràctiques serà contractat directament pel Parlament Europeu, tindrà la seva assegurança de salut i rebrà una remuneració mensual d’entre 800€ i 1.313€ mensuals, millorant dràsticament les condicions actuals.\nTant els graduats com els estudiants tindran la possibilitat de realitzar pràctiques amb els membres del Parlament Europeu per un període de 6 setmanes a 5 mesos, amb una durada màxima de 9 mesos.\nA més, els membres del Parlament Europeu poden oferir visites d'estudi amb una durada màxima de 6 setmanes i oferir pràctiques al seu país d'origen conforme a la legislació nacional.\nAquestes noves mesures entraran en vigor amb l'inici del nou mandat al juliol de 2019.\nEtiquetes: feina, pràctiques, treball


Una experta en drets humans del CxR: "El dret a l'autodeterminació és innegociable i inalienable" La República\nUna experta en drets humans del CxR: "El dret a l'autodeterminació és innegociable i inalienable"\nLa investigadora sobre drets humans, Neus Torbisco, defensa que l’1-O “és un patrimoni col·lectiu i irrenunciable” davant l’autoritarisme estatal\nÀlex Huguet 11/05/2021\nL'advocada Neus Torbisco durant l'acte organitzat per UNESCOCAT a l'ONU sobre drets humans i de les minories a l'Estat espanyol, a Ginebra el 13 de març del 2019. (Horitzontal)\nLa membre del Consell per la República i advocada, Neus Torbisco, ha matisat que en el terme dels drets humans “el dret a l’autodeterminació és innegociable i inalienable”. En un fil a Twitter, la professora i investigadora ha defensat que l’1-O “va expressar la cultura democràtica enfront de l’autoritarisme estatal i per això és un patrimoni col·lectiu irrenunciable”.\nEn ple debat sobre el full de ruta a seguir per l’independentisme, Torbisco assegura que el que desemmascara la naturalesa autoritària de l’estat ha portat a la repressió, “i no pas la debilitat del moviment autodeterminista”, desmuntant així accions com els indults, els quals assegura que “no contribueixen a reafirmar la legitimitat ni són veritablement transformadores”.\nPer tant, Torbisco conclou que “negociar amb un estat repressor que no ha donat cap senyal de canvi contribueix a legitimar el seu objectiu”.\nL’1O va expressar aquesta cultura democràtica enfront de l’autoritarisme estatal i per això és un patrimoni col.lectiu irrenunciable.\n— Neus Torbisco-Casals🎗 (@casals_neus) May 11, 2021\nAccions que contribueixen a degradar la legitimitat i dignitat en la expressió del desig de llibertat i de reconeixement (com els indults) no contribueixen a reafirmar la legitimitat ni són veritablement transformadores.\nÉs plenament legitim voler rescatar persones, però negociar amb un estat repressor que no ha donat cap senyal de canvi contribueix a legitimar el seu objectiu.\nVox demana la compareixença al Parlament de Torra, Argimon i Vergés per la compra de mascaretes a Basic Devices


Boi Ruiz es reuneix amb el responsable globa... - Govern.cat\nBoi Ruiz es reuneix amb el responsable global de solucions en salut d'IBM\nquery_builder 7 setembre 2012 17:19\nAvui, 7 de setembre, Boi Ruiz s’ha reunit amb Mohammad Naraghi, responsable global de solucions en salut d’IBM, que és l’empresa adjudicatària del manteniment del projecte tecnològic ARGOS per als propers sis anys.\nAquest projecte es va impulsar a l’Institut Català de la Salut (ICS) amb l’objectiu de construir un model comú de sistemes d’informació i metodologia per als vuit hospitals de l’ICS. La seva implantació ha suposat un canvi radical en l’àmbit de les aplicacions informàtiques ja que permet una gestió assistencial i clínica integrada. Alhora, el projecte ARGOS també s’ha estès a altres centres sanitaris, com l’Hospital del Pallars, l’Hospital de Santa Maria (Lleida), l’Hospital Duran i Reynals o l’Hospital Pere Virgili.\nA la reunió també han participat el director l'Agència d'Informació, Avaluació i Qualitat en Salut (AIAQS), Joan Guanyabens, el cap de la Secretaria Tècnica de l’Institut Català de la Salut, Francesc García Cuyàs, i altres responsables d’IBM.


Rutes senderisme a Catalunya (p. 54)\nSi voleu fer 1153 m de desnivell acumulat prop de Pont de Perosa , teniu l'opció de recórrer la ruta GR®T 55 de 6.63 km que us portarà a conèixer uns fantàstics paisatges. El camí transcorre a un altitud mitjana de 1873 m sobre el nivell [...]\nEls apassionats de la muntanya podran gaudir de la SL®-C 96 , ruta mantinguda per la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya a través de la seva xarxa de senders. Aquesta que us presentem neix a Tiana i té una longitud de 7.56 km. [...]\nEls amants de la muntanya podran gaudir de la SL®-C 85 , ruta preparada per la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya a través de la seva xarxa de senders. Aquesta que us presentem neix a Brull i té una longitud de 7.61 km. Segur [...]\nSi esteu en forma i podeu amb els 7.65 km de la SL®-C 81 us animem que us apropeu a Viladrau i realitzeu aquesta ruta que ens ha preparat la FEEC per a tots. El camí transcorre a un altitud mitjana de 861 m sobre el nivell del mar, [...]\nEls apassionats de la muntanya podran gaudir de la Puigsoler , ruta mantinguda per la FEEC a través de la seva xarxa de senders. Aquesta que us presentem neix a Sant Vicenç de Castellet i té una longitud de 6.80 km. Dades tècniques de la [...]\nSi esteu en forma i podeu amb els 8.86 km de la SL®-C 36 us animem que us apropeu a Guimerà i realitzeu aquesta ruta que ens ha preparat la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya per a tots. Vegem algunes dades rellevants de la [...]\nLa Cellera de Ter - La Cellera de Ter en Girona - Catalunya (Espanya)\nLa Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya ens ofereix aquesta fàcil ruta SL®-C 9 amb un desnivell acumulat de 1586 m i amb unes vistes espectaculars. La sortida d'aquesta excursió és a La Cellera de Ter . Destaquem d'aquesta ruta [...]