Apunts Sobre Pere Calders\nDiunggah oleh Sam Bel\nsimpanSimpan Apunts Sobre Pere Calders Untuk Nanti\nDossier Antologia 1\nComentari de Mar i Cel\nCronicas Veritat Oculta\nGuia de Lectura Quadern d'Aram\nLlistat de Pel.licules2014\nT-10 Nietzsche i Freud\nGuía de lectura(solucionario)(1)\nComentari del sonet de JV FOIX: “Em plau d’atzar...”\nPere Calders Les Crniques de la veritat oculta.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Els referents histrics.\nEducat en plena normalitzaci cultural catalana: la llengua est normativitzada. El model cultural i literari del noucentisme ha deixat una herncia inqestionable: A) reivindicaci dunes formes de cultura urbana enfront el to ruralista de la literatura anterior B) una actitud intellectual davant lart defugint el carcter sentimentalista i melodramtic C) el rebuig contra tot espontaneisme i lestabliment dun elevat grau dexigncia formal en la construcci de lobra literria. Aix, el jove Calders es forma literriament en un univers de normalitat lingstica i sota uns parmetres literaris i formals perfectament definits, que estan representats a la perfecci en la figura de Joaquim Ruyra, i sobretot, de Josep Carner\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta..Els referents histrics.\nEls referents carnerians en lobra de Calders: El gust i la correcci lingstica, per partint sempre de la colloquialitat, de latracci per un llenguatge planer i senzill. Lambientaci i la temtica urbana, allunyada de la ruralia i el sentimentalisme fini secular. El distanciament intellectual davant la realitat que es concreta en una mirada irnica i lhumor. La pardia: descontextualitzaci de personatges.\nEx. La narraci indefinida de Carner\nGrup de Sabadell: continutat per la tradici formal del noucentisme Esperit inconformista i de rebelli, propi de la literatura europea dentreguerres: La representaci i interpretaci de la realitat, tot jugant amb els lmits entre realitat i irrealitat, tot posant de relleu les trampes i convencions de la ficci literria.\nCrisi de la literatura i, en particular, de la novella: Conreu del conte Model pardic Ex. La glria del Dr. Larn.\nTotes dues obres posen de relleu l'inters de l'autor per construir una histria a partir de la ficci pura, alliberat de la servitud d'haver de traduir fidelment la realitat immediata (en pocs d'aquests contes hi trobarem referncies a escenaris concrets -i, quan n'hi ha, ho sn de llocs distants, si no extics- o descripcions fsiques o caracteritzaci psicolgica dels personatges). A La glria del Dr. Larn, Calders arriba a posar en evidncia, de manera fora explcita, els mecanismes de construcci de la ficci narrativa, entesa com un artifici que, lluny de poder reproduir la realitat, l'nic que pot aconseguir s representar una imatge d'una determinada i parcial- percepci de la realitat.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Escola destiu 2011.Els referents histrics.\nHi ha en la novella una nica veritat: la relaci amorosa turbulenta i enganyosa entre el Dr. Larn i Glria, la seva esposa. Aquesta veritat sexplica des de diferents punts de vista representats per tres narradors diferents que expliquen tres fragments de la histria (de la veritat, o almenys de la suposada veritat), perqu entenem que tota la histria ve supeditada per lexplicaci del narrador que ens conta la seva veritat, sense que aquesta sigui autnticament el moll de ls de la histria narrada\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Escola destiu 2011.Els referents histrics. Diversos punts de vista: narrador protagonista altres personatges, narrador-autor, lectors Personatges sense personalitat. Les diferents representacions de la realitat: cientfica i mitolgica. Altres exemples: El marit escriu dUna tragdia a Lilliput de Joan Oliver.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Els referents histrics. 1936: El primer arlequ i la novella curta La glria del doctor Larn. 1937: Lany de la meva grcia La cllula 1938: Unitats de xoc i Gaeli i lhome Du (1986) 1939-1962: exili a Mxic. Collabora en publicacions com les revistes Quaderns de lExili, Lletres, La Nova Revista, Pont Blau i entre el setembre de 1958 i labril de 1959 va editar els Fascicles literaris, de periodicitat mensual, escrits i pagats ntegrament per ell, on parlava de l'actualitat catalana. 1942: Memries especials 1955: Crniques de la veritat oculta 1957: Gent de lalta vall 1959: Dem a les tres de la matinada 1964: Lombra de latzavara 1966: Ronda naval sota la boira 1967: Aqu descansa Nevares 1968: Tots els contes 1978: Invasi subtil i altres contes 1983: Tot saprofita 1984: De teves a meves i linici de la publicaci de les Obres Completes 1986: Premi dhonor de les lletres catalanes 1987: El barret fort\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta.El ttol i sentit de lobra\nCalders publica aquest recull de contes el 1955 a leditorial Selecta de Barcelona. El contes aplegats en el volum, un total de 31, estan escrits entre 1936 i 1952 i la majoria havien estat publicats anteriorment .\nPresenten dos conceptes de realitat: Objectiva, normativa (crniques) Subjectiva, fantstica (veritat oculta)\nTotes dues formen part duna mateixa realitat. Tot depn de la manera com ho narrem, s a dir del punt de vista. Ex. La ratlla i el desig\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Pensament literari.\nPer Calders el somni, la imaginaci, labsurd, la mgia formen part de la realitat, tant com el lampista, el paleta o el cientfic i sn elements que permeten expressar millor la visi dun mn que ha deixat de ser coherent, lgic i a labast de lhome. s per aix que considera tamb realista la seva literatura, superant aix el debat esgotador del model del realisme histric. Calders tamb s un escriptor realista i com a tal denuncia situacions i fa una lloable tasca de crtica social (molt destacable en la majoria dels contes de lapartat Ver, per inexplicable).\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Pere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Escola destiu 2011. El ttol i sentit de lobra\nEl resultat s una nova realitat, on tenen cabuda tots els punts de vista, o almenys, es pren conscincia de la parcialitat dun determinat punt de vista.\nAquesta nova realitat s la literria on all impossible, mgic, sobrenatural i fantstic esdev possible, on les veritats ocultes suren a la superfcie. Ara b, tota realitat, la literria tamb, t les seves trampes, el seu codi de funcionament que Calders tamb ens vol descobrir per tal darribar a una conclusi gaireb lapidria: tot sistema de funcionament, tot codi de valors es sustenta sobre unes normes i unes pautes que, en ltima instncia, sn absurdes, incomprensibles i que no poden explicar la complexitat de matisos de lsser hum. Aix, sota laparena humorstica dels contes hi ha una certa conscincia de la feblesa humana, de la impossibilitat de ser feli.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Estructura.\nLa narraci duna situaci inicial completament estable, quotidiana, gaireb anodina i avorrida que es presenta com un smbol de la vida ordenada i insulsa, per aparentment idllica dels seus protagonistes: Versemblana s colloquial de la llengua\nPresncia de la por, el risc que alguna cosa alteri lordre assolit. Predeterminaci, dest. Ex. La clara conscincia\nFet trasbalsador que fa irrompre lelement fantstic\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Implicacions del fet sorprenent.\nEl fet trasbalsador obliga els personatges a debatres entre: lobedincia cega a la quotidianitat, ladmissi sense contemplacions del fenomen mgic sense ms interrogants ni disquisicions, o, ms rarament, lacceptaci del fenomen fantstic com una manera de sortir del cercle quotidi. Ex. El desert\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Escola destiu 2011. Implicacions del fet sorprenent.\nTipologies del fet trasbalsador: 1) lacompliment dun desig com a La ratlla i el desig, El desert o a Raspall\n2) la intervenci delements fantstics com a La conscincia, visitadora social, Lesperit guia, Lany de la meva grcia, Quieta nit... 3) Fet sorprenent i espontani que altera les lleis fsiques com succeeix a Coses de la providncia, Larbre domstic, O ell, o jo, o lHedera Hlix 4) lexageraci de comportaments humans o lacumulaci de casualitats com a La revolta al terrat, El problema de lndia, Coses aparentment intranscendents... Naturalment, en molts dels contes es barreja ms duna daquestes tipologies.\nDavant lalteraci que suposa la irrupci duna realitat mgica, els personatges daquests contes han de reaccionar. Viuen pendents duna srie de normes, de convencions fetes a mida, i sn incapaos de trencar-les, fins i tot quan tenen al davant levidncia de fenmens que alteren i contradiuen aquestes normes. Hi ha, per,tres excepcions: La maleta marinera, Feblesa de carcter i, en menor mesura, Raspall. La lli en aquests casos s clara: cal subvertir els codis morals convencionals i acceptar la transgressi com una part de la vida.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Escola destiu 2011. Personatges, temps i espais\nEls personatges i els llocs mai sn concrets o en tot cas es presenten amb una aureola dexotisme Hi ha ambients que simbolitzen lordre, la vida civilitzada a la qual aspiren els seus protagonistes i hi ha espais que es lliuren a la fantasia i la imaginaci, al fet sorprenent i mgic. Ex. El teatre Caramar Reducci a l ancdota, a una caricatura prpia del seu ofici de ninotaire, tot exagerant-los i despersonalitzant-los\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Personatges, temps i espais\nNo tenen nom i simplement els coneixem per la persona narrativa, i els que tenen nom sn noms extics, estranys: Depa Carelli, Galsworthy, Micklas..) o clarament simblics del seu tarann: Marc Noblesa, Feliu de lEspatlleta...).\nPel que fa a les referncies temporals sn tamb volgudament vagues i imprecises.\nObjectiu: allunyar el relat del realisme i contribuir a la sensaci que limportant s la manera com els personatges reaccionen davant les diferents situacions plantejades i la manera com tenen de transmeteu-ho, de narrar-ho amb lobjectiu de posar al descobert labsurditat del comportament hum i la seva construcci lgica.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Escola destiu 2011. Estructura externa\n1) La imprevista certesa, on el dest que trenca la\nquotidianitat de manera sobtada hi t un paper considerable i posa a prova la nostra capacitat de subversi a les normes establertes. Naturalment, la certesa que s lelement mgic s all que cal saber encaixar. 2) Ver, per inexplicable que fa referncies als fets sorprenents que sescapen de la nostra lgica quotidiana, per que sn certs en tant que formen part de la nostra realitat, com la fantasia, labsurd... 3) Lescenari desconcertant que remet als contes on lelement de somnieig hi t ms presncia i on el fet mgic sembla obtenir ms xit, perqu en molts daquests contes sacaba acceptant, ni que sigui amb matisos, lelement fantstic.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Smbols\nLes mans La casa El viatge El mn de loci Els promesos El crim\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. La relaci amb la literatura fantstica\n1) Els escenaris, els personatges, la vida que duen sn anodins, insulsos, sense cap grcia i les forces sobrenaturals: el dest, la providncia apareixen familiarment, com aquell qui no vol, sense gens ni mica de transcendncia 2) Els elements fantstics sn vulgaritzats, ridiculitzats apareixen sense gens de glamour, caracteritzats humanament o com a objectes de comer 3) El narrador en primera persona busca guanyar en versemblana, donar veracitat als fets que explica, per en el cas dels contes caldersians, el narrador des de bon comenament accepta la realitat mgica, no s sorprn o tracta dexplicar-la a partir delements objectius i la integra a la seva realitat.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta.\nComentaris de text 1. Les frmules prpies de la literatura fantstica\n2. Les afirmacions del narrador en les quals expressa el seu punt de vista i cerca la complicitat amb el lector\n3. Les descripcions i ironies del text 4. El registre lingstic 5. Els cops defecte i tipologia del fet sorprenent. A escollir entre: El principi de saviesa, Lany de la meva grcia, Coses de la providncia, La clau de ferro, El problema de lndia, Lesperit guia, i Raspall.\nPere Calders i Les Crniques de la veritat oculta. Comentaris de text\nComparativa dels contes de Calders amb El meu germ de Quim Monz.\nDokumen Serupa dengan Apunts Sobre Pere Calders\nAainhoa Meseguer Fonollosa\nXavier Guinovart Castan\nLainnya Dari Sam Bel\nLiteratura 1mitad Xx Novela\nfilosofiacosmolgica-090419043956-phpapp02 - copia.pdf\nQuadres-Resum Dels Autors de Selectivitat\nPA Especif Art Dram


Creativitat per començar l'any al Casal de Joves | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Cultura Creativitat per començar l’any al Casal de Joves\nImatge amb el nom de tots els joves que han passat pel Casal de Joves el passat 2021. Foto: CIF\nCreativitat per començar l’any al Casal de Joves\nL’àrea de Joventut informa de les activitats programades al Casal de Joves per a aquest mes de gener. Les activitats varen començar el passat 4 de gener; amb una xocolatada, el dissabte 8; amb un taller de pintura centrífuga i ahir dimecres; amb un taller de creació de polseres.\n– Divendres 14, a les 18.30 h al Casal de Joves, taller de bombolles de sabó.\n– Dissabte 15, a les 18.30 h al Casal de Joves, comiat de les festes de Nadal (recollim la decoració).\n– Dimecres 19 i dimecres 26, projeccions de pel·lícules i documentals triats pels joves.\n– Divendres 21, a les 18.30 h al Casal de Joves, torneig de futbolí per a infants a partir de 10 anys.\n– Dissabte 22, a les 17.30 h al Casal de Joves, taller de sal de colors per a infants a partir de 10 anys.\n– Divendres 28, a les 18.30 h al Casal de Joves, taller d’ungles creatives.\n– Dissabte 29, a les 18.30 h al Casal de Joves, taller de pintura de coloms de la Pau.\nAquesta darrera activitat està relacionada amb el Dia Internacional de la No-Violència i la Pau que se celebra el 30 de gener. Segons ha explicat la consellera de Joventut, Vanessa Parellada, “com cada mes, oferim propostes d’activitats relacionades amb els interessos dels joves al Casal. Aquest mes destaquen les activitats creatives així com de foment del pensament crític i solidari, que es podran treballar en l’activitat relacionada amb el Dia de la Pau”.\nCasal de Joves de Formentera, Creativitat per començar l'any al Casal de Joves, El Casal de Joves comença l'any amb activitats creatives entre altres propostes, Programació gener 2022 del s de Formentera\nFinal d’any carregat de propostes al Casal de Joves\nSetembre d’experiències al Casal de Joves


El Servei Municipal d’Esports obrirà dilluns vinent les inscripcions per les estades esportives d’estiu per a infants i adolescents — Ajuntament de la Seu d'Urgell\nSou a: Inici Notícies El Servei Municipal d’Esports obrirà dilluns vinent les inscripcions per les estades esportives d’estiu per a infants i adolescents\nEl Servei Municipal d’Esports obrirà dilluns vinent les inscripcions per les estades esportives d’estiu per a infants i adolescents\nDurant els mesos de juliol i agost, els nascuts i nascudes entre el 2004 i el 2013 podran participar de les moltes activitats que s’ofereixen a ‘A l’Estiu, Tot l’Esport’ i ‘A l’Estiu, Aventura’.\nEl pròxim dilluns 27 de maig s’obriran les inscripcions a les estades esportives que organitza el Servei Municipal d’Esports de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell i que s’adrecen a infants i adolescents de 6 a 15 anys d’edat.\nLes famílies interessades podran fer les inscripcions tant de manera telemàtica a través del web municipal www.laseu.cat com de manera presencial a l’Oficina d’Atenció Ciutadana (OAC) de l’Ajuntament urgellenc. Les inscripcions restaran obertes fins a esgotar les places de cada torn.\nConcretament, les estades esportives municipals s’emmarquen en dues grans propostes: ‘A l’Estiu, Tot l’Esport’, que es desenvoluparà durant el mes de juliol, i ‘A l’Estiu, Aventura’, que es farà durant el mes d’agost.\n‘A l’Estiu, Tot Esport’ tindrà lloc de dilluns a divendres, de 9:30 a 14:00 hores, del mes de juliol, ofereix activitats esportives diverses que inclou esports convencionals, esports de raqueta i implementació, esports alternatius, ràfting, caiac, gimcanes, activitats aquàtiques, jocs de coneixença, jocs d'estratègia, entre d’altres. L'activitat inclou també la piscina municipal i també l'opció de dinar (a les 14:00) i servei d'acollida, a partir de les 8 del matí. Els torns d’aquesta proposta són: de l'1 al 5 de juliol; del 8 al 12 de juliol;del 15 al 19 de juliol; i del 22 al 26 de juliol.\nPel que fa a la proposta ‘A l’Estiu, Aventura’ també serà de dilluns a divendres, de 9:30 a 14:00, del mes d’agost amb activitats esportives en el medi natural i el nostre entorn que inclou escalada, tir amb arc, trekking aquàtic, btt, ràfting, caiac, snorkel, slackline, senderisme, entre d’altres. L'activitat inclou també la piscina municipal i hi ha l'opció de dinar (a les 14:00) i servei d'acollida, a partir de les 8 del matí. Els torns d’aquesta proposta són: del 29 de juliol al 2 d'agost; del 5 al 9 d'agost; del 12 al 16 d'agost; i del 19 al 23 d'agost.


ELS ENEMICS SÓN ELS NOSTRES GRANS I VALUOSOS AMICS - SAVIESA I CONEIXEMENT - 2021\nEls Enemics són els nostres grans i valuosos amics\nSi, sta afirmaci és extraay d'alguna manera sembla impossible en la vida real, però, no és es. El primer que hem d'entendre és qu és un enemic?, Comunament és aqul amb qui vam tenir un desacord, o algú que ens daofsica, emocionalment o simplement algú que ja no ens és agradable.\nIndependentment de a qui considerem enemic i el grau d'enemistat en què col·loquem, només és una projecci de la nostra ment, de vegades és una exageracin de la qualitats negatives de l'altre, quan estem enfadats la exageraci n tendeix a estar present. Com sigui, importants mestres d'orient asseguren que els nostres enemics són els millors mestres i tenen molta raó.\nels millors mestres davant l'adversitat\nPer exemple, quan algú en qui dipositem la nostra confiança ens traeix o ens maltracta per així dir-ho, ens inspira a desitjar amb la major maldat possible que el mateix o alguna cosa pitjor li passi també, quedant-nos internament amb gran enuig i negativitat. La veritat és que en el fons és el nostre gran mestre.\nÉs el nostre gran mestre de paciència, a l'entendre que si em enuig i em mantinc ple de negativitat, el que s'estarà fent malbé internament sóc jo, en moltes ocasions la persona en què dipositem la nostra aversió ja no se'n recorda ni de nosaltres, ni del que que va fer. És llavors quan apareix la pregunta ¿Val la pena enutjar ?, la millor resposta en realitat és ser pacient, entendre que les persones actuen resultat de motivacions que la major part del temps desconeixem, és com una persona amb un pal en la qual el pal són les accions. Les persones no són les seves emocions, en el menor cas és la manifestació de quelcom que els pertorba.\nCreixement espiritual i emocional\nAixò no vol dir que hem de romandre desinteressats davant l'altre, en realitat hem de romandre tranquils i pacients. També són els nostres mestres d'equanimitat, quan per exemple sentim que ens mereixem tot o ningú és digne de nosaltres, estem plens d'orgull, quan algú escapa al nostre control i això ens fa mal, el que en realitat fa és recordar-nos que mai som prou grans i savis i ens permet trencar amb aquesta gran limitant en les nostres vides que és la supèrbia. És llavors quan afortunadament podem seguir creixent espiritual i emocionalment.\nSón també els nostres mestres de generositat, quan en lloc de fer mal a l'altre desitgem que aviat es vegi lliure del que li afecta, que es trobi en pau i feliç. Aquesta apreciació és realment sanadora perquè en el fons estem creixent internament davant l'adversitat.\nHem de donar la volta a la nostra apreciació d'aversió i deixar lliure a aquell que ens fa mal, agrair enormement la seva presència en les nostres vides perquè encara que d'una manera molt dolorosa hem transitat pel conflicte, ens han ajudat a créixer ia millorar.\nQuin sentit té odiar als nostres enemics?\nTambé és possible el resultat contrari que és romandre enfadats, ressentits i esperant venjança, quan siguem realistes el major nombre de les ocasions, no es van adonar o ja ho van oblidar. Quin sentit té llavors odiar als nostres enemics? ..ninguno..no hi ha benefici ni utilitat.\nEncara que sembli difícil vegem al nostre enemics com els nostres grans amics de paciència, equanimitat, generositat i com detonadors de la nostra superació personal. No és grat tenir enemics però si la situació es presenta no és altra cosa que una finestra d'oportunitat i creixement exponencial.\nEl que algú ens faci malbé no és una dificultat, és sense més un obstacle a superar i amb la pràctica ens condueix al que és la veritable fortalesa espiritual que és per molt diferent a l'aversió, la rancúnia i l'hostilitat.\nSmate al proper curs d'Alquímia Espiritual a març 2019\nMeditació: Endinsa't en el camí cap a l'amor pur


Castellers de Vilafranca a Orio, Euskadi - Castellers de Vilafranca\nCastellers de Vilafranca a Orio, Euskadi\nimobils2015-02-20T11:25:36+01:0020 Febrer 2015|Notícies castelleres|0 Comments\nUn equip de la colla participarà aquest dissabte a la 21ena edició dels descens de traineres del riu Oria\nUn grup format per una seixantena de Castellers de Vilafranca marxa aquest divendres cap a Orio, un petit poble del País Basc, per participar al tradicional descens de traineres del riu Oria, competició que enguany arriba a la seva 21ena edició. L’expedició ha estat formada per Toni Bach, casteller molt vinculat al món del rem amb llagut a Lloret de Mar i qui, des de fa un parell d’anys, anima a un bon grup de la colla a participar a la regata que per Festa Major organitza el municipi costaner.\nAquest any el Club de rem d’Orio, un dels clubs més antics del País Basc, compleix 50 anys i per celebrar-ho ha volgut que el descens d’aquest dissabte comptés amb 100 embarcacions, entre elles, la dels Castellers de Vilafranca. Ja fa uns mesos es van posar en contacte amb persones properes a la colla per traslladar-los-hi la proposta, i els Verds es van posar a entrenar per poder fer un bon paper aquest dissabte 21 de febrer, a partir de les 5 de la tarda.\nSón 13 persones les que podran remar i que ja fa força setmanes que es preparen. En un primer moment, havien pensat de participar-hi amb un llagut, però finalment han aconseguit una trainera, l’embarcació tradicional de la zona. Com a timoner, l’equip dels Verds comptarà amb un home que ha guanyat en dues ocasions les famoses “Banderes de la Concha”. En el moment que se’ls hi doni la bandera que simbolitza la seva participació en el descens, els membres de la colla alçaran un pilar per apropar la cultura dels castells a Orio.\nMalgrat que tan sols hi participin 13 persones, una cinquantena de persones més –entre castellers i familiars- marxaran al llarg d’aquest divendres cap a Orio per assistir a la festa i animar a la trainera de la colla. Està previst que dissabte al matí visitin la localitat d’Orio i que al migdia dinin a una associació basca.


Els Prats de Pastura de Mas Cabàlies | Semaine Européenne de l'Intendance du Territoire\nTaller de bioindicadors a l’Alt Urgell Briganti: Custodi e Conoscitori del Territorio\nEls Prats de Pastura de Mas Cabàlies\nFinca de Mas Cabàlies - Ogassa\nDes de la Fundació Catalana de l’Esplai us proposem descobrir la Finca de Mas Cabálies i la gestió vinculada a la conservació dels prats de pastura i de la ramaderia extensiva. Podrem parlar amb el pastor i també farem una actuació senzilla de manteniment en relació als prats.\nEls Prats de Pastura a Mas Cabàlies, és el títol del projecte de custòdia de la finca de Mas Cabàlies. El projecte es realitza als voltants de l’antiga masia de Mas Cabàlies, actualment casa de Colònies i Escola de Natura, finca de 30 ha, propietat de la Fundació Catalana de l’Esplai, i amb un acord de Custòdia amb un Pastor per aprofitar les pastures de l’entorn de la Finca amb ramat vacú.\nIntervenim sobretot en el manteniment dels prats de pastura, vailets, abeuradors i basses, alhora que en el desembardissament dels prats abandonats i la sega de Prats de Dall. El Pastor ens ajuda a divulgar els valors de la ramaderia tradicional i el manteniment els oficis vinculats també al paisatge.\nEls objectius generals de Custòdia tenen a veure amb les necessitats de Recuperació d’Hàbitats vulnerables com són els prats de dall i l’ ús públic amb la finalitat de gestionar aquestes finques.\nLa recuperació de l’hàbitat dels prats de pastura amb un maneig tradicional, considerats com a Hàbitats vulnerables.\nLa conservació dels elements patrimonials vinculats a la ramaderia extensiva.\nLa conservació dels elements patrimonials, que tenen a veure amb l’agricultura i la ramaderia tradicional.\nEl foment de l’encomia local vinculada a la gestió tradicional de la ramaderia.\nLa compatibilitat amb l’ús públic i l’Educació Ambiental en referència als objectius generals anteriors.\n9.30h Arribada a Mas Cabàlies.\n9.30h-11h15: Presentació de la Finca, el Pastor i les accions.\n11.30h-13.30h: Actuacions a la finca.\n13.30h-15.00h: Dinar de pícnic (a càrrec de l’organització)\n15.30-17.30 concloure actuacions. Valoració del Projecte i Fi de l’activitat.


El primer equip del FS Unión Llagostense comença l’any amb una victòria | La Llagosta informa\nEl sènior A del Fútbol Sala Unión Llagostense ha guanyat aquesta tarda el Betània Patmos per 3 a 2. El partit ha estat molt igualat, però finalment els tres punts han estat per a l’equip entrenat per Juan Carlos García.\nEls visitants han inaugurat el marcador al minut 3. Després, els dos equips han disposat de diverses ocasions, fins i tot Marc Navajas ha enviat un xut al pal, però al descans el resultat era de 0 a 1.\nEl FS Unión Llagostense ha empatat al minut 1 de la segona part amb un gol de Carlos. Al minut 4, Abraham s’ha lluït per evitar l’1 a 2. Al minut 9, Alberto ha xutat i ha obligat a intervenir al porter visitant. En la següent acció, els locals han reclamat penal, que els àrbitres no han xiulat.\nEls llagostencs s’han avançat al marcador al minut 10 amb un gol de Marc. Els dos equips han buscat el gol, però ha estat el FS Unión Llagostense el que ha marcat novament. Ha estat al minut 17 amb una gran acció de Patxi.\nEl Betània Patmos no s’ha rendit i, a falta d’un minut per al final, ha fet el 3 a 2. Els de Juan Carlos García han patit, però han sumat la victòria en el primer partit del 2019. Dissabte, els llagostencs tornaran a jugar a casa contra el Futsal Dante.


Dipsalut elimina tres nius de vespa asiàtica a Begur durant el 2018 Ràdio Capital de l'Empordà\nDipsalut elimina tres nius de vespa asiàtica a Begur durant el 2018\nTres nius de vespa asiàtica han estat eliminats de les vies urbanes de Begur durant l’any 2018, específicament entre els mesos d’octubre i novembre. Aquestes llars de vespa es trobaven al Camí de Ses Vinyes, al Carrer Josep Maria Pi i al Bosc d’Esclanyà.\nEl control i la retirada dels nius va ser dut a terme pel programa contra les plagues urbanes que organitza Dipsalut, l’òrgan autònom de Salut Pública de la Diputació de Girona. L’organisme ha registrat durant l’any, a més de les vespes, també han actuat per eliminar nius de rosegadors i insectes.\nDurant el 2018 s’han s’han col·locat 48 punts de control a la via pública del municipi, fet que representa un increment d’11 punts respecte l’any passat. Això ha significat un total de 225 accions amb 4 incidències, entre les que destaquen aquelles sobre la riera d’Esclanyà.\nA més, l’equip de plagues de Dipsalut ha fet 40 visites programades a edificis municipals, on s’han registrat 2 incidències que han comportat 14 accions: al Mas d’en Pinc i al magatzem de la brigada.\nArticle anteriorEls Premis G! guardonen un grup d’arquitectes, una bloguera i un estudi ambiental\nArticle següentEl Mercat de Carn de Palafrugell obre de nou


L’actor de 63 anys, víctima d’una depressió, es va suïcidar ahir a San Francisco\nBarcelona“Ens va fer riure. Ens va fer plorar”. Així resumia Barack Obama en un comunicat de condol per la mort de Robin Williams la riquesa i contradicció d’un actor forjat en la comèdia però que tenia un peu en el drama. No era difícil trobar en els seus papers més còmics un pòsit d’amargor, ni en els més dramàtics una tendència destacada a fer el pallasso. Però la barreja funcionava millor quan es fonien tots els colors en personatges com el sensesostre il·luminat d’ El rei pescador o el mestre que descobreix la poesia als alumnes d’ El club dels poetes morts.\nEl mateix Williams parlava al New York Times de la seva doble naturalesa el 1989: “És una lluita interna que tinc. El còmic diu: «Agafa’t el paquet, serà divertit!» I l’actor respon: «Però si és un professor. Limita’t a dir el text». I el còmic insisteix: «Agafa-te’l!»” Tot i escapar-se-li alguna imitació de John Wayne mentre llegia sonets de Shakespeare, a El club dels poetes morts es va imposar l’intèrpret seriós, i de la tensió entre oposats va emergir un personatge que inspiraria generacions d’adolescents impressionables. Anys després, Williams guanyaria l’Oscar gràcies a una versió millorada d’aquell paper, la de L’indomable Will Hunting, una nova figura paternal per a un jove confós (Matt Damon). Però aquí, més segur d’ell mateix, l’actor ja controlava els seus impulsos còmics i es va saber capbussar en la tristor i la fragilitat d’un psicòleg vidu i atrapat en el dol.\nUn monologuista brillant\nPerò l’adéu de Robin Williams, que dilluns es va penjar a casa seva, a Tiburón (San Francisco), als 63 anys, no ha de sobredimensionar el vessant dramàtic de l’actor ni eclipsar una vis còmica que va dominar els inicis de la seva carrera, quan alternava els clubs de comèdia i la televisió. Com a monologuista era brillant i provocador, una bèstia escènica que improvisava sobre política, sexe, drogues i alcohol i que a l’escenari desplegava un huracà de recursos, veus i registres. A la petita pantalla suavitzava el to irreverent en la sitcom Mork & Cindy, en què encarnava un alienígena que contempla amb curiositat les peculiaritats dels éssers humans.\nWilliams pertanyia a una generació de còmics -com John Belushi, Dan Ayroyd i Steve Martin- que no van tenir problemes a l’hora d’adaptar-se al públic familiar en el seu trànsit a la gran pantalla. Enrere quedava un vessant del seu humor que només tornaria a treure el cap en les seves aparicions en late shows nord-americans com els de Johnny Carson i David Letterman.\nDebutaria al cinema amb una de les cintes més estranyes de la seva carrera, el Popeye de Robert Altman, una adaptació massa literal del còmic d’E.C. Segar. El seu fracàs a taquilla, per cert, va frenar la primera onada d’adaptacions de còmics impulsada per l’èxit del primer Superman. Després de la relliscada, Williams va posar rumb cap al drama. En l’adaptació de John Irving El món segons Garp interpretava l’escriptor T.S. Garp, fill bastard d’una feminista militant. I a Good morning, Vietnam era Adrian Cronauer, un discjòquei amb una missió impossible: apujar la moral a les tropes nord-americanes sense escapar-se de l’estricte llibre d’estil de l’exèrcit. Williams va donar curs al seu talent imitador i va convertir la pel·lícula en un pirotècnic recital de veus.\nUn actor camaleònic\nDurant un cert temps, les eleccions de Williams semblaven destinades a contrarestar la seva fama d’histrió. A l’icònic Professor Keating d’ El club dels poetes morts -per al qual el director Peter Weir havia pensat en un primer moment en Gerard Depardieu- el va seguir Despertar, en què l’actor oferia una de les seves interpretacions més contingudes com a metge d’un pavelló de pacients que desperten després d’anys en coma.\nEl 1991 va coincidir a Hook amb l’altre Peter Pan de Hollywood, Steven Spielberg. Semblava l’equip ideal -amb Dustin Hoffman de Capità Garfi- per portar al cinema les aventures de l’heroi creat per J.M. Barrie, però no és un dels millors treballs del director d’ E.T., l’extraterrestre. Williams conjugaria al llarg de la seva carrera totes les variacions sobre el personatge del nen gran: el literari (Peter Pan), l’excèntric (el fabricant de joguines de Toys ), el fantàstic (l’aventurer atrapat en un joc de taula a Jumanji) i el tràgic (el nen amb creixement accelerat de Jack). Tip de repetir-se, després de Jack -un treball menor de Francis Ford Coppola-va assegurar que no tornaria a fer un paper similar, i així va ser.\nEls 90 van ser anys d’activitat frenètica. Instal·lat en l’èxit i superats els complexos d’actor còmic, Williams es va prodigar per tot tipus de pel·lícules: drames luxosos (era l’Osric del Hamlet de Branagh), comèdies sense pretensions (Flubber i el professor grillat, L’olla de grills ), experiments metafísics (Més enllà dels somnis, revisió del mite d’Orfeu en clau digital) i melodrames familiars amb tendència a la llàgrima fàcil ( Patch Adams, L’home del bicentenari ). El més destacat de la dècada va ser la seva exhibició de transformisme a Senyora Doubtfire, el doblatge del geni de la llàntia d’Aladí -va ser la primera vegada que es va posar sobre la taula la possibilitat de nominar a l’Oscar els dobladors dels films d’animació- i, per descomptat, L’indomable Will Hunting. Després de les nominacions d’ El rei pescador, El club dels poetes morts i Good morning, Vietnam, l’actor s’enduria finalment l’estatueta a casa.\nAmb el nou mil·lenni, Williams intentaria donar un nou cop de timó a la percepció que el públic tenia d’ell. Fugint de la idea que s’havia creat de Robin Williams com a arquetip d’un cert cinema edulcorat -ridiculitzat per John Waters en la corrosiva Cecil B. Demented, en què un grup de terroristes cinèfils irrompen en un cinema que projecta el director’s cut de Patch Adams -, l’actor va incorporar al seu catàleg dos personatges que ampliaven el seu registre. A Retrats d’una obsessió era el solitari tècnic d’un laboratori de revelatge ràpid obsessionat amb una família normal, i a Insomni, un dels treballs menys coneguts de Christopher Nolan, és el psicòpata assassí que complica la vida del detectiu Al Pacino. Així, la foscor s’anirà fent habitual en la filmografia de l’actor. El thriller fantàstic La memòria dels morts i l’àcida El millor pare del món s’alternaran amb comèdies esbojarrades com Quines vacances! i Un cop de sort i les tres primeres entregues de la saga Nit al museu. Recentment, Williams també va aparèixer a la sèrie de HBO Wilfred i va protagonitzar amb Sarah Michelle Gellar The crazy ones, cancel·lada per baixa audiència. Però la seva aparició més inquietant a la petita pantalla va ser interpretant-se a ell mateix a la sèrie de culte Louie. En un episodi, Williams i Louie C.K. es troben en un funeral d’un amic comú al qual ells són els únics assistents. En acabar fan un cafè i Williams li demana al Louie que vagi al seu funeral si ell és el primer a morir del dos. Vista ara, l’escena sembla el presagi d’una mort tan inesperada que deixa inèdits cinc films i per a la qual Hollywood no semblava preparat. Les mostres de condol que inunden la xarxa des d’ahir delaten dues coses: que era un actor molt estimat i que el suïcidi segueix sent un àpat molt difícil de pair per a alguns.


【Mesures SEAT Ateca】Longitud, amplària i maleter\nMesures SEAT Ateca: Longitud, amplària, alçada i maleter\nConeixes el SUV més famós de SEAT? El SEAT Ateca domina el mercat dels tot terrenys a Espanya gràcies al seu disseny i tecnologia tan avançada.\nPer a conèixer tota la informació d’aquest model coneixerem el disseny i les mesures del SEAT Ateca.\nEl disseny inconfusible i dinàmic fa que el SEAT Ateca no passi per alt a la carretera, a més, el seu interior està pensat per afavorir la conducció ja que té l’última tecnologia perquè només hagis de preocupar-te per la carretera, i afavorir el confort pels altres viatgers del vehicle.\nVols viure una experiència única al volant del SEAT Ateca?\nMesures SEAT Ateca\nLes mesures del SEAT Ateca són les següents:\nLlarg: 4.381 mm\nAlt: 1.601 mm\nAmple: 1.841 mm\nMesures SEAT Ateca FR\nLes mesures del SEAT Ateca FR són aquestes:\nEt vols comprar el SEAT Ateca? Perquè puguis comparar les dues versions del SEAT Ateca et deixarem aquestes imatges.\nSi t’estàs preguntant si comprar-te el SEAT Ateca i estàs a Barcelona, vine al nostre concessionari Grup Lesseps on trobaràs les millors ofertes i preus en la gamma de cotxes SEAT.


Text de l'Evangeli (Mt 20,1-16): En aquell temps, Jesús digué als deixebles aquesta paràbola: «Amb el Regne del cel passa com amb un propietari que va sortir de bon matí a llogar treballadors per a la seva vinya. Després de fer tractes amb ells per un jornal d'un denari, els envià a la seva propietat. Va tornar a sortir cap a mig matí, en veié d'altres que s'estaven a la plaça sense feina i els digué: ‘Aneu també vosaltres a la meva vinya i us donaré el que sigui just’ (...).\n»Quan va arribar el vespre, (...) els qui havien començat a treballar al final de la tarda i van cobrar un denari cada un. Quan va tocar als primers, es pensaven que cobrarien més, però també van rebre un denari. Mentre cobraven, protestaven contra el propietari i deien: ‘Aquests darrers han treballat només una hora i els pagues igual que a nosaltres, que hem hagut de suportar el pes de la jornada i la calor’ (...)».\nAvui, quan ens preguntem "per a què" el cristianisme, fem exactament el que varen fer aquells treballadors de la vinya. Ells, quan veieren que el salari d'un denari podia ser obtingut d'una manera molt més senzilla (treballant menys hores), no comprengueren perquè havien treballat tot el dia. Però, en què es varen basar per tal d'arribar a la convicció que era molt més còmode romandre sense treballar que treballant?\nLa paràbola no fou transmesa per als treballadors d'un altre temps, sinó per a nosaltres, que donem per suposat que "l'atur espiritual" —una vida sense fe i sense oració— és més agradable que el servei espiritual. Però, en què ens basem? Ens fixem en l'esforç que implica la vida diària cristiana, tot oblidant que la fe no és solament un pes que ens oprimeix, sinó que és al mateix temps una llum que ens guia.\n—Jesús, que m'oblidi del "meu pes" i que pensi en el pes dels altres, per a poder-los ajudar.


El DreamHack de 2016 espera congregar a més de 35.000 persones - GameOver.cat\n« Nintendo NX podria funcionar amb cartutxos de joc\nOberta la selecció per als III Premis PlayStation »\nEl DreamHack de 2016 espera congregar a més de 35.000 persones\nEls organitzadors preveuen rècord d’assistència\nBy Sara Gómez, on 18 de juliol de 2016\nLa propera edició del DreamHack, un dels esdeveniments a Espanya més coneguts per als amants dels videojocs, espera congregar a València a més de 35.000 persones. Tanmateix, els organitzadors de l’esdeveniment han anunciat que aquesta nova trobada collirà un torneig de videojocs centrats en el món dels eSports, el qual costarà de 175.000 euros repartits en diversos premis.\nDurant la setena edició d’aquest esdeveniment, que se celebra entre el 14 al 17 de juliol a la ciutat de València, els assistents podran gaudir de jocs, competicions i tot tipus d’activitats digitals. En la present edició de la trobada de fanàtics del món dels videojocs es realitzarà un concurs amb títols del gènere eSports, del qual se’n repartiran prop de 175.000 euros en diferents premis i categories, quelcom que espera atraure a molts més visitants.\nNo obstant això, el DreamHack destaca per la seva LAN Party, que consisteix en la connexió simultània amb el ordinador o consola propi per poder jugar en línia amb els equips, quelcom que han arribat a fer al mateix temps 3.000 visitants. L’any 2010 únicament van participar 150 persones en la LAN Party, però és va aconseguir una xifra rècord de 2.800 en l’edició 2015. Així doncs, aquest any uns 3.000 aficionats podran gaudir de la LAN Party amb els seus dispositius de joc.\nLa pàgina web oficial de l’esdeveniment ja ha donat a conèixer els jocs amb els quals els assistents i jugadors professionals optaran a portar-se una gran quantitat de diners, més de 175.000 euros repartits en diferents premis . Els títols que donaran lloc a la competició seran ‘Counter-Strike: Global Offensive’, ‘StarCraft II’, ‘Heroes of the Storm’, ‘League of Leguends’ i ‘Hearthstone’; aquests darrers, jocs molt populars entre públic no gamer o jugador habitual.\nDes de 2010, Encom Games, ‘start up’ valenciana especialitzada en esports electrònics, organitza el festival a València per a tot el públic jugador del sud d’Europa. Des de 2012 l’esdeveniment s’organitza al mateix temps que la Fira de València; quelcom que ha ajudat a que cada cop més persones de tot arreu –no només d’Espanya– enfilin camí cap a València amb els seus ordinadors i consoles per gaudir d’una trobada entre jugadors.\nComments of “El DreamHack de 2016 espera congregar a més de 35.000 persones”


El govern espanyol accelera els tràmits per a activar les mesures europees de suport al sector pesquer i aqüícola - À Punt\nEl govern espanyol accelera els tràmits per a activar les mesures europees de suport al sector pesquer i aqüícola\nEl Fons Europeu i de la Pesca ha acordat ajudes per parades temporals de l’activitat i compensacions per pèrdues, entre d’altres.\nLes confraries valencianes viuen amb preocupació l'evolució de la crisi sanitària\n27 d'abril 2020 - 23:00\nEl ministre d'Agricultura, Pesca i Alimentació, Luis Planas, ha assegurat als representants del sector pesquer i agrícola espanyol que el seu departament intenta accelerar la tramitació de les mesures de suport aprovades en la Unió Europea en el marc de la crisi del coronavirus, després de la modificació del Fons Europeu i de la Pesca (FEMP) la setmana passada.\nEn una reunió per videoconferència, Planas ha explicat que s'han agilitzat tràmits sobre l’operativa d’acords, més flexible, que facilite que la flota de llarga distància reprenga l’activitat "de la manera més normal possible" als caladors del Marroc, Guinea Bissau i Mauritània.\nEl ministre ha destacat el treball d’Espanya en la negociació en la UE per aconseguir un paquet beneficiós per als interessos del sector espanyol. Així, ha valorat la incorporació a la FEMP de mesures com la possibilitat d'establir ajudes per a les parades temporals dirigides a armadors, tripulants i, a petició d'Espanya, la inclusió de mariscadors. També ha anunciat que es finançarà l'ajuda a l'emmagatzematge, l'augment de les compensacions a les pèrdues econòmiques a les Canàries i modificacions reglamentàries de suport específic a l'aqüicultura.\nPlanas ha expressat la confiança perquè l'aplicació d'aquestes mesures permeta, com més prompte millor, consolidar la normalitat en l'activitat pesquera. Així mateix, es remetrà a les comunitats autònomes i el sector pesquer un document amb els criteris aplicables a totes les flotes i explotacions aqüícoles afectades en tot el territori nacional.\nA la reunió han assistit representants de la Confederació Espanyola de Pesca (Cepesca), la Federació Nacional de Confraries de Pescadors, l'Associació Empresarial d'Aqüicultura d'Espanya (Apromar), l'Associació Nacional de Fabricants de Conserves de Peix (Anfaco-Cecopesca), l'Associació Espanyola de Majoristes Importadors, Transformadors i Exportadors de Productes de la Pesca i Aqüicultura (Conxemar) i l'Associació Nacional de Dones de la Pesca (Anmupesca).


Els segons residents no accepten la proposta de Beseit i no descarten nova mobilització | Matarranya Media\nLes segones residències han votat de forma majoritària en contra de la proposta que els va llançar l’ajuntament de Beseit per a poder accedir de manera gratuïta als espais naturals del poble. Després de fer una consulta entre els seus membres, l’associació de veïns de segona residència ha acordat no firmar cap document de compromís, tal com els va demanar el consistori, entenent que l’associació de veïns «no podem ser responsables de les decisions que prengue l’ajuntament en matèria impositiva». Dijous de la setmana passada es va viure una reunió entre membres de l’associació en qüestió i autoritats de l’ajuntament per arribar a un consens sobre l’accés al Parrissal i la Pesquera, acordant que els veïns de segona residència podrien accedir de manera gratuïta als espais naturals de Beseit si presentaven un document comprometent-se a que això podia comportar una pujada impositiva o la creació d’un nou impost.\nUn compromís que no accepte l’associació de veïns, especificant els motius en un document que va registrar ahir mateix al consistori de Beseit. En ell, s’explique que «els integrants de l’associació de veïns, per majoria en votació realitzada, no estan disposats a firmar cap document de compromís», entenent que l’associació «no podem ser responsables de les decisions que prengue un ajuntament en matèria impositiva». No obstant això, «els veïns consultats sí estan d’acord en assumir els mateixos impostos que la resta de veïns, i per tant beneficiar-se dels mateixos drets». En el document en qüestió, els segons residents al·leguen que «la gratuïtat dels accessos al Parrissal i la Pesquera» per a ells «no ha d’estar supeditada a una pujada d’impostos o la creació d’una nova figura impositiva», sinó que esta mesura «ha de ser presa per a fomentar la bona convivència entre tots els veïns». La carta diu també que l’ordenança sobre els accessos «fomente la divisió entre veïns».\nDavant d’esta situació, els segons residents de Beseit no descarten nova mobilització, que tenen demanada per a este mateix diumenge a les 9.30 hores. Una concentració que eixiria des de la plaça del calvari. Els veïns de segona residència de Beseit es van mobilitzar a finals de juny contra eixa ordenança municipal que els obligue a pagar a l’hora d’entrar als espais naturals de la Pesquera i el Parrissal. Des de l’associació denuncien un tracte discriminatori en relació als veïns que tenen la residència habitual a Beseit, i no entenen per què ells han de pagar a l’hora d’usar els espais naturals del poble quan estan pagant els impostos que els hi toque i generen riquesa per a Beseit. L’ordenança en qüestió es va començar a aplicar l’any passat, al·legant qüestions de seguretat contra la covid-19. En estos moments, els segons residents han de pagar el 100% de l’entrada si accedeixen en cotxe al Parrissal i paguen 6 euros si ho fan a la zona de bany de la Pesquera.


Avui tanca l'emblemàtica Pastisseria Torres després de 164 anys - Teleponent\nInici Societat Avui tanca l’emblemàtica Pastisseria Torres després de 164 anys\nAvui tanca l’emblemàtica Pastisseria Torres després de 164 anys\nAquest és el reportatge de fa un any quan van rebre l'homenatge de la Generalitat al complir 162 anys.\nDesprés de 164 anys d’història, la pastisseria Torres ubicada a la plaça Sant Joan de Lleida tanca avui les portes. El local va ser fundat el 1853 i després de cinc generacions, els actuals propietaris es jubilen.\nL’alcalde de Lleida, Àngel Ros, acompanyat de la tinent d’alcalde Montse Parra, ha visitat aquest dijous la pastisseria Torres per agrair la seva contribució al comerç lleidatà.\nArticle anteriorL’Ajuntament de Lleida retirarà distincions i honors a una desena de persones amb vinculació amb el franquisme\nArticle següentAgricultura iniciarà aquest estiu les obres de concentració parcel·lària d’Arbeca, Els Omellons i la Floresta


Nordic Walking a la Platja de Palma. Iniciació gratuïta + ruta. Diumenge 23 de febrer\nLa zona es tancarà al trànsit tots els diumenges de 10 a 14 hores L’objectiu és animar els ciutadans a passejar i fer esport per la zona Els ciutadans podran disposar de la primera línia de Platja de Palma lliure de vehicles tots els diumenges des de les 10 del matí...\nNWPalma participa a la Marxa de Lluc. Diumenge 23 de febrer\nEl proper diumenge dia 23 ens animam a participar a la Marxa organitzada per el Comitè de senderisme de la Federeació Balear de Muntanya i Escalada. Ens han preparat una ruta per els voltants del Monestir de Lluc, el cor de la Serra de Tramuntana. Es una marxa no...\nExcursió Voltants de Llubí – Agroturisme Sa Casa Roja\nAquest dissabte dia 8 de febrer vos proposam una excursió per el centre de la nostra Illa, per caminar pel camp, per fotografiar els ametllers florits, per passar una estona entre la natura y per gaudir de bona companyia. El punt de partida serà al Cementiri de Llubí....\nEl proper diumenge dia 2 de febrer participarem amb la resta de clubs de Marxa Nòrdica de l'Illa a l'activitat RESPIRANET que organitza el Servei de Medicina de l'Esport del Consell de Mallorca. Farem una passejada des de Portocolom fins a Cala Murada, per la costa...\nAquest diumenge dia 26 seguirem amb una bona tradició. Fer una bona passejada i concloure amb una torrada tots plegats i plegades. En aquesta ocasió partirem d'Inca i pujarem al Puig de Santa Magdalena. El puig de Santa Magdalena es troba a 6 quilòmetres de...\nL'Institut Municipal de l'Esport (IME) de l'Ajuntament de Palma organitza l'activitat NW Sant Sebastià 2020, que tindrà lloc al Poliesportiu de Son Moix el dissabte 18 de gener. El punt de trobada serà a devora l'entrada de les piscines i les inscripcions es poden fer...\nNordic Walking Palma camina per l’ictus. 27/10/19\nEl passat diumenge 27 d'octubre, el nostre club, participar de la II Camina per l'ictus organitzada per Rehacer, l’Associació per la rehabilitació d’ accidentats cerebrals de Balears. Gaudirem de molt bon temps i d'una passejada d'uns 4,7 km sortint del...\nMarxa dels Misteris. Rutes culturals per Palma. 25/10/19\nEl passat divendres, 25 d'octubre, varem iniciar el nostre programa de Rutes Culturals per Palma, de la mà d'en Borja Rigo de "Rutas Palma". Varem recorrer bona part de la ciutat practicant Marxa Nòrdica mentres aprofitavem les aturades per escoltar les...\nMarxa Senderista per la Vall de Sóller. 20/10/19\nEl passat diumenge, 20 d'octubre, un bon nombre de nordiquer@s del nostre Club participarem de la Marxa Senderista de la Vall de Sóller organitzada per la FBME. Una ruta, d'uns 12 km, molt adequada per pràcticar el nostre esport per un entorn...\nNordic Walking Saludable al Centre de Salut Son Cladera 26/10/19\nI aquesta setmana ens ha tocat visitar el Centre de Salut de Son Cladera. Allà hem iniciat a un bon nombre de persones a la Marxa Nòrdica i hem anat a veura i fer la Ruta Saludable del centre. Gràcies a l'Institut Municipal d'Esports (IME) per organitzar...\nNordic Walking Saludable C.S. Escola Graduada 19/10/19\nBona participació a la primera jornada de Nordic Walking Saludable organitzada per l'Institut Municipal d'Esports (IME). Aquesta vegada hem quedat al Centre de Salut de l'Escola Graduada per poder fer una petita iniciació a tots aquells usuaris que no havien practicat...\nPrimera excursió de la temporada. El Toro-Cap de Cala Figuera 05/10/19\nPrimera excursió de la temporda. El Toro - Cap de Cala Figuera 12km. Ruta molt fàcil vorera de la mar amb unes vistes fantàstiques. Molt bona participació de la gent malgrat la calor que feia. Prova superada!!!


Una ONG animalista denuncia penalment als ramaders que van deixar un vedell ferit en una oficina - Teleponent\nInici Medi ambient Una ONG animalista denuncia penalment als ramaders que van deixar un vedell...\nUna ONG animalista denuncia penalment als ramaders que van deixar un vedell ferit en una oficina\nL’ONG Nova Eucària ha interposat una denúncia per la via penal a la Fiscalia de Tremp contra les persones que, el passat 27 d’agost, van deixar un vedell ferit a l’oficina del Parc Natural de l’Alt Pirineu de Llavorsí (Pallars Sobirà) per protestar contra els atacs d’os. En aquesta acció reivindicativa hi van participar diversos membres de l’Associació de Ramaders del Pallars Sobirà, amb el suport dels sindicats AEALL-ASAJA i Unió de Pagesos (UP), i segons ha informat l’entitat en un comunicat s’hauria comès un presumpte delicte de maltractament animal. L’organització afegeix en l’escrit que, al seu parer, “Goiat no és més que un excusa per criminalitzar les formes de vida amb les que els ramaders no en poden treure rèdit econòmic” i ha indicat que donarà suport a la concentració en defensa d’aquest os que es durà a terme a Barcelona el proper dissabte 8 de setembre.\nL’entitat considera, segons l’escrit, que l’administració és “còmplice” de les vulneracions a la llei de protecció dels animals i veu els fets com “una mostra més de la impunitat que gaudeix el sector ramader, un col·lectiu finisecular i subsidiari que explota els animals, creient-se l’amo i senyor de l’espai natural”, han denunciat. L’organització també ha exigit explicacions als responsables del programa PirosLife sobre la gestió de l’os Goiat, al·legant, afegeixen al comunicat, que “l’hauria de protegir amb les fortes subvencions públiques rebudes”.\nArticle anteriorNova Eucària denuncia penalment els ramaders que van deixar un vedell ferit en una oficina\nArticle següentLa DGT diu que va comunicar personalment a Piqué que no li quedaven punts del carnet de conduir


La Unió Excursionista de Sant Joan de les Abadesses et garanteix la confidencialitat de les teves dades personals. Cap de les dades que ens proporcionis serà compartida amb organitzacions o empreses alienes a nosaltres.\nLa Unió Excursionista de Sant Joan de les Abadesses compleix la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre, de Protecció de dades de Caràcter Personal (LOPD).\nLa Unió Excursionista de Sant Joan de les Abadesses et garanteix que totes les dades personals recollides mitjançant els formularis d'aquest web i les facilitades a través de les diferents vies de contractació de serveis, seran utilitzades en la forma i amb les limitacions i drets que concedeix la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre sobre Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD).\nQuan facilita les dades personals a través d'aquest web autoritza a la Unió Excursionista de Sant Joan de les Abadesses per al seu ús i tractament informàtic, amb l'objectiu de facilitar-te informació sobre els seus serveis. En qualsevol moment podràs exercitar el teu dret d'accés, rectificació, oposició i/o cancel·lació dirigint-te a:


Puigmal 2900 busca personal qualificat per treballar a pistes - Diari de la neu\nPuigmal 2900 busca personal qualificat per treballar a pistes\nPisters, conductors de trepitjaneu o tècnics en producció de neu, entre els perfils sol·licitats\nCatalunya NordRedacció 15.09.202118.30 h\nPister socorrista, entre els perfils sol·licitats Autor/a: IST\nSi formeu part del col·lectiu de professionals de la neu amb titulació o formació qualificada i no teniu feina, esteu de sort. A l'estació d'esquí de Puigmal 2900 ha començat aquesta setmana la recerca de professionals per a la reobertura de l'estació.\nConductors de trepitjaneu, entre els perfils sol·licitats (Foto: arxiu Diaridelaneu).\nDies atrafegats a l'estació de muntanya de Puigmal 2900. Les feines sobre el terreny o les gestions administratives que han de permetre la reobertura de l'estació d'esquí s'acceleren. I s'incrementen a mesura que avancem dies en el calendari.\nAixí, si fa uns dies ens informaven de la revisió de les instal·lacions, ara els nous gestors han fet un pas més i ja es troben en el moment d'incorporar alguns dels perfils professionals que necessitaran per a la reobertura de les instal·lacions i pistes. Entre els perfils sol·licitats hi ha els de tècnics de manteniment, pisters-socorristes, conductors de remuntadors, tècnics en producció de neu i conductors de trepitjaneu, entre altres. La data d'obertura ja està més o menys planificada en el calendari: serà durant el mes de desembre.\nEl compte enrere, doncs, ha començat a totes les estacions de muntanya del Pirineu i enguany també a la nova Puigmal 2900.\nMés informació a: facebook.com/Puigmal2900\nPuigmal 2900 ha començat la recerca de personal professional\n24.08.2021. Puigmal 2900 comença a revisar el telecadira Combe des Rameaux\n25.07.2021. Nou projecte per obrir l'estació d'esquí de Puigmal\nfeina a la neu\n20 de setembre de 2021 20:45h\nBonjour. Je m appelle Nathalie je vous contact Je serai Interesse pour travailler au jardín d enfant de bebe a 6 ans je suis diplomes aide soignante et médico social et petite enfance a Toulouse et diplomes catalan 2eme niveau Comercial Puigcerda h ai travaille El bressola enfant de 3 nois a 5 ans en creche France et centre aere yde 3 a 6 sns en hopital et structure ime pour rnfants autistes handicaps et adultes.. Vous pouvez me contacte au 0649087055 et aussi diplomrr et experienc... Llegir més\nVictor Benguerel VidosaAlella\n17 de setembre de 2021 04:15h\nBusco feina d pister o telecadira ,,, o per trepitjaneu , estic recuperat d una lesio i tinc ganes d tornar a estar a pistes , i esta al meu avitat ,gracies espero trucada


Inés Arrimadas: sola o amb Cola Cao | Toni Aira\nEtiquetes: #gastropolítica, #GastroTalkers, Arrimadas, articles, C's, Ciutadans\nLa líder de Ciutadans al Parlament de Catalunya és gaditana de Jerez de la Frontera. Però als seus 34, ja fa anys que viu a Barcelona i que parla perfectament el català. Té capacitat d’adaptació al medi, i té fama d’aprendre ràpid. Flueix per la cambra catalana, lleugera, com la seva dieta (en general).\nEl més contundent, els seus atacs als partits independentista a banda, és, pel que fa a la seva dieta, l’esmorzar. El considera el menjar més important del dia, i sol esmorzar fruita (depèn de la temporada: kiwi, maduixes, taronges … la pinya NO li agrada), pa torrat integral amb oli i formatge fresc o gall dindi. Això acompanyat d’un got de llet desnatada o suc de taronja natural (els de pot no els pren). A mig matí, quan té temps, pren un mini entrepà de pa integral amb formatge i un got de suc natural o llet (sola o amb Cola Cao). Per cert, que és una addicta del formatge. Si no en menja en 2-3 dies, l’hi demana el cos.\nI quan arriba l’hora de dinar, assegura que li va tot (carn, peix, pasta ..), però especialment els plats “de cullera”. El que no li agrada gens són vísceres, cervells, ronyons…\nCom observem, la seva dieta sembla elaborada per un professional mèdic dels que treballen per una dieta equilibrada. Però aquests especialistes, els nutricionistes, acostumen a recomanar també cinc àpats al dia, cosa que Arrimadas, pel seu ritme de treball, del parlament al plató, del plató al partit i a mil i un llocs més, no es pot permetre sempre. Berenar, doncs, poques vegades, i quan ho fa pren un got de llet (sola o amb Cola Cao).\nPer sopar, quan pot sortir especialment, li agrada el menjar japonès. En el més quotidià tira per coses simples com la truita, verdura, pit de pollastre a la planxa… això sempre que la seva agenda no li imposi sopars o pica-piques de treball.\nÉs més de salat que de dolç. De fet els seus capricis són normalment coses salades, com uns bons ous ferrats amb patates. Unes postres que li encanten és el típic català “mel i mató”. I intenta no menjar fregits, però si n’hi ha, els menja perquè li agraden\n(Per llegir l’articl a GASTROTALKERS, cliqueu aquí)


NEXPERT participa en el projecte IGNITE del programa RIS3CAT | Nexpert\nAquest projecte està cofinançat per la Unió Europea a través del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER)\nEl projecte IGNITE busca investigar, dissenyar i desenvolupar una arquitectura d’intercanvi d’informació eficient, flexible, estàndard i segura, considerant solucions d’integració ubiqües entre els diferents components de la cadena de valor industrial (dispositius (màquines/sensors), sistemes de monitorització i control (PLCs/SCADAs), sistemes de gestió (ERP/MES/PLM), etc.) així com operaris. La plataforma dissenyada també abasta la implantació d’intel·ligència a nivell local (nivell de màquina) així com l’habilitació d’interfícies que permetin la integració de serveis de tercers (detecció d’anomalies, gestió del cicle de vida, etc.).\nMitjançant l’ús d’aquesta arquitectura, es pretén dotar al sector industrial d’una plataforma de gestió que permeti homogeneïtzar la comunicació de tota la maquinària present en la planta de fabricació i integrar-la per tal d’oferir als diferents actors industrials (operaris, gestors de producció, gestors de la qualitat, etc.) les eines necessàries per tal de fer més eficient la producció, assegurar la qualitat del producte i la seguretat de la planta.\nAquesta plataforma es basarà en la utilització d’eines de visualització avançades a cadascun dels rols que intervenen en el procés productiu. Aquestes eines de visualització permetran accedir a tota la informació de la planta, els processos i els productes. Específicament, les eines de visualització permetran gestionar la producció, ajustar els processos productius en base als materials necessaris i el treball a realitzar, facilitarà la detecció de fallades de qualitat i aturades, i la integració de diferents perspectives de decisió des de nivell local (maquina-operari) fins a nivell global (objectius de negoci).\nSuportant la capa de visualització i amb la finalitat de maximitzar l’escalabilitat i interoperabilitat de la solució, es potenciarà l’ús de solucions estandarditzades (CoAP, ETSI SmartM2M, MQTT, LwM2M…) i protocols de comunicació oberts (AutomationML, OPC-UA, SensorML, Link-Smart, B2MML, JSON-LD, Geo-JSON, JSON, etc.) en les diferents interfícies de les múltiples capes funcionals que composaran la solució. La combinació d’aquest tipus d’eines potenciarà la capacitat d’integració de dades heterogènies existents en la indústria a la vegada que es permet una comunicació bidireccional amb cada sistema que monitoritza i controla processos de la indústria.\nAugmentar el volum d’informació rellevant generada en planta en un 30% gràcies a la homogeneïtzació de la informació, la inclusió de CPS, i l’ús d’arquitectura flexible i escalable per la seva captura.\nAugmentar el nombre de màquines connectades en un 15% gràcies a l’adequació de sistemes CPS, i la connectivitat a la plataforma IGNITE.\nReduir el temps de detecció d’errors en un 30% gràcies a la nova arquitectura, on mitjançant el monitoreig avançat, es podrà reaccionar amb més determinació i rapidesa.\nReduir el temps d’aturada de la planta en un 10% gràcies a una millor previsió en front els esdeveniments, i una millor coordinació dels diferents elements en planta.\nMillorar l’ús de recursos en planta i reduir-ne el consum energètic en un 10% gràcies a l’ús de tecnologia de la Indústria 4.0, on s’optimitza el procés productiu, millorant-ne també la qualitat dels productes resultants.\nReduir la vulnerabilitat dels sistemes en planta en un 30% gràcies a l’ús de ciberseguretat, adaptant maquinària existent, i dissenyant-ne la nova amb el concepte “Security by Design” de partida.\n← Oferta: Pick & Place amb robòtica d’alta velocitat


Jo he estat maltractada | Xarxa Penedès\nJo he estat maltractada\nArticle de REDACCIÓ del 12 febrer 2016 a Veus del territori · 0 Comentaris\nA finals de desembre de l’any passat sortia un nou cas d’assetjament escolar. L’Alan, un jove de 14 anys de Barcelona, transsexual, s’havia suïcidat, martiritzat pel maltractament d’almenys alguns dels seus companys de classe. Just un mes després, a finals de gener d’aquest any, Diego, un nen d’11 anys, es llançava des del pis de la seva família a Leganés, segons tots els indicis pel mateix motiu, deixant una carta que ha fet les delícies dels mitjans de comunicació. Ahir, arrel d’altres coses, vaig acabar mirant articles sobre un tema que és recurrent entre les meves inquietuds, l’anomenat bullying. Tot i que a les primeries de la dècada dels noranta ja se li donava aquest nom, quan jo anava a l’institut i tenia 13 anys encara no n’havia sentit a parlar, tampoc encara fins als 17. Amb exemples com aquest una se n’adona de com n’és d’important posar nom concret a les coses per a que simplement existeixin (com passa amb molts dels termes encunyats ex novo, en forma d’anglicisme).\nNo sé com, enllaçant pàgines, vaig anar a parar a la d’un article del Huffington Post, d’un tal Cristopher Barquero, periodista i personal coach, amo d’una agència de relacions públiques i màrqueting, on explicava la seva pròpia experiència personal amb el tema del bullying i donava unes claus per tal de superar les seves seqüeles en edat adulta. Tret de l’escepticisme que podria suscitar el deix messiànic dels objectius que es proposava, resultava interessant de bones a primeres, ja que és un tema que se sol enfocar gairebé sempre des de la perspectiva del menor i en termes d’immediatesa, quan està passant (o, més ben dit, quan ha acabat malament). Poc després de començar amb la lectura, però, llegia amb estupor que “Sé lo que es sentirse despreciado, sin valor, y lidiar con la burla de una gran mayoría. De ahí vengo. Pero ahora sé que eso lo sentí porque yo permití que me afectara.” I encara més avall “Cada quien tiene y ha tenido sus propias “cargas” en esta vida. La mayoría de esas “cargas” optamos por llevarlas a cuestas de una manera voluntaria y tan no consciente (sic)”. Abans de pensar que això ho estava llegint on ho estava llegint (exercici que per a la pròpia salut mental és molt recomanable, sempre), em vaig sublevar de tal manera que sentia com em començaven a bullir les galtes de ràbia. Després em vaig calmar, però vaig estar donant-hi voltes fins que em vaig adormir, i vaig tenir molta estona. Llavors vaig sentir la imperiosa necessitat d’escriure aquestes línies. Deixant de banda l’absoluta barbaritat que suposa, per exemple, escriure que una dona maltractada s’ha sentit infravalorada perquè ha permès que això l’afecti, o que això és, en realitat, una càrrega més en la seva vida, que duu de forma més o menys voluntària (cosa que, si no en aquests termes, en alguns de semblants i altres de pitjors ja s’ha dit i ens n’hem assabentat tots), el mal rau en que aquesta visió palesa un acostament pervers al problema de l’assetjament, la qual compta a més a més amb un impacte mediàtic i social no menor (per a aquest cas concret vaig fer la cerca posant paraules com “acoso escolar”, “edad adulta”, etc. i l’article apareixia invariablement en la primera plana).\nAl tal Christopher, i a tots els devots d’aquesta espècie de gurú internàutic (un d’entre tants), m’agradaria dir-los que un dia em vaig sorprendre pensant-me a mi mateixa com a víctima. I, al contrari del que ell proposa, aquest va ser un primer pas, tot i que molt tardà. En el meu cas, poc després d’arribar a l’institut i fer un munt de nous amics, unes noies que fins aleshores havien estat companyes i amigues meves em van deixar de parlar, es van inventar insults, gestos, sorolls que em deien, cridaven o feien quan apareixia a classe o als extraescolars, quan passava pels llocs o que trobava escrits; es van inventar calúmnies sobre mi, les meves relacions familiars i afectives, la meva sexualitat; ridiculitzaven i se’n reien del que deia i del que pensava. Tot i que el contacte visual i corporal que establien amb mi era mínim (i, curiosament, rarament practicat per les persones que havien engegat l’assetjament, a les quals se’n van unir moltes d’altres), la violència física es va basar en tirar-me coses, estirar-me el cabell i sobretot en dedicar-me mirades despectives i amenaçadores quan provava de passar de l’esfera estrictament personal o l’àmbit més privat i íntim al públic (cada cop més quan les circumstàncies ho requerien, i amb una dosi més gran de patiment). Respecte al meu físic, un dels blancs fàcils d’aquest tipus d’atacs –en el meu cas, no obstant, no el preferent–, van dedicar-se a ressaltar la meva estatura (cosa que mai m’havia preocupat i ni tan sols ho va fer aleshores) i, sobretot, el meu aspecte pretesament androgin. Jo no tenia cos de dona encara (quan vaig arribar a l’institut no tenia pits i feia servir talles de roba de nena, fet pel qual crec que a grans trets encara m’hi considerava); però el més important em temo que era que tampoc responia als cànons de “feminitat” en allò relatiu a la indumentària, els quals, com és ben sabut, són cada cop més homogenis i s’avancen més en el temps. La meva roba era un altaveu en realitat d’una manera de pensar i, evidentment, formava part d’una identitat que lluïa amb orgull, per ser qui era i venir d’on venia.\nAl cap d’un temps, i en un moment iniciàtic de la meva vida, el meu món immediat s’havia enfonsat. Gent que no em coneixia m’odiava, m’increpava; nois als quals havia agradat escampaven que em tenien fàstic, que res del que la gent hagués pogut pensar (i molt menys jo) era cert. No entenia res, però em feia una vergonya terrible. Part de la incomprensió venia del fet que semblava un fenomen quasi natural, i que el meu voltant semblava fer-ne cas omís, no veure’n els resultats o atribuir-ho a les rareses pròpies de l’edat. En realitat, tot era tan silenciós a vegades que fins i tot topava amb la incredulitat de la gent propera. Però el pitjor no era això… el pitjor era que topava amb la meva pròpia incredulitat. Aquí és on corres el perill més gran al qual segurament t’has enfrontat en la teva vida: pensar que hi ha alguna cosa en tu que realment no funciona. Pensar que realment mereixes el que està passant, que tot plegat deu ser cert. Que no és un atac, que és un avís que et col·loca al teu lloc. I no demanes res a ningú. Vaig deixar gairebé totes les activitats que feia i vaig refugiar-me en una sola d’elles, l’esport, on no trobava ningú d’aquest entorn. Vaig començar a tenir un perfil baixíssim a classe i a intentar cridar l’atenció el menys possible, perquè si no fins i tot jo m’avergonyia del meu comportament. Però ni així. Quan estava entre gent que no participava d’aquests atacs teixia mentalment relacions estranyes i rocambolesques entre les persones que m’envoltaven amb aquelles que em volien mal, fins i tot a casa. Al cap d’un temps vaig començar a canviar la meva manera de vestir, que es va començar a assemblar estranyament a la d’aquells qui m’atacaven: sabates de plataforma, pantalons acampanats i celles fines, gairebé imperceptibles. El producte del meu procés de mimetisme l’he comprovat anys més tard a les fotos. D’altra banda, tenia tanta por de conèixer gent, que desapareixia del mapa quan les relacions anaven a més.\nPer sort, molt de temps després (parlo d’anys), i amb l’ajuda del neologisme esmentat, vaig identificar el problema. El moment a mi em va arribar, i et demanes: és possible que ningú se n’adonés i els qui se n’adonessin no hi poguessin fer res? Sense retrets, sense rancúnies, sense necessitat de culpar a ningú del teu voltant proper que t’estima o que t’estimava. M’he sentit dir també que “no sabia que t’havia afectat tant”, fins i tot que “però bueno, tu ets diferent”, donant per fet que a mi aquestes coses no em podien afectar de la mateixa manera, el qual ja és una barbaritat i mitja. Però és greu, molt greu. Ens equivoquem quan pensem que això és una esfera vetada als psicòlegs, a l’etapa infantil o adolescent, i molt més quan ho naturalitzem com a “coses de canalla”. En el meu cas, com he comprovat, el pitjor extrem es manifesta en una asseveració encara més perillosa: quan et donen a entendre que d’alguna manera “les nenes ja ho fan això”, ens fem amigues i ens hi desfem. Tot plegat se sol sentenciar amb un punt i final incontestable, que a més se suposa que t’hauria de reconfortar: “és que tu eres especial, diferent”. Compte, molt de compte: les pel·lícules i les sèries del happy end han fet molt de mal. Han normalitzat aquest tipus d’històries, des de l’heroi quotidià al marginadet de l’insti que es transforma com l’aneguet lleig… En la realitat ens costa més trobar o identificar un final feliç on guanyen “els bons”, els especials. No obstant, Hollywood acaba de rematar el que la postmodernitat instrumentalitzada pel capitalisme ja havia endegat: ara es tracta, com ens recorda el bo d’en Christopher, d’un assumpte de superació personal. D’un estoïcisme cristià, quasi místic, d’una banda (aguantar la teva càrrega santament) i, de l’altra, per contra, d’una rebel·lió a mida del principi burgès de l’home fet a sí mateix, que et diu que amb esforç pots assolir totes les teves metes. En realitat, aquests discursos, amb l’adequat ressò mediàtic, contribueixen tots a un mateix objectiu, ni fortuït ni casual: individualitzar els problemes, “sectoritzar” i compartimentar les violències. Evidentment, el maltractament de gènere, a l’escola, l’assetjament laboral o sexual, entre tants d’altres que podríem esmentar, requereixen solucions i mitjans específics, però tots i cadascun d’ells obeeixen a una mateixa lògica. L’assetjament beu sempre d’unes relacions socials no horitzontals, de prejudicis de gènere, de classe, ideològics, xenòfobs, lingüístics, i un llarg etcètera. El següent pas és previsible: individualitzem els problemes, trenquem amb els aspectes de fons compartits, tallem els possibles llaços de solidaritat i, de retruc, el més important, individualitzem les lluites. Fem-ne una qüestió de superació personal. El horitzons són particulars, no ja socials. Yes, you can.\nÉs per això que l’article d’en Christopher em va recordar un vídeo que sant youtube em va suggerir dies enrere, on presumptament em facilitaven les solucions per aconseguir els meus somnis. El vaig mirar, clar. El vídeo procedia d’una web anomenada liderdenegocios i la veu en off era la d’un conegut presentador d’un dels dos grans gegants mediàtics de l’estat. Entre dibuixets i una música que convenientment pujava d’intensitat i volum cap al final, on m’acabaven de dir què era ben bé el que havia de fer i el que no, vaig trobar la recepta: tot consistia en mi, només en mi. Sobretot, m’havia d’allunyar d’aquelles notícies que pertorbessin la meva serenor i benestar i també d’aquells personatges distorsionadors que, pessimistes i agitadors de mena, m’aparten del meu progrés personal, les meves metes (minut 5:20, no té pèrdua). Per suposat, a tot això, havia d’oblidar convenientment el meu passat, per poder centrar-me millor en el meu futur. Era una cosa entre ell i jo.\nAcabo. Jo he estat maltractada. També en aquest cas, com en el de moltes altres violències, és important reconèixer-se i, sobretot, parlar amb total sinceritat. Si és així, he de dir que aquesta no és una història de superació personal. No ho és en absolut. A dia d’avui tinc una incapacitat, diria extraordinària, a l’hora de fer coses pràctiques davant d’algú; tinc una por al compromís en les relacions d’amistat i afectives que supero molt a poc a poc; tinc una aversió, a vegades més gran, a vegades menys, a les reunions i àmbits de sociabilitat que impliquin superar l’estricta intimitat; arrossego deixos afectius obsessius i tinc una tendència vertaderament preocupant en certs moments a sentir-me defraudada, per mi i pels altres, el qual em duu força sovint a tenir poca continuïtat en el que faig. El més important, no obstant, no és que jo sigui jo, que l’Alan sigui l’Alan, en Diego sigui en Diego o que la Maria, maltractada pel seu marit, sigui la Maria, en Sergi, maltractat pel seu company, sigui en Sergi, l’Oriol, maltractat pel seu cap, sigui l’Oriol, la Jèssica, maltractada pel seu professor, sigui la Jèssica. El més important és que entenguem que les històries individuals d’assetjament, de les quals es compadeixen no poques vegades, i tan hipòcritament, mitjans i institucions, formen part d’unes relacions interpersonals verticals, jeràrquiques, excloents, que nodreixen un sistema econòmic molt concret i un model de societat atomitzat, competitiu, completament anòmic.\nNomés afegir que d’aquí n’he tret un amor també extraordinari cap a la llibertat, la més radical de totes, i una fe cega en l’amor i la solidaritat com a motor de canvi.\nAssumpta Castillo Cañiz (Riudebitlles, 1986)\nNotícia anterior La lluita de la PAH aconsegueix que la Sandra i la seva família tornin a tenir llum Notícia següent Una trentena de persones es mobilitzen a Calafell en solidaritat amb els titellaires represaliats


L'oci nocturn demana a Sanitat seguretat jurídica en l'aplicació de les restriccions - À Punt\nL'oci nocturn demana a Sanitat seguretat jurídica en l'aplicació de les restriccions\nEmpresaris del sector, Fotur i la conselleria es reuneixen d'urgència a tres bandes per a determinar a qui afecta la normativa.\nTerrassa d'una discoteca de València, en una imatge d'arxiu / Europa Press\n20 d'agost 2020 - 06:30\nEls empresaris valencians i la Federació de l'Oci i el Turisme demanen a la Conselleria de Sanitat Universal seguretat jurídica i claredat legislativa en l'aplicació de les restriccions decretades per al control de la pandèmia. Segons denuncien, la resolució que inclou les mesures és un calaix de sastre carregat d'indefinició i incongruències. Es queixen que la norma és molt restrictiva amb el sector de l'oci nocturn -decreta el tancament complet de discoteques, bars de copes, sales de ball i karaokes fins a almenys el 8 de setembre- però deixa la porta oberta, per exemple, perquè els prostíbuls continuen amb l'activitat.\nLa immensa varietat de llicències que hi coexisteixen en el sector de l'oci nocturn (restaurants, pubs, hotels, bingos que serveixen copes, discoteques, clubs amb llicència d'hotel) dificulta la tasca d'esbrinar quins locals han de tancar a la una de la matinada -hora límit que estableix la resolució de la Generalitat per a l'hoteleria i la restauració- quins no poden ni obrir i quins, per contra, poden operar durant tota la nit.\nAquesta situació ha precipitat per a aquest dijous una reunió a tres bandes convocada d'urgència entre l'empresariat valencià, la Federació d'Oci, Turisme, Joc, Activitats Recreatives i Indústries Afins de la Comunitat Valenciana (Fotur) i la consellera de Sanitat Universal. Sobre la taula, intentar posar negre sobre blanc qui i quan pot obrir.\nDavant la incertesa jurídica, l'empresariat d'oci nocturn anticipa una allau de demandes als tribunals per part d'un sector que, a més, preveu pèrdues multimilionàries. La via judicial ja l'han obert aquest dijous els locals d'Alacant, que han recorregut davant el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (Tsjcv) les mesures restrictives decretades per la Conselleria de Sanitat Universal per a intentar tallar el creixement exponencial de contagis de Covid-19 que s'ha registrat les últimes setmanes.\nL'Associació de Locals de Restauració i Oci d'Alacant (Alroa), promotora del recurs, intenta tombar el decret del Consell perquè considera que és la norma més restrictiva de totes les comunitats autònomes. Demanen la suspensió cautelar de la resolució, amb l'objectiu de poder tornar a obrir els locals aquest mateix cap de setmana.


La Celebració de la Unció dels malalts - Parròquia de Centelles La Celebració de la Unció dels malalts\nInici » La Celebració de la Unció dels malalts\nLa Celebració de la Unció dels malalts\nVa tenir lloc el diumenge i dilluns passat. Gairebé 90 persones a l’església, a casa o a la residència Sant Gabriel van acostar-se a rebre el sagrament de la Unció dels malalts.\nAquest sagrament no és l’anunci de la mort, sinó que és un sagrament de Vida que ajuda als malalts i a les persones grans creients a viure cristianament aquesta etapa de la vida. Anima a superar el descoratjament provocat, a vegades, per la malaltia o la vellesa. Ens dóna la gràcia de l’Esperit Sant amb la qual som ajudats en la nostra salut i confortats per la confiança en Déu, més enllà de l’angoixa i el sofriment.\nSenyor, no vinc pas a rebre el Sagrament de la Unció,\nperquè em faci por la mort,\nsinó perquè en aquesta etapa de la vida em cal un suplement de força per poder viure i estimar.\nFeu-me la gràcia de viure plenament aquest temps\ni el que Vós em voleu anar concedint.\nAjudeu-me a descobrir quina és la meva missió,\nperquè la vida és com un arbre que dóna fruits propis a cada estació i no hi ha límits d’edat i d’amor.\nQuan ja no tingui res més per donar-vos,\nSenyor, tret de les limitacions i els sofriments del meu cos,\npreneu-los també com a darrera garba de la vostra collita.


Entrevista a Xavier Barriga: Tallers Solidaris. Com és el nou format online? - Turris\n11 Mar 2021, 11:28 noticies Tags: tallers solidaris\t0 likes 1569 visites 0 comentaris\nTurris és molt més que pa. Fa 5 anys sorgeixen els tallers solidaris amb l’objectiu de tornar a la societat el que les persones ens donen a nosaltres. I per dur a terme aquesta acció, els beneficis de cada taller van destinats íntegrament a les entitats amb les que any rere any col·laborem. Ens agrada ajudar, i per poder-ho seguir fent en aquests temps difícils, ens hem adaptat a les recomanacions sanitàries, i ara, des de fa alguns mesos, fem els tallers solidaris de manera online. Aquest nou model de tallers obre les portes de l'obrador de Turris a tothom, i el trasllada a totes les llars de la mà d'en Xavier Barriga. Qui millor per a resoldre tots els dubtes que ens plantejàvem sobre com és aquest nou format, i quina continuïtat té amb la tradició dels Tallers Solidaris.\nCom heu enfocat els tallers que es fan aquest any?\nSempre busquem tallers on puguem ensenyar el nostre ofici i que alhora s’aprenguin coses que siguin de fàcil aplicabilitat a casa. Per aquest motiu, el primer taller que vam oferir aquest any, va ser per a fer pa a casa.\nPerò a part de fer pa, ara que la gent està a casa i comparteix grans estones amb les seves famílies, proposem participar en els tallers de brioixeria, com per exemple: croissants, ensaïmades o brioix... Així, a part d’aprendre a elaborar artesanalment uns dolços deliciosos, poden compartir amb els seus una estona divertida durant el cap de setmana.\nIntentem que els tallers siguin dinàmics i divertits. Per això, a part d’explicar el procés d’elaboració del producte, donem consells, expliquem curiositats, dades sobre el seu origen o la seva història, com servir-lo a taula i amb què acompanyar-lo... Inclús anècdotes que estan lligades a l’experiència dels anys de fer pa, croissants, ensaïmades o brioix.\nCom funciona el nou format online?\nEl primer pas és inscriure’s i fer la donació a través de la web. I posteriorment, el dia abans del taller, al mateix mail on es va efectuar la reserva, es rep un enllaç amb el qual es pot connectar a la plataforma online on es fa el taller.\nEn cas que no quedin places disponibles en el moment de la inscripció, de manera automàtica queda inscrit a la llista d’espera. I si hi ha alguna baixa, contactem ràpidament amb el següent de la llista perquè es pugui apuntar.\nCom podem registrar-nos?\nPer fer-ho cal adreçar-se a la nostra web, on s’accedeix a l’agenda dels tallers. Aquí es troben els propers tallers que es faran. Fent clic a “reservar plaça” i omplint el formulari és suficient per garantir l’assistència, sempre i quan en quedin places disponibles. Un cop enviat el formulari, es rep un mail amb un link de pagament a través del qual es fa la donació.\nÉs fàcil connectar-se?\nConnectar-se és ràpid i ben senzill. El dia abans del taller, es rep un enllaç a la plataforma de les formacions, que és Google Meet. Només caldrà fer clic sobre aquest enllaç a l’hora indicada i ja serem al taller online.\nCal preparació prèvia per participar: productes, estris…?\nLa dinàmica dels tallers es basa en una classe teòric-pràctica del producte protagonista del taller, on explico com es fa, i curiositats sobre el producte alhora que ho vaig elaborant seguint la recepta que us facilitem. Després, amb calma la podeu replicar i si teniu dubtes ens els podeu fer arribar a tallersolidari@turris.es.\nPer això, només cal tenir preparat un full i un bolígraf, i sobretot moltes ganes d’aprendre. No recomanem elaborar el producte mentre es desenvolupa el taller per no perdre detall sobre l’elaboració.\nSi durant el taller sorgeixen dubtes, les aneu escrivint al xat del taller i les anem responent d’una en una. Però si els dubtes us sorgeixen després, quan esteu posant en pràctica la recepta, cap problema, ens podeu escriure un email a tallersolidari@turris.es i us respondré de seguida que pugui.\nA través dels nostres tallers solidaris volem que compartiu una estona d’alegria amb els vostres, i què millor que fer-ho cuinant. Però si a més a més ajudes als altres a dur a terme la seva tasca solidària, encara millor!


La Policia controla diverses persones per cometre estafa venent rellotges d’imitació | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa forma d'operar sol ser que trien una víctima, normalment algun vianant d'avançada edat, i des del vehicle que condueixen, sent de lloguer i nou, donant sensació a la víctima de tenir cert nivell econòmic, demanen parlar amb ell. Una de les seves tàctiques habituals és explicar que es troben de pas per Andorra i que tenen problemes amb la seva tarja de crèdit o qualsevol altra excusa i no disposen de diners, mostrant-se molt amoïnats. Aleshores ofereixen a la víctima la possibilitat de comprar-los un set de dos rellotges que l'estafador diu haver adquirit, portant adherida una etiqueta d'un preu, posat per l'estafador, en els darrers controls amb un valor de 100 euros, oferint-li la possibilitat d'adquirir-lo una mica més barat, per un motiu de necessitat. Altres vegades els rellotges no porten etiqueta i indiquen que els hi hauria costat uns 500 euros, arribant a baixar el preu fins a 100 o 150 euros.\nEn els diferents controls efectuats per la Policia s'ha trobat al vehicle entre 15 i 20 jocs de rellotges, així com la factura de compra d'uns magatzems xinesos de venda al major a Espanya, comprovant que cada caixa amb dos rellotges valia 6 euros. A més a més, els rellotges són de mala qualitat, amb alguna de les peces de plàstic.\nLa majoria dels individus tenen antecedents a Espanya i França per aquest tipus de delicte, dedicant-se alguns d'ells des de fa anys a la venda a particulars, no només de rellotges, sinó també de jaquetes, simulant ser de marca i cars i de bon material, i oferint-los a preu més econòmics a les seves víctimes.\nS'alerta de no adquirir aquest tipus de productes i de trucar als nostres serveis en el cas que es detecti la presència de persones que els ofereixen a la via pública. Les víctimes d'aquest tipus d'estafa no solen denunciar-ho al no tenir cap comprovant de compra, però si algú creu haver estat víctima de la compra d'aquest tipus de rellotge per les persones mencionades, pot cursar la corresponent denúncia.


Pa amb oli i sucre: Mandonguilles de bacallà, carxofa i panses\nAquestes mandonguilles aprofiten un producte de temporada: la carxofa.Són d'un llibre de receptes típiques del Delta i ens va fer gràcia la combinació clàssica de quaresma bacallà/carxofa amb aquest "format"..Boníssim per fer un picnic o per a fer menjar verdures a la mainada!\nIngredients (18-20 mandonguilles):\n200 g de bacallà esqueixat sense dessalar\n1-2 alls tendres\nPosem les panses en remull. A part, també posem el bacallà amb força aigua.\nTallem la costra al pa i l'engrunem amb les mans el màxim possible.\nPelem les carxofes, traient-lis les fulles més dures i el borrissol del mig. Les posem en aigua amb llimona perquè no ennegreixin mentre les anem tallant. Les fem bullir fins que siguin tendres.\nTriturem amb una batedora o túrmix, les carxofes,les panses, el bacallà, el pa, els alls tendres tallats i l'ou fins a tenir una pasta. Si cal, hi afegim més pa ratllat o un xic de llet si quedés massa eixut.\nGuardem la pasta en una plàtera una estona a la nevera tapada amb paper filmix. Les deixem reposar unes hores i després començarem fent les mandonguilles agafant una cullerada de postres aproximadament de la pasta.\nEnfarinem les mandonguilles i les posem en una paella amb oli ben calent. Quan siguin rosses, les posem en un plat amb paper absorvent per a retirar l'excès d'oli i ja les podem servir acompanyades d'allioli o salsa xató o julivertada.\nEtiquetes de comentaris: bacallà, mandonguilles\nAmanida de taronja, ous i tonyina\nPintada (o faraona) en cocotte amb pomes i castanyes\nPutxero de pop


Una oportunitat en forma de pròtesis 3D – GivingTuesday\nEls somnis sempre es fan realitat. El Guillermo Martínez, un apassionat dels superherois des de ben petit, sempre havia somiat en convertir-se amb un d’ells. I ara n’és un, però sense capa. Aquest jove de només 24 anys ha impulsat la iniciativa Ayúdame 3D, un projecte que consisteix en el desenvolupament i la fabricació de pròtesis mitjançant la impressió 3D amb la finalitat d’enviar-les a països en desenvolupament per ajudar i donar una nova oportunitat a les persones que més ho necessiten.\n“El projecte va començar amb una petita impressora, un viatge a Kènia i moltes ganes d’ajudar”\nAyúdame 3D és una nova oportunitat per a les persones que més ho necessiten\nEn un principi, el Guillermo fabricava pròtesis de mans per diversió i aprenentatge. El viatge que tenia previst a Kènia el va fer preguntar-se: “I si això pot ajudar a algú?”. Va contactar amb diverses ONG i orfenats del país, sense esperar cap resposta. Però no va ser així. Durant el seu trajecte, van contactar amb ell sol·licitant-li diferents pròtesis.\nA la tornada, va convertir Aýudame 3D en una associació a la que qualsevol persona particular, empresa, ONG interessada… pot col·laborar per impulsar el projecte. També, vol involucrar a joves com ell que disposin d’una impressora 3D i que tinguin ganes d’ajudar a través de les seves creacions. Inclús els seus plans van més enllà. Ha creat el programa A3D Kids amb el que pretén demostrar i ensenyar als més petits que millorar el món és possible.\n“Contactem amb escoles i donem a cada classe uns manuals perquè es formin amb noves tecnologies”\nLes ganes d’aconseguir un món millor han estat l’ingredient clau per enlairar aquesta iniciativa. Així que ja saps giver, si tens una idea en ment només fa falta il·lusió, passió i ganes.


Acte de lliurament dels premis del Concurs de Cartells Contra l'Assetjament Escolar - Fira del Llibre de Castelló\nActe de lliurament dels premis del Concurs de Cartells Contra l’Assetjament Escolar\nÉs un acte que s’enquadra dins de la celebració del Dia internacional contra l’assetjament escolar, amb la finalitat de conscienciar i obrir un espai de diàleg sobre l’assetjament escolar. Se presentaran els cartells guanyadors, del Concurs de cartells contra l’assetjament escolar, amb alumnat de tot el territori escolar, des de 1r de primària fins a 1r d’ESO.\nA partir del llibre: Nunca\nÁlvaro és un estudiant d’ESO, que descobreix la cara més amarga de la vida escolar en canviar d’institut per motius familiars. En el nou centre és el blanc de les provocacions d’un grup d’alumnes. Álvaro s’adona que un altre company també pateix les mateixes agressions; ajudar-lo potser és l’inici d’una solució per als seus propis problemes.\nAutor/a: Glòria Castañares Martí\nÉs professora d’Ensenyament Primari i va realitzar el curs d’especialització en Pedagogia Terapèutica: Educació Especial. Treballa en una escola de la ciutat de València des de l’any 1986.\nIl·lustrador/a: Sara Bellés\nSara Bellés (Benlloc, 1989) és una artista visual i il·lustradora. Es va formar com a tècnica superior en il·lustració i més tard en gràfica publicitària per l’Escola d’Art de Castelló. Va culminar la seua formació reglada graduant-se en Belles arts a la ciutat de Granada. Treballa com a il·lustradora i artista plàstica des de Benlloc (Castelló), mentre realitza exposicions i participa en multitud de projectes.\nA càrrec de Luciana Reis i Glòria Castañares Martí


MELODI celebra la 6ena reunió anual oberta sobre investigació europea en els efectes de dosis baixes de radiacions ionitzants\nProp de 250 experts, investigadors i líders de la comunitat científica en la protecció radiològica d'Europa, així com d'Àsia i d’Amèrica, es reuniran a Barcelona durant tres dies en la sisena reunió oberta internacional MELODI per abordar qüestions obertes sobre els efectes de les baixes dosis de radiacions ionitzants, generar consens sobre l’estratègia a seguir, així com iniciar els passos per a futurs projectes de recerca.\nAquesta reunió organitzada conjuntament pel Centre de Recerca en Epidemiologia Ambiental (CREAL), centre de recerca ISGlobal, la Universitat Autònoma de Madrid (UAM) i la Universitat Rovira i Virgili (Tarragona), tindrà lloc entre el 7 i el 9 d'octubre al Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona (PRBB). L’esdeveniment d'aquest any se centrarà especialment en la integració de la investigació experimental i observacional.\n"Aquesta reunió internacional ofereix una oportunitat única per poder actualitzar els nostres coneixements sobre els efectes en la salut de la radiació ionitzant i per proporcionar informació a l'Agenda Estratègica de Recerca Europea integrada en MELODI sobre investigació en la protecció a baixes dosis de radiació", explica Elisabeth Cardis, responsable del Programa de Radiació al CREAL.\n“Aquest tipus de reunions s’han convertit en una tradició en els darrers anys i són una oportunitat única tant per joves com per investigadors sèniors en el camp de la recerca per a la cooperació i l’intercanvi”, afegeix Frank Hardeman, membre del consell de direcció de MELODI.\nL'Associació MELODI (Iniciativa Multidisciplinària Sobre Baixes Dosis), que inclou 30 centres de recerca de 16 estats membres de la Unió Europea, té com a objectiu avançar en la R+D (Recerca i Desenvolupament) sobre els efectes de les dosis baixes de radiació per tal d’assegurar una protecció adequada dels treballadors, els pacients, de la població en general i del medi ambient. Malgrat les moltes dècades d’investigació, queden preguntes importants sobre els efectes de les dosis baixes de radiació incloent diferències en la sensibilitat a radiacions entre individus. La idea directriu de MELODI és que qualsevol avenç en aquest complicat camp científic només es pot aconseguir mitjançant esforços concertats a nivell internacional, proporcionant oportunitats per a projectes innovadors i multidisciplinaris, associant diferents disciplines com la biologia, la física nuclear i la dosimetria, l'epidemiologia, la medicina i les ciències ambientals.\nMELODI ja ha realitzat importants passes per a assolir aquest objectiu, incloent 1) el desenvolupament d’una Agenda Estratègica de Recerca (SRA, per les sigles en anglès) desenvolupada i disponible per al públic, que es discutirà i s'afinarà durant el taller; 2) Memoràndums d'Entesa (MoU), entre les organitzacions europees involucrades en àmbits complementaris de la protecció radiològica: MELODI (efectes i riscos de les baixes dosis), Alliance (radioecologia), EURADOS (dosimetria), NERIS (preparació d'emergència i resposta radiològica), i les cinc majors associacions mèdiques: ESR i EFRS (radiologia), EANM (medicina nuclear), ESTRO (radioteràpia) i EFOMP (física mèdica); 3) ajuda econòmica de la Comissió Europea (CE) per a grans projectes de col·laboració (DoReMi, STAR, OPERRA i COMET) que donen suport a aquestes iniciatives, i cofinancien nous desenvolupaments de la investigació d'acord amb les prioritats acordades per MELODI. Al 2014, un ampli i ambiciós nou projecte, denominat CONCERT, que reuneix unes 68 organitzacions participants de 23 països, ha estat proposat a la Comissió Europea en resposta a la convocatòria de recerca 2013-EURATOM, per identificar i atendre les necessitats prioritàries d'investigació i desenvolupament sobre la protecció radiològica en els propers anys.\nSegons Jacques Repussard, president de MELODI, "aquest nou enfocament de la investigació en protecció radiològica a nivell europeu ens permetrà millorar significativament el progrés científic en aquesta àrea, obtenint beneficis relacionats tant amb l'ús mèdic dels raigs ionitzants com amb la millora de la comprensió dels impactes de la indústria nuclear en la salut pública i els ecosistemes”.\nMés informació a: http://www.melodi-online.eu i http://www.melodi2014.org o contacteu amb la Dra. Elisabeth Cardis a ecardis@creal.cat


La Guàrdia Civil incauta uns 16 quilos de marihuana en el maleter de dos vehicles\nA Villena va ser un ciutadà francés el que circulava amb més de 12 quilos de la mateixa substància\ndilluns, 30 d’agost 2021 - 13:00h\nLa Guàrdia Civil d'Alacant ha detingut a Villena i a Guardamar del Segura, a dos conductors com a presumptes autors d'un delicte de tràfic de drogues, per portar en els seus maleters 12 i 3 quilos de cabdells de marihuana, respectivament. Les dues actuacions es van realitzar quan els agents es trobaven realitzant labors preventives de seguretat ciutadana.\nProp de 13 quilos de cabdells de marihuana amagats en el maleter\nA Villena, guàrdies civils de l'Àrea d'Investigació estaven en un servei de vigilància discreta pròxima a una zona on en altres ocasions havien detingut a persones relacionades amb el tràfic de drogues. En un moment donat, va aparéixer un vehicle de matrícula francesa que no semblava ser del lloc i van decidir donar-li l'alt quan va passar pel seu costat.\nUna vegada parat el vehicle, es va identificar al conductor, que va resultar ser un ciutadà de nacionalitat francesa de 24 anys. En el registre de l'interior del cotxe, van trobar quatre bosses de gran grandària en el maleter amb cabdells de marihuana, el pes final de la qual va ser de 12.850 grams.\nPels fets descrits, es va procedir a la detenció del jove com a presumpte autor d'un delicte de tràfic de drogues, qui, després de passar a disposició judicial, va ingressar a la presó provisional.\nUn altre conductor a Guardamar del Segura amb més de 3 quilos de marihuana premsada\nAixí mateix, en la localitat de Guardamar del Segura, una patrulla estava prestant servei de seguretat ciutadana quan va albirar un vehicle que va fer un moviment esquiu i evasiu en veure'ls. Al principi van pensar que la maniobra va ser deguda al fet que tenia la Inspecció Tècnica de Vehicles caducada, però en procedir a la identificació del conductor es va comprovar que ell no era el titular del vehicle, encara que, segons ell, l'havia adquirit recentment i no havia fet encara el canvi de titularitat.\nDavant la possibilitat que aquesta persona estiguera ocultant una cosa il·legal, es va procedir a contrastar les seues dades d'identitat i a realitzar un registre superficial extern de les seues pertinences i del vehicle. Quan van obrir el maleter van trobar una caixa de cartó oberta amb sis bosses de plàstic amb 3.261 grams de marihuana premsada envasada al buit.\nEl conductor, un britànic de 42 anys, va ser detingut com a presumpte autor d'un delicte de tràfic de drogues. Després de passar a disposició judicial, va quedar en llibertat amb càrrecs.


Tornen a actuar contra la pancarta "llibertat presos polítics" a Blanes - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nTornen a actuar contra la pancarta “llibertat presos polítics” a Blanes\nNou capítol en el llarg serial del tour de force que durant els darrers mesos mantenen, una o vàries persones desconegudes, contra la pancarta que hi ha penjada a la façana principal de l’Ajuntament de Blanes, i que reclama la llibertat dels presos i preses polítiques. El matí de dijous, la pancarta ha aparegut amb la frase ‘presos polítics’ tacada amb pintura negra, sense que de moment ningú hagi reivindicat la seva autoria.\nLa Policia Local de Blanes ha obert noves diligències sobre la qüestió, i s’estan revisant les gravacions de les càmeres de seguretat que hi ha a l’edifici consistorial. La descoberta s’ha fet al matí, quan el personal de l’Ajuntament de Blanes ha anat a treballar i han pogut comprovar que la pancarta estava tacada. Igualment, s’ha pres constància de les restes de pintura negra que hi ha sota la pancarta, que han tacat d’aquest color els balcons.