▷ ⭐Definició de casat⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de casat\nDefinició de casat\nara pots descobrir La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula casat, en aquesta web de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil comprendre què significa casat.\nPeça elàstica, generalment de metall, sobre la qual s’aplica una pressió i que és capaç d’exercir una força i de recuperar la seva forma inicial quan la pressió desapareix.\nMitjà material o immaterial de qual es val una persona per aconseguir un fi determinat:\nSinònims de casat\n¿Cóm es diu casat en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice casado en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en castellà casat has de saber que la seva traducció és casado pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar casat\nEl Dret comunitari no pot ignorar aquesta evolució en el marc del dret de residència i proposa assimilar, a l’efecte de la residència, el cònjuge no casat a l’casat quan la legislació de l’Estat membre d’acollida preveu tal estatut i en les mateixes condicions previstes per la legislació d’aquest Estat membre.\nTambé és absurd excloure els […] candidats que s’han casat amb un estranger o […] tenen fills amb una nacionalitat estrangera.\nEl Sr. Draganov està casat, i té una […] filla i un fill.\nWilber Pérez […] té 44 anys, està casat i té una filla de […] 15 anys i un fill d’11.\nMartin Schüler està casat i és pare d’un fill.\nEnmig dels cinc fills i cinc […] filles, Nancy no s’ha casat i no té fills a […] diferència d’alguns dels seus germans […] majors els que s’han mudat a les seves pròpies cases amb esposes.\nDe fet, les dues comunitats han viscut costat a costat per segles, i molts d'[…] ells s’han casat entre si.\nSi l’afiliat no estava casat i no tenia fills, o bé si no hi ha cònjuges, fills o pares que hagin sobreviscut a l’afiliat, proporcioni les dades de […] […] contacte del representant legal nominat per gestionar el patrimoni l’afiliat.\nPer exemple, Husik Khachatrian té set fills, un […] els quals ja s’ha casat.\nRodrigo Azócar té 53 anys, és casat i té tres fills.\nEncara que mai s’havien casat, havien tingut un […] fill i construït una casa junts.\nEl tercer apartat distingeix entre el company no casat, que ha de mantenir amb el reagrupant una relació duradora degudament provada, i el company inscrit, per a qui aquest requisit no s’exigeix precisament a causa del registre de la parella […] de fet.\nLes activitats destinades a restablir o fer efectius els drets […] dels que ja s’han casat haurien d’anar acompanyades […] de mesures preventives dirigides a la societat en general.\nFernando està casat amb Rosa Aurora Freijanes […] Coca, graduada de tècnic mitjà en economia.\nUn home casat que mantingui […] un vincle familiar amb un nen pot reconèixer a aquest nen com a fill propi.\nEstà casat amb Ruth i Déu els ha […] beneït amb tres fills, dues filles i un fill.\nPerò, com a pare casat amb dues filles, […] intent llegir cada paraula d’aquests informes i esbrinar el que realment signifiquen.\nSi sorgeixen perplexitats i […] desil·lusions en la seva vida de casat, o les seves expectatives […] no es compleixen tal com havia pensat abans […] del matrimoni, mostrarà tolerància, temprança, paciència i amor, el que vencerà muntanyes de dificultats.\nQuan el migrant està casat i té fills / es, enviarà […] usualment les remeses a la seva esposa.\nCasat i amb dos fills, Redoune […] es troba aquí a casa: des de fa 12 anys, viu a Roma i se sent part activa de la ciutat.\nEncara teníem fills a la […] universitat i no s’havien casat ni ens havien donat […] néts i definitivament això era una cosa que desitjàvem veure.\nCasat i amb dos fills, els seus majors […] aficions són la música clàssica i el cinema.\nSi vostè està casat / da, es troba […] el seu cònjuge treballant 100 hores o més al mes?\nAquestes declaracions jurades se signaran per separat per marit i esposa i manifestaran que cada […] un d’ells s’ha casat amb l’altre.\nEn l’obertura d’aquesta activitat es va fer lliurament de la Insígnia d’Or ‘Ruta del Vi de […] Jumilla’ a José Luis Casado\nJens Galschiot està casat amb Colette Markus, […] que treballa amb teràpia gestalt i d’ajuda.\nCasat amb l’artista francocanadiense […] Antoinette Paule Pepin Fitzpatrick, Atahualpa Yupanqui va compondre amb ella les seves obres més famoses.\nJo inclusivament em vaig casar molt chavo, als setze anys ja estava casat.\nTenir una família no vol dir que […] un ha d’estar casat en el sentit tradicional «, va dir.\nAixí mateix, no és estrany que una dona […] testimoniï davant d’un tribunal que s’ha casat i convertit per decisió pròpia, i que posteriorment […] es retracti.


Disseny gràfic - Servei professional | ookeys ICON\nCorporateLogotype & NamingMerchandiseAdsPOSIllustrationPackagingContent\nLa imatge corporativa en una entitat, servei o producte és allò que ens transmet professionalitat, tranquil·litat i qualitat en adquirir-ho. Desenvolupem tota una estratègia que detalla el "naming", la marca amb els seus diferents visuals, una tipografia adaptada al caràcter de la marca, un estudi cromàtic que especifica els colors corporatius, l'eslògan que expliqui breument i creativament el que es fa i concretar el to en el qual mostrar qualsevol classe de publicació.\nEstudi al mil·límetre\nEl desenvolupament de la marca l'acompanya un seguit de normes cromàtiques, espais vitals, plantejaments i dimensions que han estat testejats per a transmetre en tot moment la visió i missió de l'entitat, servei o producte.\nTo del missatge\nPublicacions, novetats, notícies, papereria, etc. Tot allò que no és la marca però que també et representa i tanmateix ha de seguir transmetin l'ADN de l'entitat, servei o producte.\nPreu servei ICON Corporate\nLa marca transmet tanta passió com hi hagi darrere del seu desenvolupament. Comencem treballant des del "naming" per fonamentar i desenvolupar la marca i el seu corresponent logotip.\nRecordable, cridaner, informatiu, representatiu, breu, original, coherent, llegible, pronunciable i adequat al públic objectiu. Un bon punt de partida.\nSer un símbol\nResaltar i convertir-se en un símbol és una feina també de la marca, per això cal una estratègia i un estudi de comunicació darrere de tots els detalls d'aquesta.\nPreu servei ICON Logotype & Naming\nPromocionar-se a través de suports físics denota grandesa, però fer-ho amb estil és un nivell superior. Dissenyem sobre tota classe de suports per traslladar la marca a un altre nivell i fer-ho amb estil.\nElaborem dissenys sobre tota classe de suports, gots, roba, material d'oficina, obsequis, mobiliari, accessoris, bosses, electrònica i molt més.\nPlantegem tots els dissenys sobre els elements reals perquè tinguis una visió realista de com quedarà.\nPreu servei ICON Merchandise\nLa publicitat impresa, eficaç i rentable. Són molts els mitjans publicitaris per on podem arribar aparèixer i en tots hem de treballar bé el missatge i el to comunicatiu que l'acompanya.\nDissenyem campanyes publicitàries, publicitat esporàdica o amb continuïtat. Tot sobre suport imprès perquè és més proper, és un canal amb poc soroll publicitari, és més influent, permet una creativitat que altres canals no tenen i és un canal versàtil amb moltes varietats i característiques.\nPreu servei ICON Ads\nTot el que necessita un punt de venta per ser més efectiu, la imatge. Implementem la imatge corporativa sobre grans formats i la dissenyem acord a cada ubicació.\nTreballem sobre tota classe de grans formats, cotxes, botigues, locals, espais diàfans o punts de venda.\nCada racó amb amor\nDissenyem tots els espais tenint en compte la ubicació que tenen i el paper que representen, sempre mantenint el to comunicatiu de la marca.\nPreu servei ICON POS\nIl·lustrar és fer màgia amb llapis i paper. Sovint una tècnica idònia per explicar-se o desenvolupar el que necessitis.\nTreballs 100% únics i irrepetibles, perfectes per explicar i comunicar o desenvolupar projectes conceptuals.\nPreu servei ICON Illustration\nL'embalatge és l'art o la ciència d'incloure i protegir cert producte en determinat envàs per al seu magatzematge i venda. La majoria de marques comencen molt fortes amb la promoció d'un nou producte però quan arriben al disseny de l'embalatge afluixen i aquí arriba l'error.\nCuidem tots els detalls de l'embalatge del producte, fidel al contingut i a la marca que representa, com un element més per argumentar el motiu de compra.\nPreu servei ICON Packaging\nCreem contingut digital, textos, imatges, gràfics, infografies, publicitat, oferint informació i entreteniment, lligat sempre al màrqueting digital.\nCreem contingut amb la voluntat de no importunar al públic objectiu amb anuncis vulgars, sinó posant al seu abast contingut del seu interès.\nPreu servei ICON Content


Activitats en espai 9 - PCUV\nAnimals vora mar. Grup d’estudiants de biologia marina, Bioblau. (Tots el públics).\nAnimals vora mar és una col·lecció d’animals marins vius en aquaris. Mol·luscos, eriçons, meduses, ascídids, puces de mar, cucs de closca, crancs i molts més. El públic podrà conèixer de primera mà la gran biodiversitat marina que hom pot trobar molt més a prop del que pensem, a les nostres costes.\nTaurons i rajades al Mediterrani. Associació LAMNA (de 6 a 14 anys)\nL'activitat tracta de mostrar la diversitat i riquesa que alberga el mediterrani quant a espècies de elasmobranquios (ratlles i taurons). S'exposaran temes de biologia bàsica (talles, dentició, reproducció, ecologia) amb ajuda de mostres biològiques (mandíbules, pells, ous) i representacions gràfiques.\nEcosistemes microscòpics. Grup de limnologia-ecologia microbiana de l’ICBIBE. (Tots el públics).\nEs pretén oferir al públic una mostra de la importància dels microorganismes per a la història i l’economia de la biosfera. Així, és mostren ecosistemes microbians com columnes de Winogradsky i tapets microbians, juntament amb soques de cianobacteris de les quals s’extrauran els pigments fotosintètics.\nEl gran germà animal. Grup de Vertebrats Terrestres, Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva.\nEs mostraran els diferents mètodes de seguiment per via satèl·lit GPS que utilitzem els investigadors per a seguir el moviment dels animals de cap a cap del globus. El públic podrà conèixer quines espècies estudiem i com les seguim des de lluny.


Casa rodona en venda a 5.3 Acres & Pond | Trobades especials\nCasa rodona per a la venda a 5.3 Acres & Pond\nInici » llistats » Casa rodona per a la venda a 5.3 Acres & Pond\nCasa rodona personalitzada per a la venda\nA LA RONDA - UNA CON LA NATURALESA Mirar al voltant. Tot el que veiem a la Mare Natura és arrodonit. La mateixa forma protegeix. Els vents passen al voltant d'ell. El so passa al seu voltant. Tot i així, poques vegades es pot veure una casa rodona. Poques cases són rodones com aquesta. Alguns a Anglaterra i Japó i fins i tot Frank Lloyd Wright van dissenyar una casa rodona excepcionalment bella aquí als EUA.\nTot i que el disseny protegeix la llar dels elements exteriors, les corbes presenten un sorprenent efecte visual i sensorial a l'interior. La teva música, la conversa, les pel·lícules es "senten", ja que el so torna a les teves orelles des d'una sola paret corba que t'envolta i que puja cap a la cúpula del sostre.\nDissenyada per a entretenir, aquesta casa rodona té una gran sala 24 'x 24', de gran altura, amb sostre de cúpula, amb una claraboia circular personalitzada que abasta els peus de 10 de diàmetre. Hi ha una pantalla de cinema 5 de polzades amb cortina motoritzada i retroprojector 133p amb un sistema de so envoltant 1080. El centre d'entreteniment integrat és capaç de mantenir un televisor 7.2-inch. Dins d’aquest disseny circular 65 de peu quadrat d’aquesta casa rodona, experimentareu el que cap estructura quadrada o rectangular típica podria emular.\nComplementant la curvatura suau de la seva casa rodona hi ha una cuina amb vitrines de cirerer, taulells de granit, aparells d'acer inoxidable, portes franceses, rebost amb taulell de granit, dormitori principal amb bany privat i banyera d'hidromassatge, dutxa separada i armari encastat, dormitori d'hostes amb bany privat, sistema d'aspiració central i molt més.\nEficient en l'eficiència energètica en el seu disseny, aquesta perfecta casa rodona de grau 360 té menys superfície exterior que entra en contacte amb una calor excessiva, amb la qual cosa es redueixen les factures de serveis públics. Capaç de suportar vents de fins a 200 milles per hora aquesta singular casa rodona és veritable art.\nAmb un petit estany emmagatzemat i tancat en tres costats, trobareu aquesta propietat tancada 5.3-acre amb una casa rodona increïble, a només 35 minuts de Bradenton, FL.\nLa compra d’aquesta casa rodona per a la venda inclou un total de peus quadrats 3700 sota la coberta, inclosos els metres quadrats amb aire condicionat 2,200 i un garatge 1000 de peu quadrat 2. També hi ha un lanai de pantalla quadrada de peu quadrat 256, una zona de cuina coberta de peu quadrat 144 i un porxo frontal de peu quadrat 100.\nSaló és 24 'x 24' amb un sostre alt 10, un centre d'entreteniment integrat amb capacitat per a una televisió de 65 polzades, una pantalla de cinema amb pantalla 133 polzades amb cortina motoritzada i un retroprojector 1080p, un sistema de so envoltant 7.2 integrat , Ventiladors de sostre 4, llums LED, sostre de cúpula amb il·luminació de corda i claraboia personalitzada de peu 5.\nMenjador amb il·luminació penjoll, armaris de cirerer superior i inferior amb cobertes de granit per a emmagatzematge addicional, portes franceses dobles amb llums laterals de tauler complet 2, portes porten a la zona de lanai.\ncuina amb armaris de cirerer sòlid, amb prestatgeries més baixes, aparells d'acer inoxidable, taulells de granit, plaques de marbre completes de marbre, 3 'alta x 12' finestra panoràmica llarga, ventilador de sostre i 9-LED pot llums, Stove funciona amb gas LP. El rentavaixella està integrat. Refrigerador 26 de peu cúbic.\nRebost És walk-in, amb prestatges integrats, encimera de granit per a una estació de treball.\nZona de cuina exterior sota teulada, amb taulell d'acer inoxidable i connexió de línia de gas LP per a una graella de gas amb llum de llums.\nLanai es projecta amb llum de llum, ventiladors de sostre 2 i altaveus exteriors.\nDormitori principal amb banyera, banyera d'hidromassatge, vanitat antiga, dutxa amb dutxa de pluja i llum de mà, il·luminació penjoll sobre lavabo, ventilador de sostre, il·luminació de sostre addicional, armari medidor de grans dimensions, armari de roba integral amb portes amb mirall complet. Gran armari encastat amb estanteria de fusta.\noficina amb escriptori incorporat i prestatgeria, ventilador de sostre.\nHabitació de convidats amb bany, dutxa / banyera complet, vanitat de rack de vi, llums de paret sobre fregadero, ventilador de sostre, il·luminació de sostre addicional, armari de grans dimensions, armari de roba amb porta de mirall complet.\nBugaderia en el pis principal.\nSafareig amb zona de rentat i taulell de treball.\nPorxo L'àrea està sota sostre.\nCaracterístiques d'aquesta casa rodona per a la venda:\n18 x 18 rajola de porcellana a tot arreu, la rajola té una aparença espanyola.\nSistema de buit central.\nLes finestres són vidres temperats amb doble vidre.\nSistema satelital a casa, servei disponible a través de DirectTV.\nCable de fibra òptica a la llar, servei disponible a través de Myakka Communications.\nTota la il·luminació té interruptors regulables.\nSistema de reg per aspersió 9.\nGenerador de casa 15kw.\nEntrada elèctrica a l'habitatge.\nLes portes interiors són sòlids.\nDipòsit de gas 500-gallon LP, propietat del propietari.\nDipòsit d'aigua de 500-gallon, amb bomba de ventilació i desinfectant en línia, per purificar l'abastament d'aigua.\nS'ha tancat en els costats 3 de la propietat.\nEstany de peixos estocats.\nLa casa està valorada per a vents 200 Mph, a causa del disseny.\npreu: $ 494,000\nAdreça: 45202 State Road 64 E\nCodi Postal: 34251\nPeus quadrats: 2200\nLlistat anteriorCasa de l'església en venda, històrica 1895Següent AnunciTinker Trot\nCasa de l'església en venda, històrica 1895


Acord marc de col·laboració entre la Fundació Impulsa Balears i la Universitat de les Illes Balears\nD’una part, la presidenta de la Fundació Impulsa Balears, senyora Carme Planas Palou, com a representant d’aquesta, amb domicili fiscal al carrer d’Isaac Newton, s/n, edifici Disset, A9, ParcBIT, 07121 Palma, i CIF G-57879777.\nI de l'altra, el senyor Llorenç Huguet Rotger, Rector Magnífic de la Universitat de les Illes Balears, com a representant d'aquesta, segons el que estableixen l’article 20.1 de la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d’universitats, modificada per la Llei orgànica 4/2007, de 12 d’abril, i l’article 38.1.b del Decret 64/2010, de 14 de maig, pel qual s'aproven els Estatuts de l'esmentada universitat, i també en qualitat de president del Patronat de la Fundació Universitat-Empresa de les Illes Balears (FUEIB), fent ús de les facultats que li confereix l'article 29 dels Estatuts de la fundació indicada.\nQue la Fundació Impulsa Balears és una plataforma de coneixement estratègic i interacció regional que treballa per facilitar la presa de decisions dels agents econòmics i socials i la configuració d'una agenda de transformació productiva amb un impacte significatiu sobre la competitivitat global de les Balears.\nQue la Fundació Impulsa Balears reconeix la Universitat de les Illes Balears (UIB) com una peça clau de la tetrahèlix regional, atesa la contribució i l’impacte que deriva de les activitats de docència, investigació i transferència de coneixement que efectua.\nQue la UIB, per acomplir les seves funcions, ha de cooperar amb altres universitats i institucions de tot arreu per mantenir i enfortir el seu caràcter universal, motiu pel qual, d’acord amb el que estableix l’article 147.1 dels Estatuts, fomenta, en la mesura de les seves possibilitats, una política de convenis i d’intercanvis amb altres universitats, centres de recerca, instituts, institucions i empreses.\nQue la Fundació Universitat-Empresa de les Illes Balears (en endavant, FUEIB) és una fundació cultural privada de caràcter permanent, constituïda per la Universitat de les Illes Balears, i promoguda mitjançant Acord de la Junta de Govern de la UIB del dia 26 de febrer de 1996 i Acord del Consell Social de la UIB del dia 29 de febrer de 1996.\nQue la FUEIB té com a objectiu fomentar, promoure i dur a terme activitats dirigides de forma genèrica al foment de la cultura, l'educació i la investigació en tots els aspectes de la vida econòmica i social que puguin contribuir a millorar la societat en la qual es troba la Fundació. En particular, establir vies de diàleg i col·laboració entre la Universitat de les Illes Balears i les empreses del seu entorn econòmic i social, afavorir la cooperació amb els diferents departaments de la Universitat i fomentar la transferència de tecnologia entre la Universitat i la societat.\nQue la Fundació Impulsa Balears reconeix que la FUEIB serà l'entitat responsable de la gestió del present acord per part de la UIB, de conformitat amb l'Acord 9918/2011, de 21 de juliol, pel qual s'encarreguen a la FUEIB les activitats d'innovació, transferència de tecnologia i emprenedoria (FOU 352, de 16 de setembre).\nLes parts consideren que, per a una millor consecució dels fins convergents exposats, és necessari que hi hagi una bona entesa i col·laboració, motiu pel qual firmen aquest conveni marc amb les següents\nAmbdues institucions consideren que en un marc de creixent globalització, en què de manera progressiva s’eliminen les diferències d’accés a inputs i mercats bàsics, la competitivitat global dels territoris resideix, cada vegada més, en factors de caràcter microeconòmic, fet que atorga un paper destacat a la interacció d’empreses i universitats. No debades, en l’estadi de desenvolupament avançat en què es troben les Balears, els factors lligats a la generació, transmissió i aplicació del coneixement esdevenen crucials.\nAquest conveni s’estableix per desenvolupar accions de cogeneració de coneixement que contribueixi a afrontar els reptes de les Balears. De manera particular, es persegueix:\nDesplegar noves capacitats vinculades al reconeixement mutu, la col·laboració i l’aprenentatge cooperatiu entre els diferents actors de la tetrahèlix regional (Administració, empreses, agents intermedis, universitats).\nCrear coneixement que respongui de forma més directa a les necessitats de la societat des del foment de la interacció entre diferents disciplines i entre diferents actors acadèmics (centres i grups d’investigació) i extraacadèmics (empreses, agents intermedis i Administració).\nSuperar la divisió de funcions en la creació de coneixement: la Universitat el crea i la societat el rep i l’assimila.\nLegitimar el coneixement cogenerat, per tal com la transició a noves formes de producció de coneixement té la difícil tasca d’unir els criteris de qualitat científica amb la rellevància social i la sensibilitat contextual.\nTercera. Tipus de cooperació\nLa cooperació entre ambdues parts inclourà els punts següents:\nParticipació en processos de construcció de coneixement cogeneratius orientats a la resolució de problemes concrets, atès que la complexitat dels reptes de la societat demana mirades configurades des de la interacció entre diferents disciplines i actors.\nParticipació en programes i estratègies de col·laboració per activar la intensitat, qualitat i densitat de la investigació.\nConstrucció d’espais per a la col·laboració no només entre investigadors sinó entre aquests i diferents professionals vinculats a l’àmbit institucional, social i empresarial a partir de l’intercanvi d’informació, coneixement (tàcit i/o explícit), bases de dades i publicacions.\nExperimentació de noves formes de comunicar el coneixement acadèmic (interaccional vs lineal; actiu vs passiu).\nLa cooperació es desenvoluparà en les àrees que siguin comunes a les parts. Les àrees en què es desenvolupi la cooperació inclouran programes, projectes i activitats diversos, que es definiran específicament als protocols corresponents.\nEn el supòsit que la col·laboració representi una prestació de serveis per part de la Universitat, la gestió economicoadministrativa dels programes específics per part de la UIB anirà a càrrec de la Fundació, a l’empara del que disposa l’article 83 de la Llei orgànica d’universitats (Llei 6/2001, de 21 de desembre, BOE núm. 307, de 24 de desembre, modificada per la Llei orgànica 4/2007, de 12 d’abril) i els Estatuts de la UIB (Decret 64/2010, d’aprovació; BOIB núm. 76, de 22 de maig). En aquest marc, la Fundació col·labora amb la Universitat i l’empresa en els termes que s’especifiquen a l’Acord normatiu 9918/2011, de 21 de juliol, pel qual s’encarrega a la Fundació Universitat-Empresa de les Illes Balears la realització d’activitats de suport a la innovació, la transferència de tecnologia i del coneixement i l’emprenedoria (FOU núm. 352, de 16 de setembre).\nEs constituirà, en el termini de trenta dies a partir de la firma del present conveni, una comissió mixta formada per dues persones elegides per cada una de les parts. Aquesta comissió s’ocuparà d’aprovar, prioritzar i avaluar les accions que es derivin del desenvolupament del conveni. La resolució de les controvèrsies que puguin suscitar-se per l’aplicació del conveni o dels acords particulars que s’adoptin a l’empara d’aquest, correspon a la comissió mixta.\nPer la Fundació Impulsa Balears,\nEl present conveni el va aprovar el Consell de Direcció de data 7 de maig de 2019 i el va ratificar el Consell de Govern en data 24 de maig de 2019, de conformitat amb el que estableixen els articles 24.2.24 i 147.2 dels Estatuts de la Universitat de les Illes Balears, aprovats pel Decret 64/2010, de 14 de maig (BOIB núm. 76, de 22 de maig).


Buffet Musical, no deixis que t’ho expliquin !\nEl 6 i 7 de setembre tindrà lloc el Buffet Musical, un esdeveniment sense precedents a Sitges amb més de 100 participants sitgetans i alguns dels quals no te’ls imaginaries mai.\nQuè és el Buffet Musical?\nÉs un gran espectacle amb estils diferents i per diferents gustos i edats, des de les cançons de revista, al Broadway, anys 60, Eurovisión, cançons actuals, cançons còmiques… tothom hi podrà trobar el seu estil, el seu moment... però el que si tindran tots els blocs musicals és la capacitat de sorprendre, els protagonistes van des dels actors amateurs als que no han trepitjat mai un escenari i deixaran a més d’un amb la boca oberta.\nEls protagonistes d’aquest gran show són una de les principals sorpreses i que no s’enumeren per mantenir l’expectativa i perquè són tants, que no es vol deixar a ningú.\nMés de 100 persones del poble, actuant, muntant, cosint vestuari... que des del mes de maig que dediquen les nits de cada dia a l’assaig i preparació d’aquest espectacle molt prometedor. Gent voluntària, altruista, generosa, tant diferents entre sí que s’ha creat una química especial entre ells i una amistat que perdurarà més enllà del show.\nCol.laboren en l’espectacle El Retiro, El Prado, Esplai de Ballet del Prado, Quartet de Saxos del Retiro, A&G Tango, elements escenogràfics procedents de les carrosses del Carnaval de les dues Entitats, la Colla de Grallers Marcets de Sitges... la regidoria de Cultura amb Mireia Rossell, la regidoria de Via Pública amb Lluís Marcè i la brigada d’infraestructures i muntatges de l’Ajuntament... tot sota la direcció de l’Esteve Ferré, impulsor de la idea i que ha aconseguit unir gent tant diversa amb un objectiu comú: aconseguir els diners per restaurar la teulada de l’Ermita Sant Sebastià.\nTant és l’expectativa que està generant aquest Buffet Musical que una de les sessions ja està quasi plena i per l’altra poc n’hi falta, així que no us adormiu i no us quedeu sense! (entrades a taquilles del Casino Prado).\nPer què del Buffet Musical?\nEl Buffet Musical té un objectiu, cada entrada servirà per apadrinar teules de la teulada de l’Ermita de Sant Sebastià, i així poder començar la segona fase de la seva restauració i evitar que la humitat que es filtra per la teulada malmeti les ja restaurades voltes i cúpules de l’Ermita, restaurades en una primera fase.\nL’Esteve Ferré, encarregat de l’Ermita de Sant Sebastià conjuntament amb Mª Dolors Carbonell, presentà el seu projecte a l’Ajuntament per aconseguir fer una acció conjunta de poble, quelcom gran que pogués aportar el coixí per iniciar les obres.\nAjuntament, entitats i sitgetans s’han ajuntat sense dubtar-ho per una bona causa i l’Esteve es sent orgullós i feliç de la generositat que tothom ha mostrat pel projecte.\nCal esmentar que hi haurà també una “Fila 0” per tots aquells que vulguin apadrinar teules però que no puguin assistir al Buffet Musical d’aquests dies i que es podrà adquirir a les taquilles del Casino Prado.\nEsperem amb delit a que arribi el 6 i 7 de setembre per veure aquesta unió generosa de sitgetans que ens faran gaudir d’allò més, no hi faltis !


Biomassa - Energy Valley\nLa cura dels boscos, les serradores i altres indústries produeixen residus de fusta que anomenem biomassa. Amb un tractament adequat, la biomassa es converteix en un combustible per a calderes que, si es fa servir per a produïr calor i aigua calenta sanitaria (ACS) té un gran rendiment energètic.\nLes calderes de biomassa tenen un rendiment del 90% aproximadament si l'escalfor que produeixen es fa servir per calefacció i ACS. Per això, l'ús més freqüent és per a vivendes, oficines o edificis de serveis.\nEl preu del combustible que consumeixen aquestes calderes és entorn del 50% aproximadament del preu de qualsevol altre combustible convencional. I no només és més econòmic; l'abundancia de la biomassa, la senzillesa de la tecnologia que es necessita per produir-la o l'interès social que té fer-la servir asseguren un preu estable, independent del comportament de les multinacionals que venen la resta de combustibles.\nLa caldera de biomassa és el principal component de la instal·lació i, en una construcció ja existent, pot substituïr una caldera de gasoil, que ocupa un espai similar.\nA Energy Valley, treballem amb PARADIGMA, una marca alemanya especialitzada en la producció de sistemes ecològics de calefacció, entre els quals es troben els sistemes solars tèrmics i les calderes de condensació i de pellets.\nA la imatge, la PELLETTI III. Modulable en potencia i amb la màxima automatització per la seva major comoditat.\nEl combustible habitual són el pel·lets, que s'emmagatzemen a la sitja i passen automàticament a la caldera on es cremen. El tamany de la sitja està relacionat amb quina freqüència vol omplir-la l'usuari. Si es vol omplir un cop per any, a una vivenda unifamiliar li caldria una sitja de 6 a 10m3.\nEl dipòsit d'acumulació\nSi bé no és estrictament necessari, enmagatzemar l'aigua escalfada per la caldera en un dipòsit d'acumulació, proporciona una aportació d'energia més uniforme quan la instal·lació està dissenyada per a calefacció i ACS.


Stock actualitzat fa: 33 h. 10m.\nRecanvi original de l'escuma del volant de direcció de les emissores KO Propo EX-1FHSS / ASF i EX-II en totes les seves versions. Aquesta escuma va muntada sobre el volant que utilitzarem per operar la direcció (canal 1) del nostre cotxe RC.\nRecomanat per a les emissores amb sistema KIY, és a dir: KO Propo EX-1 FHSS i ASF, així com per a les EX-II en versió Standard, Select Pack I i Select Pack II. També podem utilitzar aquesta escuma per substituir l'escuma original de l'Extensió 3D i del Drop de Direcció, tots dos mòduls compatibles amb totes les emissores amb sistema KIY de KO Propo, que es comercialitzen per separat.\nAtenció, no podem utilitzar aquesta escuma de volant a la KO Propo EX-1ur ni en l'EX-RR, ja que ambdues emissores utilitzen volants de direcció de menor diàmetre, i per tant l'escuma també ha de ser de menor diàmetre.\n¿En què influeix l'escuma del volant de direcció en una emissora RC?\nUtilitzant un volant de mida estàndard al costat de l'escuma que li correspon, disposarem de molta progressivitat i molta suavitat en el control del canal 1 del nostre cotxe RC, el canal encarregat del gir a dreta / esquerra.\nL'escuma dels volants de les emissores RC ha de facilitar-nos el contacte dels nostres dits amb el volant de plàstic. Per tant ha de tenir un tacte suau però ferma, ja que si aquesta escuma és massa tova o ja està molt utilitzada, tindrà efecte memòria i quedarà deformada amb la forma en què posem els dits.\nCom sabeu, les emissores de KO Propo es caracteritzen per la seva elevada ergonomia i la seva capacitat de personalització. Per tant, un d'aquests ajustos que podrem realitzar perquè l'emissora s'adapti a les nostres preferències de pilotatge és la mida del volant i el seu corresponent escuma.\nKyosho Miniz F1 manguetes 0gr Alumini


L'Aurora convoca el concurs de frases contra la violència masclista de cara al 25N | Nova Ràdio Lloret\nLa guanyadora de l'any passat, amb la regidora d'Igualtat i les membres de l'Aurora\nL’Aurora convoca el concurs de frases contra la violència masclista de cara al 25N\nEn aquesta edició, hi ha temps de participar fins al 8 de novembre. Les persones interessades poden dipositar l'eslògan a la urna de la Biblioteca o enviar un correu a auroralloret@gmail.com.\nL’associació de dones l’Aurora ha convocat el concurs d’eslògans contra la violència masclista. Aquesta és, ja, la 12a edició. Com a les altres, es busca la frase que presidirà els actes a Lloret amb motiu del Dia Internacional contra la violència de gènere, que se celebra el 25 de Novembre. A data d’avui no es pot saber si es podran fer actes presencials o seran tots telemàtics, davant les restriccions de la pandèmia.\nUna membre de l’Aurora, Conxa Alférez, destaca que la finalitat és “conscienciar la població, especialment els més joves”.\nRecordem que l’eslògan guanyador de l’any passat va ser “La teva lluita és la meva”, escollit entre més de 200 propostes, presentades des de Lloret i rodalies. La dels anys anteriors, per exemple, van ser “Empodera’t, denuncia, allibera’t”, “Tornaré a viure sense tu”, “NO és NO, prou violència” o “El #silenci també #mata”.\nEn aquesta edició, hi ha temps de participar fins el 8 de novembre, és a dir, el proper diumenge. Les persones interessades poden dipositar l’eslògan a la urna que hi ha a la Biblioteca Municipal (enguany no n’hi ha als instituts) o bé enviar-lo al correu auroralloret@gmail.com.\nHi pot participar tothom, a partir dels 14 anys. Per a més informació, consulteu la pàgina web de l’Aurora.\nArticle anteriorDesarticulen una organització dedicada al tràfic internacional de marihuana que operava des de Lloret\nArticle següentS’obre el termini per demanar la beca menjador, que arribarà a més alumnes


per Redacció - Fotografia: Diputació de Lleida 06/04/2016 00:00h\nL'Albi organitza la segona fira de productes artesans i maquinària agrícola| Redacció - Fotografia: Diputació de Lleida\nL'Albi organitza el proper cap de setmana la segona edició de FirAlbi, una fira de productes de proximitat i de maquinària agrícola, en la qual l'oli en serà el protagonista. Així mateix, també ha programat una sèrie de conferències, concerts i representacions en el marc dels actes commemoratius del 850è aniversari de la carta de la població. Tots aquests actes compten amb el suport de la Diputació de Lleida.\nLa Fira coincideix aquest any amb la celebració del 850 aniversari de la carta de poblament. Per aquest motiu, el proper dissabte, l'Albi acollirà un seguit d'activitats culturals. Un d'ells serà la representació teatral al Castell de la concessió del noble Guillem de Cervera del dret sobre el castell i les terres a Guillem de Timor fa vuit segles. Posteriorment, a les deu de la nit, amb la col·laboració de l'Institut d'Estudis Ilerdencs, el poliesportiu municipal acollirà un espectacle musical a càrrec de l'Orfeó Lleidatà.\nEl diumenge se celebrarà la segona Fira de productes artesans i maquinària agrícola de l'Albi, centrada en la tradició i l'artesania amb la clara voluntat de promocionar els productes de proximitat del municipi. En l'edició de l'any passat hi van assistir prop d'un miler de visitants i tan sols va durar un matí. En aquesta edició, les activitats seran tot el matí i la tarda i la fira comptarà amb una cinquantena de parades d'alimentació, de roba, manualitats i artesanies.\nLa fira també serà l'aparador de venda i d'exposició de maquinària agrícola que pretén atraure els pagesos de la comarca i voltants interessats en les novetats del sector.\nLa inauguració de la fira serà diumenge, dia 10 d'abril, i la presidirà el president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé.\nPresentació a la Diputació\nLa Diputació ha acollit aquest dimarts la presentació de les activitats previstes pels dies 9 i 10 d'abril, comptant amb la participació del vicepresident tercer, Gerard Sabarich; de l'alcaldessa de l'Albi, Anna Feliu; del regidor de l'ajuntament, Adrià Vives, i del fabricant de maquinària agrícola, Jaume Gaya.\nCom a novetats, l'alcaldessa de l'Albi ha explicat que s'ha organitzat la primera trobada de tractors antics al Passeig Sants Cosme i Damià i la primera trobada cavallista amb recorregut pel recinte firal. Així mateix, el fabricant de maquinària agrícola, Jaume Gaya, membre del Moto Club Albi Dirt Track, ha explicat que els aficionats a les motos tindran l'oportunitat de poder veure la primera moto del corredor Emili Alzamora, i entrar en el sorteig d'un jersei signat pels pilots lleidatans, Marc i Àlex Marquez.\nGerb organitza una consulta popular per decidir si es recupera el toc de campanes al poble


La incertesa pel futur de l'Estatut preocupa el món empresarial. Els presidents de les principals institucions econòmiques catalanes, des de les patronals fins a les caixes d'estalvi, han enviat una carta a Pasqual Maragall en què l'insten, a ell i al líder de l'oposició, Artur Mas, a arribar a un consens que possibiliti la reforma estatutària. La carta oberta és una resposta a la demanda del president de la Generalitat d'una major implicació dels sectors socials en el procés estatutari.\n31/08/2005 - 00.00 Actualitzat 31/08/2005 - 08.25\nEls representants de la classe empresarial catalana han fet arribar una carta al president de la Generalitat, Pasqual Maragall, on demanen tant al president com al cap de l'oposició, Artur Mas, fer un esforç per tancar un acord satisfactori sobre el nou Estatut al més aviat possible. En l'escrit, els empresaris confessen que veuen amb simpatia, però també amb preocupació, els esforços que fan els partits per arribar a un consens. Des del govern, el conseller primer, Josep Bargalló, ha valorat bé aquesta implicació dels empresaris.\nL'entesa entre els socialistes i el principal partit de l'oposició, però, sembla ara com ara difícil. En les últimes hores, l'encreuament d'acusacions ha estat la tònica, no només entre Convergència i Unió i el PSC, sinó també amb les altres forces polítiques de l'arc parlamentari com a protagonistes.\nCiU ha tornat a acusar el PSC de ser presoners de Madrid. El portaveu parlamentari de la federació nacionalista, Felip Puig, ha dit que l'Estatut tirarà endavant si el president Maragall es desmarca del PSOE i ERC es manté ferma en la defensa dels drets històrics.\nMentrestant, des d'Esquerra Republicana de Catalunya, el portaveu parlamentari dels republicans, Joan Ridao, ha demanat al PSC i CiU que negociïn conjuntament els drets històrics i el finançament, i n'ha exclòs Iniciativa, a qui ha acusat de dependre del PSC.\nFinalment, el president del PP català, Josep Piqué, ha equiparat l'esborrany d'Estatut català amb el "pla Ibarretxe" perquè diu que pretén modificar la Constitució, com també ho va intentar el projecte basc. Segons Piqué, això impedirà que passi el tràmit al Congrés. Piqué assegura que l'Estatut ja només fa il·lusió a Pasqual Maragall.\nPiqué diu que cap polític català, tret de Maragall, vol la reforma de l'Estatut com s'està fent\nICV creu que el govern s'ha d'aclarir sobre els drets històrics abans d'abordar el finançament\nMas reclama a Maragall que "planti cara" a Madrid per no rebaixar el contingut de l'Estatut\nEl PSC dóna ple suport al president i Montilla acusa l'oposició de voler aturar l'Estatut\nBenach apel·la al seny català perquè el Parlament pugui aprovar l'Estatut a finals de setembre


Una trentena d'inversors avaluen projectes innovadors en busca de finançament | BonDia Diari digital d'Andorra.\nANA/ El director de l'oficina digital d'Andorra Telecom, Cèsar Marquina, durant la presentació de l'acte.\nDv., 23/11/2018 - 12:30\nUna trentena d'inversors avaluen projectes innovadors en busca de finançament\nUna trentena d'inversors han avaluat sis projectes innovadors en busca de finançament a la segona edició del Niu Demo Day. Hi ha projectes de telecomunicacions, esquí, educació o del sector immobiliari, amb l'objectiu, segons el director del Niu Miquel Gouarré, d'"oferir un panell variat". El primer projecte presentat ha estat el Celestar, desenvolupat per dues empreses instal·lades al Niu. La proposta consisteix en construir i posar en òrbita un satèl·lit propi destinat a oferir serveis per cobrir necessitats precises dels operadors de satèl·lits geostacionaris.\nEntre els altres 'start-ups', dues desenvolupen aplicacions en el món acadèmic: una plataforma destinada a orientar els estudiants cap a solucions laborals d’acord amb el seu talent i una altra per enriquir els continguts educatius amb realitat virtual, realitat augmentada o jocs pedagògics. Un 'market place' pel lloguer d’espais professionals durant períodes curts de temps, una aplicació per recomanar les millors estacions d’esquí per condicions i preu o una aplicació de pagament 'blockchain', han estat les altres iniciatives presentades aquest divendres a la sala Aquàrius de Caldea.\nEl responsable de l’Oficina Digital d’Andorra Telecom, Cesar Marquina, ha estat l’encarregat de donar la benvinguda als emprenedors i inversors. Marquina ha situat l’aposta per la incubadora d’empreses i del Demo Day dins de les accions de responsabilitat pública desenvolupades per la companyia de telecomunicacions. En aquest sentit, ha apuntat que el Niu fomenta la emprenedoria facilitant el naixement i desenvolupament de noves empreses i acompanyant-les en el seu creixement. “'Les 'start-ups' han de seguir tot un camí que té un punt clau: el finançament, que marca quines empreses poden sobreviure”.\nPer la seva banda, el responsable del Niu, Miquel Gouarré, s’ha mostrat molt satisfet per la varietat i el nivell de les empreses que han exposat projectes en aquest Demo Day i s’ha mostrat convençut que el fòrum serà una plataforma per a converses formals entre emprenedors i inversors.\nElsa Punset: "Les empreses tenen una oportunitat extraordinària per reinventar aquesta societat"\nTres empreses més se sumen a la xarxa inclusiva que ofereix 32 llocs de treball\nLa crisi global de subministraments afecta i “preocupa” les empreses


AUGMENT DEL SMI I PAGUES EXTRES\nNov 18 2021 - 8:58 AM Tags: Laboral\n✍ En general, cadascuna de les pagues extres es merita en un període de dotze mesos des del pagament de l’anterior (tot i que en alguns casos es poden meritar per semestres, la d’estiu, de gener a juny, i la de Nadal, de juliol a desembre).\n👆 er tant, un augment salarial amb efecte dins de l’any en curs influeix en l’import de la paga o pagues extres que s’estiguin meritant en aquest moment. Aquest és el cas, per exemple, dels treballadors a qui hagi afectat l’augment de l’SMI que és vigent des de l’1 de setembre, SMI que ha passat de 950 a 965 euros mensuals. En concret::\n👉 Respecte a la paga que ja es va abonar a l’estiu, no caldrà que es regularitzi: es va pagar segons la quantitat meritada entre juliol de 2020 i juny de 2021 (o entre gener i juny de 2021, en cas d’empreses que meriten les extres cada semestre).\n👉 La paga de Nadal, però, sí que es veurà afectada. Concretament, entre gener i agost s’haurà meritat a raó de 79,17 euros al mes (950/12), mentre que des de setembre s’estaran meritant 80,42 euros cada mes (965/12). Per tant, l’import final de la paga extra de Nadal serà de 955,04 euros.


Hem viatjat a Holanda! ~ Alado Studio\nHem visitat la seu de Tarkett\nHem viatjat a Holanda per a visitar la seu de Tarkett, una empresa que dissenya sòls per a llar i espais professionals, superfícies esportives i la col·lecció de moquetes Desso, tots respectuosos amb el medi ambient.\nA l’aplicar els principis del disseny circular tancat, basats en el concepte de Cradle to Cradle, han hagut de canviar d’una mentalitat que es basava en «un sol ús» i l’eliminació dels recursos, a una altra de reutilització, cosa que ha modificat la forma de dissenyar i fabricar els seus productes.\nLa transformació d’espais mitjançant sòls innovadors pot millorar la qualitat de vida tot creant interiors bells, proporcionant confort i contribuint al benestar de les persones. Això és possible amb el desenvolupament de noves tècniques de producció i materials, més colors, textures i una major flexibilitat per aconseguir la personalització o allò que es coneix com a «customització».\nDisseny de Hair Lounge a Alcanar El Restaurant Casa Ramon ha guanyat el primer “Joc de Cartes estiu”


El Consell de Mallorca gestiona 49 projectes amb fons europeus, 13 dels quals ja s'han aprovat\nAquestes convocatòries estableixen "un nou marc d'actuació", segons el conseller de Presidència, Javier de Juan\nCicle formatiu sobre l'Estratègia d'Inversions de les Balears, amb la presència de De Juan Consell de Mallorca\nPalmaEl Consell de Mallorca està gestionant 49 projectes amb fons europeus, 13 dels quals ja estan aprovats per un valor de 23 milions d'euros. A més, 15 estan pendents de resolució, que suposarien 16 milions d'euros, i 21 estan en fase d'elaboració. El conseller de Presidència, Javier de Juan, ha destacat en un comunicat que aquestes convocatòries estableixen "un nou marc d'actuació" que implica "una mirada més estratègica" i orientada a l'acció efectiva, i que suposen "un nou impuls" a canvis i transformacions "ja iniciats".\nDe Juan, qui ha participat en el cicle formatiu sobre l'Estratègia d'Inversions de les Balears, i la seva execució en el marc del Pla de Recuperació per a Europa, també ha assegurat que des del Consell es fa un "treball intens" desenvolupant les possibilitats que ofereixen els fons, ja sigui impulsant projectes propis o a través de l'Oficina de Fons Europeus (OFE), creada el setembre del 2021, per donar suport i assistència als municipis de menys de 20.000 habitants.\nEn aquest sentit, des d'aquesta oficina s'ha assessorat un total de 46 municipis i tres mancomunitats, i actualment han presentat sol·licitud, o l'estan preparant, 32 municipis i una mancomunitat a sis convocatòries distintes dels fons Next Generation. El conseller també ha incidit en el compromís de la institució per aconseguir "una bona distribució territorial" dels fons, amb projectes "transformadors" i "resultats reals".\nLes prioritats estratègiques del Consell amb l'ajuda dels fons europeus tenen com a objectiu l'impuls de projectes relacionats amb el desenvolupament sostenible, l'economia circular i la sobirania alimentària i energètica, entre d'altres.\nFONS EUROPEUS Consell de Mallorca projectes Javier de Juan conselleria de presidència municipis


Sónar Calling GJ273b · El recorregut del missatge\nDes de les altes latituds de Tromsø (Noruega) una ràdio transmissió d'alta potència surt des de la Terra fins al cel. El nostre planeta, el tercer del sistema solar, és un objecte rocós envoltat per una atmosfera espessa. No hi ha res especial respecte a la seva mida o la seva òrbita però hi ha una cosa que el fa únic: és l'únic lloc de l'univers que alberga vida… vida intel·ligent… fins ara.\nEl missatge arriba a l'òrbita de la lluna, satèl·lit de la Terra. La lluna es va crear fa bilions d'anys, quan un proto-planeta va esclatar contra una Terra encara jove, arrencant part del seu mantell. D'aquesta manera, la lluna i la terra són realment germanes. Des de la Terra sempre es veu la mateixa cara de la lluna, i les seves fases es deuen a canvis en la il·luminació solar, mentre orbita al voltant del nostre planeta cada 27 dies.\n1.7·108 km (170 milions de km)\nEl missatge arriba a l'òrbita del planeta vermell. De tots els planetes del sistema solar, Mart és el més semblant a la Terra. Des del segle XIX s'ha pensat que podria albergar vida (fins i tot vida intel·ligent!). Tot i que és 10 vegades més lleuger que la terra, és possible que en el passat tingués atmosfera i aigua a la seva superfíce. Tots dos han desaparegut i avui el planeta està oxidat. Però potser va haver-hi vida fa bilions d'anys i són moltes les missions que segueixen buscant encara aquestes petjades.\n2.6·108 km (260 milions de km)\nEl missatge arriba al punt més proper del cinturó d'asteroides. En néixer el sistema solar, la matèria entre Mart i Júpiter hauria d’haver-se consolidat formant un planeta, però el pes de la gravetat de Júpiter ho va parar, resultant en milions de roques de diferents grandàries suspeses a l'espai prenent forma de cinturó. El més gran d'ells és Ceres, una planeta nan amb un diàmetre d'uns 1.000 km.\n2.75·108 km (275 milions de km)\nEl missatge ha creuat el cinturó d'asteroides. Els asteroides es troben agrupats en famílies, depenent de les seves propietats orbitals. A causa de la seva forta gravetat, les zones que corresponen a l'òrbita de Júpiter estan mancades d'asteroides. Aquestes zones són conegudes amb el nom de 'Kirkwood gaps'.\n7.65·108 km (765 milions de km)\nEl missatge es troba ara a la distància orbital de Júpiter. Amb una massa 313 vegades major a la de la terra, i un diàmetre 11 vegades mes gran, Júpiter és el gegant del sistema solar. Un nucli rocós, envoltat per gas, amb la qual cosa no hi ha una separació clara entre la superfície i l'atmosfera, com sí passa en el cas de la terra. El seu embolcall gasós està ple de núvols i els vents arriben a velocitats superiors a 600km/h. El Gran Punt Vermell, un huracà gegantí tres-centes vegades més gran que el nostre planeta, porta aquí des de fa molts segles.\n1.4·109 km (1400 milions de km)\nEl missatge arriba a l'òrbita del majestuós Senyor dels Anells. Saturn és un planeta gasós amb una massa gairebé 100 vegades la de la Terra, envoltada per un magnífic sistema d'anells. Els anells estan formats per bilions de partícules de gel i roca, amb una grandària que va des d'un gra de sorra fins al tamany d'una casa. Se suposa que els anells són enderrocs d'estels, asteroides o llunes estrellades. Encara que s'estenen per milers de quilòmetres des de la superfície del planeta, els anells principals tenen només uns 10 metres de grossor.\n2.9·109 km (2900 milions de km)\nEl cap del missatge ara es troba a Urà, i la seva cua està sortint de l’òrbita de Mart. El missatge arriba a l'òrbita d'Urà. Urà té una massa 14 vegades major que la de la Terra i un radi 4 vegades major al del nostre planeta. Es coneix com un gegant de gel, atès que aproximadament el 80% de la seva massa està formada per una mescla líquida d'aigua, metà i amoníac gelat. L'eix del planeta està tan inclinat que Urà orbita al voltant del sol pràcticament només per un costat. Aquesta insòlita orientació pot deure's a la col·lisió amb un altre planeta més gran poc després de la seva formació.\n4.5·109 km (4500 milions de km)\nEl missatge arriba a Neptú. Aquest va ser el primer planeta a ser descobert per càlculs matemàtics, abans fins i tot de ser vist amb telescopi l'any 1846. Com Urà, Neptú és un altre gegant de gel, amb una massa 17 vegades major que la de la terra i un radi una mica menys de 4 vegades major que el nostre. Els vents a Neptú poden arribar a fins als 2.400 km/h, els més ràpids detectats fins ara en el sistema solar.\n5.5·109 km (5500 milions de km)\nLa càpusula arriba a Plutó, un planeta nan (classificat com a tal l’any 2006), amb un diàmetre de sol 2.370 km, 5 vegades més petit que el de la terra, i només dos terços més que el de la lluna. També és un dels integrants més grans descoberts fins avui del cinturó de Kupier, una zona poc investigada que s'estén més enllà de l'òrbita de Neptú, i que es creu que està poblada per centenars de milers de cossos de roca i gel. La superfície de Plutó és un dels llocs més freds de tot el sistema solar, amb una temperatura de -225º C.\n2.1·1010 km (21 mil milions de km)\nEl missatge ha arribat a la distància màxima a la qual ha arribat una nau espacial feta per l'home i enviada des de la Terra, la Voyager 1. Llançada el 1977, Voyager 1 tenia com a repte explorar les regions més llunyanes del sistema solar, incloses Júpiter, Saturn i Titan, la més gran de les llunes de Saturn. Després d’aquesta missió científica, Voyager 1 va continuar el seu viatge i el 2012 es va convertir en la primera nau espacial a sortir-se de la zona d'influència del Sol, entrant d'aquesta manera a l'espai interestel·lar.\n1.8·1011 km (180 mil milions de km)\nEl missatge ara està arribant a la distància del Planeta 9. Durant dècades els astrònoms han especulat sobre l'existència d'un novè planeta al sistema solar. Segons càlculs publicats l'any 2016, aquest planeta podria tenir una massa 10 vegades la de la terra, i descriuria una òrbita molt excèntrica que duraria un període de 15.000 anys. El Planeta 9 no ha estat vist encara. Si existeix, és possible que es trobi actualment al Cinturó de Kupier, a una distància 1.200 vegades més gran que la distància entre el Sol i la Terra.\n4.7·1011 km (470 mil milions de km)\nEl missatge es troba en el límit intern del núvol Oort, una petxina de gel que habita als marges del sistema solar. Es pensa que aquest núvol de partícules són les restes de la matèria que va formar del sol i els planetes. Té forma esfèrica i consisteix en un núvol exterior i un interior en forma de dònut. El planeta menor Sedna, descobert l’any 2003, pot ser que formi part del núvol interior d’Oort.\n1.4·1013 km (14 bilions de km)\nEl missatge està sortint del núvol Oort. Aquest núvol és una reserva de nuclis cometaris amb gels datats del principi del sistema solar. Conté un nombre molt elevat de partícules, possiblement més de 2 trilions. Els estels amb òrbites de més de 200 anys provenen d'aquesta zona. A la seva velocitat actual, el Voyager 1 arribarà al núvol Oort en uns 300 anys, i trigarà uns 30.000 a travessar-ho.\n4.0·1013 km (40 bilions de km)\nEl missatge ha arribat a l’estrella més propera al sol: Proxima Centauri. Proxima Cen és un nan vermell amb una massa 8 vegades menor de la del Sol, que pertany a un sistema d'estels similars al sol, Alpha Cen A i Alpha Cen B. El 2016 es va anunciar que Proxima Centauri també alberga un planeta d'una massa similar a la terra, orbitant a la seva zona habitable, amb una òrbita d'11.2 dies. És possible que aquest planeta tingui aigua liquida en la seva superfíce i, per tant, pugui ser habitable.\n5.6·1013 km (56 bilions de km)\nEl missatge ara està a la distància de l'estrella de Barnard, un nan vermell 7 vegades més petit que el nostre Sol. És el quart estel més proper al Sol, després de les 3 del sistema Alpha Centauri, i la més propera a l'hemisferi celestial del nord. L'estrella de Barnard és aparentment la que més es mou de totes, un fet observat pel reconegut astrònom americà I.I. Barnard.\n8.1·1013 km (81 bilions de km)\nEl missatge s'ha estat acostant a Sirius, i ara es troba a la seva distància més propera, menys de 4 km llum. Sirius, també conegut com l’estrella alfa de la constel·lació Canis Majoris, és l’estrella més brillant vista des de la terra, i des de el missatge es veu fins i tot 5 vegades més brillant. En realitat, Sirius és un sistema estel·lar binari, format per un estel blanc el doble de gran que el Sol i un altre estel blanc nan que l'acompanya.\n1.1·1014 km (110 bilions de km)\nEl missatge ha estat viatjant cap a la direcció de l'estrella Procyon, al sistema alpha Canis Minoris, i ara ha arribat a la seva distància més curta, a 0.65 anys llum. Parlem de la vuitena estrella més brillant del firmament, però, des de la distància, Procyon es veu molt brillant, unes 60 vegades més que Sirius vista des de la Terra. És un sistema binari format per un estel blanc 50% més gran que el sol i una altra nana també blanca.\n1.2·1014 km (120 bilions de km)\nEl missatge ha arribat a la seva destinació! L'estrella Luyten, un nan vermell 4 vegades més petit que el sol, allotja almenys dos planetes a la seva òrbita. Un d'ells, l’estrella B de Luytens, té una massa tres vegades major que la de la Terra i orbita en una zona habitable. Podria ser que tingués aigua? És possible que hagi desenvolupat vida intel·ligent? Tindran capacitat comunicativa? I tecnologia suficient per desxifrar el nostre missatge? Potser obtenim la resposta dins d’uns altres 25 anys.\n1a transmissió 2a transmissió


Gaddafi només entregarà els acusats del cas Lockerbie a un tribunal internacional\nClinton adverteix Líbia que un acord sobre l'atemptat no «és negociable»\nLíbia només entregarà els dos sospitosos de l'atemptat de Lockerbie a un Tribunal Internacional, segons anuncià ahir el dirigent libi Muamar Gadafi a la televisió holandesa. «La solució és un tribunal internacional amb jutges nord-americans, libis, d'Anglaterra i d'altres països», declarà en una entrevista en àrab, subtitulada en holandès i difosa en el desè aniversari de l'atemptat.\nSegons la cadena de televisió NOS, l'entrevista s'enregistrà la setmana passada a Líbia. El Parlament libi acceptà oficialment la setmana passada que els dos sospitosos, Abdel Basset Megrahi i Amine Khalifa Fhima, siguin jutjats a Holanda davant un tribunal escocès. Els dos libis estan acusats de l'atemptat perpetrat a la localitat escocesa de Lockerbie contra un Boeing de la companyia PanAm en el qual moriren 270 persones el 21 de desembre del 1988.\nLa reacció nord-americana no es va fer esperar. Clinton advertí ahir Líbia que «no és negociable» l'acord per jutjar a Holanda els dos sospitosos de posar la bomba a l'avió de la PanAm que caigué sobre la localitat escocesa de Lockerbie. «És una oferta d'agafa-ho o deixa-ho», digué Clinton durant una cerimònia celebrada en el cementeri d'Arlington, a Washington, en record de les 270 víctimes mortals de l'atemptat, del qual es complí ahir el desè aniversari.\nClinton afegí que si els sospitosos no són entregats, EUA, «amb els seus aliats i amics», demanarà davant les Nacions Unides l'enduriment de les mesures contra aquest país quan es realitzi la pròxima revisió de les sancions, prevista per a febrer.


El barri de Sant Marcel·lí es bolca amb el reciclatge de plàstic i l'economia circular en les seues festes\nEl dijous 12 de setembre es decorarà la plaça Óscar Monseñor Romero, amb residus plàstics i el divendres 13 tindrà lloc en la plaça de l'Església una “Tómbola del reciclatge” i una xarrada sobre la importància de reciclar bé\nEl barri de Sant Marcel·lí està immers des de fa uns mesos en el projecte pilot ReciPlàstic, emmarcat en l'europeu PlastiCircle d'economia circular para de millorar el reciclatge dels envasos lleugers, donant premis a les persones que millor reciclen\nLa setmana de festes populars d'enguany del barri de Sant Marcel·lí de València tindrà com a protagonista el reciclatge i la lluita contra els residus plàstics. És una de les accions que s'estan duent a terme en el barri dins del projecte ReciPlàstic, marca local del projecte europeu PlastiCircle. Aquest projecte ha promogut un innovador procés de participació ciutadana per a la millora del reciclatge i l'economia circular, al qual seguiran les ciutats d'Alba Iulia (Romania) i Utrecht (Holanda).\nEmmarcades en aquestes Festes Populars, Fundació Cepaim, un altre any més i després de més de 7 anys treballant en el territori la igualtat, interculturalitat i convivència, valors sobre els quals pivota la intervenció en el barri, aquest pròxim dijous 12 de setembre al voltant de 1500 xiquets i xiquetes dels col·legis del barri de Sant Marcel·lí, el Centre Ocupacional i diverses associacions locals (AAVV Sant Marcel·lí, Associació Sociocultural Barri de Sant Marcelino) participaran en la decoració dels carrers amb residus plàstics.\nAquesta activitat, organitzada per Fundació Cepaim, està emmarcada en el “Programa integral per a la inclusió activa, la dinamització comunitària i la participació social en zones d'exclusió social” finançat per la Vicepresidència i la Conselleria d´Igualtat i Politiques Inclusives de la Generalitat Valenciana.\nAquesta activitat tindrà l'inici a les 09.30 on a més de la realització de l'activitat plàstica per part dels xiquets i xiquetes, també se'ls farà una reflexió sobre l'ús abusiu del plàstic i les mesures i accions que millores la seua reducció, reutilització i reciclatge, intentant treballar així, de manera transversal entre ciutadania, entitats socials i administració pública l'aposta i consecució dels objectius 11, 12, 13 i 14 dels Objectius de Desenvolupament Sostenible.\nEl divendres 13 es realitzarà la “Tómbola del reciclatge” en la plaça de l'Església, un taller en el qual es treballarà el cicle de vida de productes de consum habitual per a analitzar la correcta gestió dels residus generats. Tot això es farà amb una dinàmica de grup basada en una tómbola. Així mateix, tindrà lloc una xarrada en la qual s'informarà sobre la importància de reciclar bé. La gestió incorrecta de residus pot generar danys significatius en el medi ambient com el fem marí que cada vegada està més present en els oceans del planeta. Totes aquestes activitats tindran lloc de 10.00 a 12.00 en la plaça de l'Església de Sant Marcel·lí.\nEl projecte pilot ReciPlàstic s'està realitzant entre l'1 de maig i el 31 d'octubre de 2019 en el barri de Sant Marcel·lí de València i durant aquest període els ciutadans que s'han registrat prèviament en la pàgina web del projecte pilot han depositat les seues bosses amb residus d'envasos lleugers en algun dels 28 contenidors grocs del barri de Sant Marcel·lí. Aquests contenidors porten un dispositiu tecnològic adossat, dissenyat per a emetre una etiqueta amb un codi de barres identificatiu de l'usuari. Aquest usuari pega aquesta etiqueta en la bossa que deposita en el contenidor, la qual cosa permet saber com ha separat cada ciutadà els seus residus per a compensar-li per aquesta acció mitjançant una sèrie d'eco-punts, que seran canviats al final del projecte.\nEl projecte europeu “PlastiCircle”, en el qual s'emmarca aquest pilot, va arrancar al juny de 2017 i finalitzarà el 31 de maig de 2021. Coordinat per ITENE (Institut Tecnològic de l'Embalatge, Transport i Logística), entre els socis espanyols del consorci també es troba el centre d'innovació Las Naves de l'Ajuntament de València, SAV-LAVEGA (concessionària per a la recollida de residus), INTERVAL (Indústries Termoplàstiques Valencianes), ECOEMBES i la Fundació KIMbcn (Knowledge Innovation Market Barcelona). En total, el consorci europeu està integrat per 20 institucions tant públiques com privades d'Espanya, Noruega, Alemanya, Holanda, Regne Unit, Itàlia, Bèlgica, Romania i Eslovènia.


Apartments on Orlovo-Davydovsky Moscou Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOrlovo-Davydovsky Pereulok 1, Meshchansky, Moscou, Rússia, 129110 - Veure al mapa\nEstació de Metro de Prospekt Mira (Línia Koltsevaya)\nSituat a Meshchansky, Apartments on Orlovo-Davydovsky és el lloc perfecte per gaudir de Moscou i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartments on Orlovo-Davydovsky és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de ascensor.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, articles de tocador, banyera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartments on Orlovo-Davydovsky és una selecció idònia per a la vostra estada a Moscou.\nTots els tipus de viatgers (20) Parelles (3) Viatgers en solitari (7) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (2) Grups (2)


Econo Lodge Morro Bay (CA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 71 allotjaments a Morro Bay (CA).\n1100 Main St., Morro Bay Centre, Morro Bay (CA), Estats Units, 93442 - Veure al mapa\nBarri Morro Bay Centre Morro Bay Centre\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Econo Lodge es troba a la zona de Morro Bay Centre de la ciutat de Morro Bay (CA). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Morro Bay Art Association, John Ramos Gallery, Rogue Raven Gallery a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nSimplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de Choice Hotels i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, màquina venedora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, servei de despertador, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Morro Bay (CA), el Econo Lodge és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nExcelente para conocer Morro Bay\nAnnabella, Estats Units\nEl motel esta muy cerca de todo, limpio y un buen precio por el habitación.\nAllotjaments a Morro Bay (CA)


Expulsats per solidaritzar-se amb un immigrant\nPasajeros del vuelo de Vueling con destino a Dakar se niegan a sentarse para impedir la expulsión.\nLunes, 17 de julio del 2017 - 11:10 h\nExpulsen d'un vol al Senegal a onze persones que es van solidaritzar amb un immigrant a qui la policia va entrar a l'avió emmanillat i gemegant. Resultat: aquesta persona igualment deportada en contra de la seva voluntat, amb un present i futur ben segur dramàtic, i totes les persones valentes que van intentar frenar aquest despropòsit, expulsades del seu viatge.\nPolítiques inhumanes i vergonyoses. Milers de persones patint un sofriment insuportable, provocat per una Europa que, de manera hipòcrita, diu defensar els drets humans. Gent empresonada i deportada per no tenir un simple paper.\nÉs repugnant el què està passant i com els líders europeus, tan ben planxats ells, amb cara de no haver trencat mai cap plat, giren l'esquena als que fugen de la guerra i la misèria. De veritat no sé com poden dormir tranquils. I tampoc entenc com tots plegats no ens revoltem enfront aquesta realitat tan denigrant.\nPersonalment, dono les gràcies als valents que van fer front a la injustícia. Ells sí que van defensar els drets que tots tenim com a éssers humans.


1984. Naix a Villar, cursa els seus estudis d’Art en el Complex Educatiu de Xest, especialitzant-se més tard en Disseny gràfic a l’Escola d’Arts i Superior de Disseny d’Alacant.\nDes de fa 10 anys, treballa de dissenyadora gràfica en la Universitat Internacional de València, i divideix el seu temps lliure entre els seus projectes de disseny gràfic, la fotografia i els viatges.\nLa seua passió per la fotografia l’ha portada a convertir-se en coautora del llibre d’Autoretrats mínims III (BexMagazine, l’Argentina), Elles també (Bex Magazine,l’Argentina). Ha col·laborat en el llibre d’artistes Flamants (HagoCosas, Madrid), i a la fi del 2016 va presentar el seu primer llibre com a fotògrafa, Els dies Llargs (editorial Viu Llibres).\nHa participat en diverses exposicions de fotografia col·lectives i individuals, dues exposicions a Madrid i una a Lleó, i el seu projecte fotogràfic “viatge al centre de mi mateixa” ha sigut publicat en diverses revistes de fotografia nacionals i internacionals.\nDes de fa anys, compagina la fotografia amb la seua passió per viatjar, la qual cosa li ha permés poder participar escrivint en diversos blogs articles sobre els seus viatges en solitari. La superació personal i la manera de transmetre les emocions i sentiments que experimenta quan viatja sola, li ha portat a donar diverses xarrades a Madrid, València, Meliana i al seu poble natal, Villar.


XAVIER GADEA I PERE LLUIS BERGADÀ «ENS HEM ADAPTAT A LA NOVA NORMALITAT ESPORTIVA» - Federació Catalana de Pàdel\nXavier Gadea i Pere Lluís Bergadà han assegurat que els seus clubs «s’han adaptat a la nova normalitat esportiva tot i que indubtablement en un inici era un xic farragosa». Així ho han manifestat en el cicle d’entrevistes que organitza la Federació Catalana de Pàdel (FCdP) i que aquesta setmana ha comptat amb els representants de clubs de la demarcació de Lleida i de Tarragona.\nPer la seva part, Pere Lluís Bergadà, president del Club Tennis Tarragona -guardonat a la Gala del Pàdel Català per ser el club amb major número de llicències de la demarcació de Tarragona amb 251- ha reconegut que per l’entitat de Cala Romana era molt important obrir portes «una situació així, que arriba de la nit al dia, sense temps a planificar res, és difícil descriure amb paraules com hem viscut aquests mesos». Bergadà ha mostrat la seva solidaritat amb els clubs catalans «cada casa és una història, però la situació viscuda està clar que no ha beneficiat a cap club. Era una situació de total desconcert que tot i els canvis s’ha anat clarificant en aquesta ‘nova normalitat esportiva’. Estem treballant molt amb el nostre equip en aquest segon semestre de l’any».


Sant Agustí i la poesia | UCRONIES\n← Llegir diccionaris\nDissabte de primàries a Solidaritat Catalana →\nPosted on 2 Setembre 2010\tby jcalsapeu\nServidor també vaig arribar tard a la poesia, i també vaig trigar a estimar-la. Un dia vaig tenir una revelació: ella era dins meu i era jo qui vivia defora. Però abans que pogués treure profit de la descoberta, les circumstàncies de la vida van forçar una nova disposició dels elements: la poesia fora de mi, i jo també, fent companyia a un animal de companyia que de tanta gana que li faig passar m’abandona.\nAquesta entrada ha esta publicada en Sant Agustí. Poesia. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n3 respostes a Sant Agustí i la poesia\n2 Setembre 2010 a les 13:52\npotser només cal trobar el llenguatge adient, no tot allò que rima és poema\n3 Setembre 2010 a les 11:19\nÉs que la rima fonètica a final de vers mai m'ha tret la son. M'interessen més altres rimes. Per exemple rimar amb tu, Clídice.\n4 Setembre 2010 a les 23:31\nJo sóc de les que també em vaig endinsar més tard dins la poesia, i si un poema és bell, no és important si rima o no.Em permeto citar un vers de William Wordswoth que diu així: "Malgrat res ens pugui retornar l'hora de l'esplendor a l'herba, a la glòria de les flors, no hem pas d'afligir-nos, perquè la bellesa sempre romandrà en el record"


Portada del curtmetratge ‘All I need is a ball’ / Font: Facebook\nAll I need is a ball és un curtmetratge basat en l’experiència personal de la futbolista freestyler Paloma Pujol. El documental, protagonitzat per la mateixa esportista, narra la particular situació en què es troba. Tot i haver estat la campiona mundial de freestyle, no pot competir a escala estatal perquè no hi ha més noies que s’hi dediquin professionalment. Per aquest motiu, el seu objectiu és crear una categoria professional abans de retirar-se.\nEl documental, que hauria d’haver vist la llum durant el confinament, es va estrenar el 9 d’octubre al Festival de Cine de Madrid. Elena Molina, directora del curt i íntima amiga de la protagonista, ens explica que es tracta “d’una carta d’amor a una de les meves amigues de l’institut, sempre m’ha fascinat com no li ha importat ser l’única noia que practicava aquest esport”. I és que la relació entre les dues traspassa la pantalla. Pujol i Molina es van conèixer durant els primers anys de l’institut i allí van forjar una gran amistat que avui en dia continua més forta que mai.\nEl curtmetratge, però, va molt més enllà de l’àmbit esportiu. La intenció de la directora era entendre i mostrar com una persona que des dels dotze anys practica una disciplina, amb trenta-tres segueix sense poder competir a escala nacional perquè no hi ha suficients dones que practiquin esport. “El que m’interessava no era explicar una història d’èxit, sinó presentar a una noia a qui no li ha importat ser l’única en practicar aquest esport, i que ha trencat infinites barreres per aconseguir-ho” argumenta Molina.\nLes xarxes socials tenen un paper fonamental en l’èxit d’aquesta història. És per això que el curtmetratge està construït a través d’escenes gravades mitjançant vídeos de WhatsApp, àudios o inclús, històries d’Instagram. “La Paloma i les noies s’estaven comunicant a través de les pantalles del mòbil, de manera que la forma més fidel d’explicar la història era a partir d’aquest material” explica la directora.\n“S’estaven comunicant a través de les pantalles del mòbil, de manera que la forma més fidel d’explicar la història era a partir d’aquest material”\n“Si no hi hagués xarxes socials, jo no hauria conegut moltes freestylers” assegura Pujol. I de fet, al documental observem com dues noies, la Paula i la Chaima, també protagonistes del curt, contacten amb la freestyler perquè han començat a entrenar a través dels seus vídeos d’Instagram. Tot plegat, demostra que plataformes com Instagram han permès connectar persones que practiquen la disciplina arreu del món, i aquest fet ha contribuït a generar un sentiment de comunitat. “Nosaltres amb l’elaboració del documental teníem el mateix objectiu, volíem crear un sentiment de comunitat atès que aquesta sensació et reconforta per seguir practicant allò que t’agrada” explica Molina.\nEn aquesta línia, Paloma Pujol, juntament amb 4 esportistes, ha creat un nou compte d’Instagram anomenat @WeAreFemaleFreestylers. Es tracta d’un comptador mundial de noies freestylers que permet interconnectar esportistes de diferents països.\nActualment, la Paloma Pujol és cinc vegades campiona mundial de footbag, un esport minoritari que consisteix a fer tocs amb els peus amb una pilota farcida de llavors o sorra, anomenada hacky sack, i evitar que caigui a terra. A més a més, també és l’actual subcampiona del món de freestyle futbol. Els seus inicis esportius, però, no van ser fàcils. A la seva terra natal, Mèxic, va haver d’aportar la identitat d’home –Javi- per poder jugar a futbol. Quan va arribar a Espanya, automàticament es va inscriure a un equip de futbol femení. “Jo vaig jugar molts anys a futbol, però mai vaig destacar. A mi, m’agradava fer tocs amb la pilota” explica Pujol. La seva mare, qui havia practicat footbag a la dècada dels setanta, no va dubtar en regalar-li els seus primers hackeys i a impartir-li les primeres lliçons.\nA la seva terra natal, Mèxic, va haver d’aportar la identitat d’home –Javi- per poder jugar a futbol.\nL’any 2015, després de guanyar el seu primer mundial, una lesió al genoll li va impedir continuar amb el footbag, per la qual cosa va començar a practicar futbol freestyle amb el cap. “Des d’un inici em vaig sentir integrada. El que em molestava era que a causa del meu estil, categoritzat com a masculí, no se li donava valor a la meva feina, en canvi, si eres una princesa fent coses d’home sí que ho feien” afirma l’esportista. I així, sense adonar-se’n, es va convertir en la primera noia espanyola en competir en aquesta disciplina, fet que va interessar als mitjans de comunicació. “Quan vaig guanyar el mundial de footbag no va tenir aquesta repercussió. L’eina dels freestyler és una pilota de futbol convencional, que tothom coneix, i això ho fa més comercial” explica la protagonista.\nA post shared by Paloma Freestyle (@paloma_freestyle) on Sep 5, 2020 at 2:16pm PDT\nEl documental evidencia com les dones a poc a poc van ocupant nous espais que també els hi pertoquen. Tot i això, en aquesta disciplina, com en moltes altres, les condicions entre competidors i competidores tampoc són igualitàries. Paloma Pujol explica com les dones només poden competir en una categoria, mentre que els homes en poden tenir fins a set. En altres ocasions, els trofeus femenins són més petits. Per aquest motiu, la protagonista anima a combatre les desigualtats. “Com més ens queixem, més aconseguim. Quan veiem que quelcom ens desagrada, hem de parlar entre nosaltres i fer una queixa organitzada” sentència l’esportista.\nTot i que cada vegada són més les noies que practiquen freestyle a Espanya, costa guanyar terreny respecte a altres països. En general, molts nens juguen a equips de futbol des dels cinc anys, en canvi, les nenes s’hi uneixen quan en tenen com a mínim nou o deu, i aquest fet dificulta el seu desenvolupament en aquesta modalitat.\nNo obstant això, Elena Molina explica que “la clau està a ocupar espais perquè així les altres noies creguin que si elles volen també hi poden estar. Elles, com a freestylers ocupen places, el mòbil i ara la pantalla del cinema”. “Si vols, pots. Fes-ho i equivoca’t, però no tinguis vergonya. Pots arribar allà on vulguis posant-li temps i ganes” declara la freestyler, i aquesta és, sens dubte, la lliçó que en podem extreure del curt.\nAnabel Vélez: “‘La Família Addams’ va ser la primera sèrie que va mostrar una parella dormint al mateix llit”\nL’únic crim de les bruixes era la llibertat


Villa Luwih Bali Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJalan Munduk Tengah, Pererenan, Canggu, Bali, Indonèsia, 80361 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Villa Luwih?\nMés informació sobre Villa Luwih\nBen posicionat a Canggu, Villa Luwih és un lloc ideal d'inici d'excursions a Bali. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Bali. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), piscina privada, connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, spa, massatge, jardí, sala de jocs. Villa Luwih és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Bali.\nPreu del desplaçament a l'aeroport: 450450 IDR


Joan Ponç, l’artista que es va enfrontar a la seva pròpia decadència\nImagineu-vos viure en un món on el cel fos completament negre\nImagineu-vos viure en un món on el cel fos completament negre i la llum, negada allà dalt, hagués de sortir de dins dels objectes mateixos per tal que els poguéssim veure. Això és el que feia Joan Ponç, un dels pintors catalans oblidats de la segona meitat del segle XX. Tota la seva vida va pintar en una habitació fosca, i de gran, es va tornar cec. La llum, als quadres i a la vida, o sortia de dins o no sortia.\nI si la llum sortia de dins, desafiant tota llei, el que apareixia pintat en el quadre no complia tampoc les normes del previst. Oracles, conjurs, màgia, dimonis, nocturnitat, surrealisme i cultura popular: la pintura de Ponç va començar sent el primer exemple de la renovació plàstica d’avantguarda després de la Guerra Civil, irrompent amb força en el panorama artístic dels anys quaranta.\nBen aviat, crítics i poetes van arribar a la conclusió que l’obra de l’artista no s’assemblava a la de ningú. “A nivell de país, Ponç està poc valorat i cal resituar-lo”, creu Marga Viza, directora de l’àrea de cultura de la Fundació Catalunya-LaPedrera. Perquè les seves obres es podran veure a La Pedrera fins al pròxim 4 de febrer, en una exposició titulada Diàbolo i comissariada per la historiadora i crítica d’art Pilar Parcerisas.\nA la seva època, Ponç era considerat grotesc perquè tot i ser trencador, no seguia cap isme concret dins les avantguardes. Malgrat això, la seva pintura és fruit del temps que li va tocar viure i les experiències que va tenir, especialment i irrevocable, la ceguera. Brossa, company amb qui Ponç va fundar la revista Dau al Set, deia: “No hi ha avançats: hi ha retardats; gent que viu a la seva època i gent que no. No sé per què, dels primers, en diuen ‘avantguardistes’”.\nAixí doncs, no podem encaixar Ponç dins de cap moviment d’avantguarda concret, però a la seva època era radicalment modern. La crítica i els historiadors de l’art qualifiquen la seva obra de màgica o d’un realisme màgic precisament pel que comentàvem al principi: a les pintures hi trobem paisatges nocturns poblats de personatges estranys –faunes, arlequins, cossos geomètrics, formes mig animals i mig humanes despullades-. Tot plegat pintat amb una barreja de tons molt foscos, sovint en contrast amb tons gairebé fluorescents.\nI per què avui en dia està silenciat, Joan Ponç, si la seva pintura és tan especial? Per diversos motius. Primer, perquè com dèiem no va entrar a cap isme i va mantenir-se fidel al seu propi estil fins al final. Això va fer que no fos classificable, per la qual cosa va acabar abocat als marges. Segon, perquè la popularitat de Dau al Set se la va emportar Tàpies, amb qui no tenien una relació del tot bona. De fet, Tàpies sempre deia que Ponç dibuixava monstres. Per acabar, Joan Ponç tenia un caràcter singular, i a més, venia de classe baixa i la burgesia catalana no va voler donar suport a les seves creacions metafísiques. “Quan es decep de Dau al Set, Ponç marxa deu anys a Brasil”, explica Pilar Parcerisas, “On ho passa malament i pinta la seva angoixa”.\nL’angoixa és, en realitat, un dels temes recurrents en l’obra en qüestió. De fet, Parcerisas apunta que l’artista buscava sempre el fons de l’ésser i intentava respondre grans preguntes, com ara què hi fa l’home al món o quina és la relació de l’home amb Déu. El germà del mateix pintor ho explica en un audiovisual que podem veure a La Pedrera, on diu que Ponç “tenia una gran urgència de Déu, es va passar la vida buscant-lo, buscant la transcendència”.\nA Joan Ponç, el surrealisme el va portar a la imaginació i la metafísica el va portar a l’ésser, per això no deixem d’endevinar figures humanes a través de tota la seva obra màgica. De fet, ell sempre va mantenir els gèneres clàssics de la pintura: el retrat, la natura morta i el paisatge, tal com recalca la comissària. Sobretot el que sempre veiem són ulls: ulls que vaticinen la seva pròpia ceguera, ulls que sovint cauen de la seva concavitat i es porten a les mans.\nDiàbolo, el nom de la mostra de La Pedrera, fa referència al sentit lúdic de Ponç, i és també el títol d’un text de Brossa del 1945, il·lustrat pel pintor en qüestió. De l’exposició, en destaquen sobretot dues peces. Per una banda, l’obra inèdita La gran pastoral. Homenatge a Joan Miró, quadre que Ponç va deixar enrotllat a Brossa abans de marxar al Brasil, i que des d’aleshores han tingut persones pròximes al poeta. Per altra banda, l’excel·lent Nocturn, quadre que plasma el viatge que J. V. Foix va fer amb els components de Dau al Set des d’El Port de la Selva a Portlligat per visitar Salvador Dalí.\nL’obra de Ponç és una batalla constant en què l’artista no fa més que enfrontar-se a la seva pròpia decadència, fins que arriba el final i ens trobem amb la darrera sentència: “Tan sols en la mort som eterns”. De fet, el que veureu a La Pedrera és el camí de la penetració de la pintura en el misteri de la vida i de la mort com a experiència. Qui no vulgui sortir trastocat, que no entri.\nEl fracàs de les arts visuals\nJoan Ferrer: Sensacions sense llicències\nSato i tanaka: Nigiris còsmics a preus terrenals


Ingressos fiscals - Altaveu el diari digital d'Andorra\n03/02/2020 (09:30 CET)\nL’impost de societats és el que s’aplica sobre els beneficis obtinguts per les societats mercantils (empreses) i a Andorra el seu tipus impositiu es del 10%. El Govern d’Andorra va ingressar, en el període des de l’any 2012 al 2018, 206 milions d’euros en concepte d’impost de societats.\nEl sector financer, que diu que representa el 20% del PIB i Govern d’Andorra ho reconeix com a cert, en el mateix període de temps va aportar al Govern d’Andorra 59 milions d’euros en concepte d’impost de societats, que representaria el 29% del que ha recaptat Govern en el mateix període per aquest concepte.\nEls diferents governs han demostrat una gran capacitat en incrementar la despesa (és fàcil ser generós amb els diners de tots), cap sensibilitat i solidaritat social a l’hora d’incrementar els ingressos, i molt poca imaginació en ambdós casos\nAixò voldria dir que la contribució del sector financer a l’erari públic és superior al seu pes a l’economia andorrana, fet que no semblaria massa just, però que es molt possible que no desperti cap mena de solidaritat ni compassió per part de ningú.\nPerò si es miren més detalladament les xifres, en el mateix període de temps, anys 2012 – 2018, els bancs (sense BPA) van obtenir uns beneficis de 972 milions d’euros, dels que 70 milions els van haver de pagar en concepte d’impost de societats, i d’aquests solament 59 milions d’euros han estat recaptats pel Govern d’Andorra i els altres 11 milions d’euros van estar abonats a les administracions dels territoris on s’han obtingut aquests beneficis. Curiosament hi ha un banc que als anys 2017 i 2018 va pagar solament el 30% del seu impost de societats a Andorra, i l’altre 70% el va pagar a les administracions d’altres jurisdiccions; i no sembla que hagi de ser una tendència passatgera.\nAmb aquest panorama, sorgeixen alguns dubtes i algunes preguntes:\nAquests 70 milions d’euros representarien el 7,2% dels beneficis generats, i el que han pagat a Andorra és el 6% dels beneficis, si el tipus impositiu de l’impost de societats es del 10%, quin es el tipus real pel que ha tributat aquest sector d’activitat?\nSi els bancs tenen un tipus efectiu del 6-7% de l’impost de societats, i estan contribuint amb el 29% del recaptat, quin es el tipus impositiu real de l’impost de Societats. A una tributació mitjana del 7%, el recaptat per Govern representaria uns beneficis de 450 milions d’euros, l’equivalent al 17% del PIB, i representaria més del doble de la mitjana de la UE. Potser seria interessant revisar les desgravacions que permeten aquests tipus impositius.\nSobre els 11 milions d’euros que els bancs van tributar a l’exterior, quins convenis de doble imposició s’han signat i en quines condicions, per que la lògica seria que aquest import s’hauria hagut de tributar a Andorra\nEn relació amb l’impost de societats pagats per l’entitat financera a administracions d’altres jurisdiccions en el període 2017 – 2018, serien uns 9 milions d’euros, i per fer-se una idea del que representa, seria un import equivalent al cost de la Remuneració bàsica i altres remuneracions del Govern i alts càrrecs de l’administració central més les respectives cotitzacions de la Seguretat Social.\nEls diferents governs han demostrat una gran capacitat en incrementar la despesa (és fàcil ser generós amb els diners de tots), cap sensibilitat i solidaritat social a l’hora d’incrementar els ingressos, i molt poca imaginació en ambdós casos. El marc pressupostari del 2020–2023 presentaria uns dèficits que no els deixaria marge per renunciar a aquests tributs a favor d’altres administracions.\nSeria una bona oportunitat per demostrar algun fet positiu en aquest sentit, i no haver de recórrer, com sempre, als mes dèbils.


19/09/2018 | InfoCampus\nLa Comissió de titulació de grau la presideix la vicedirecció nomenada a aquest efecte pel Rectorat. La comissió ha de triar entre els seus membres la persona que exercirà la secretaria.\nLa Comissió de titulació de grau ha d'estar formada per la vicedirecció, per una representació del professorat que imparteix docència en la titulació i per una representació de l'estudiantat. La seua composició és la següent:\na) La coordinació dels cursos de grau, triada preferentment entre el professorat de la titulació que imparteix docència en el curs respectiu.\nb) La coordinació de les pràctiques externes.\nc) La coordinació dels programes de mobilitat.\nd) Una persona en representació de l'estudiantat triada entre les delegacions i subdelegacions dels grups del grau.\ne) L'ESTCE incrementarà el nombre de membres per a garantir la representació adequada dels departaments implicats.\nLa coordinació del Treball de Final de Grau recau preferentment en qui coordine quart curs, però la comissió de cada grau pot assignar aquesta tasca a qui coordine les estades en pràctiques, si ho estimen convenient.\nLes persones responsables de la coordinació de cadascun dels cursos del grau, de les pràctiques externes, dels programes de mobilitat i del treball de finalització de grau els designa la Junta de Centre a proposta de la vicedirecció, i els nomena el Rectorat.\n6. Els membres de l'apartat 3.e) d'aquest article els nomenarà la Junta de Centre, a proposta dels departaments, escoltada la vicedirecció corresponent.\n7. La composició actual de cada comissió de titulació de grau de l'ESTCE es reflecteix en el catàleg que constitueix l'annex III. Qualsevol canvi en la composició d'alguna de les comissions de titulació ha de ser ratificada en Junta de Centre per una majoria simple dels vots emesos.\n8. Si no es disposa res en sentit contrari, la durada dels càrrecs previstos en aquest article s'ha d'acomodar a la durada del càrrec de la persona que ocupa la direcció.\n9. Les comissions de titulació de grau es convocaran sempre que la vicedirecció corresponent ho considere oportú o quan ho demane una quarta part dels seus membres.\nb) Coordinar els ensenyaments de les matèries impartides en el títol, especialment en aspectes com les competències que s'han de complir, les modalitats organitzatives o les tècniques d'avaluació i distribució del volum de treball de l'estudiantat entre les assignatures de cada curs acadèmic.\nd) Designar els tribunals que han d'avaluar els treballs de final de grau.\ne) Organitzar acadèmicament la realització de les pràctiques externes i els intercanvis d'estudiantat amb títols equivalents d’altres universitats.\nf) Proposar i gestionar la planificació docent, vetllar per la correcta execució i resoldre les incidències i reclamacions en el desenvolupament de l'activitat docent de la seua titulació.\ng) Proposar a la Junta de Centre l'assignació de les matèries a les àrees de coneixement, d'acord amb els criteris establerts per aquesta comissió.\nj) Realitzar un seguiment del desenvolupament dels plans d'estudis i responsabilitzar-se del control i millora del sistema de garantia interna de qualitat que s'haja establert en el títol.\nl) Revisar i analitzar la informació sobre els resultats del títol transmesa per la coordinació de curs i la vicedirecció i proposar, si escau, accions de millora, que s'han de comunicar als departaments, al professorat corresponent i informar a la direcció de l'ESTCE.\nm) Les funcions de la comissió de titulació de grau en el cas d'assignatures i aspectes compartits han d'assumir-se, si escau, per la Comissió de coordinació intergraus.\nn) Qualsevol altra competència que li delegue la direcció o li confereixen els Estatuts i les normes de desenvolupament i totes les funcions que possibiliten la coordinació del pla d'estudis.


Enviat per anna.sanchez el 18 October 2017\nAquest cap de setmana Colectic participa, per quart any consecutiu, a la Fira d'Economia Solidària de Catalunya, organitzada per la Xarxa d'Economia Solidària! Aquesta edició ens fa especial il·lusió perquè ens presentem amb la nostra nova marca, Colectic. Tenim moltes ganes d'explicar a les persones visitants i altres expositores el nostre procés de transformació d'Associació per a Joves Teb a Colectic i ensenyar a tothom el nostre nou material gràfic.\nDurant tot el cap de setmana podreu visitar el nostre stand, que s'ubica a l'eix tecnològic de la fira, la TecnoFESC. En aquest espai trobareu diverses iniciatives que treballen cada dia construint i difonent una tecnologia al servei de les persones i no de les multinacionals. Projectes que, com el nostre, també aposten pel programari lliure, per la reutilització i la sobirania tecnològica.\nI què hi farem a la fira?\nDivendres a les 17h ens trobareu a una activitat d'intercooperació amb altres organitzacions expositores. Les companyes de Coòpolis, Pam a pam i la comissió d'Intercoperació de la Xarxa d'Economia Solidària ens han convidat per explicar el nostre projecte en relació al nostre treball comunitari amb joves del Raval en relació a les TIC, com a eina d'apoderament individual i col·lectiu. A la taula hi participaran també La Fusteria Col·lectiva de Can Batlló, les Comunitats Autofinançades i Biciclot, que també compartiran amb el grup la seva experiència.\nDissabte d'11 a 12.30h organitzem un taller gratuït adreçat a nens i nenes a partir de 7 anys sota el títol "Construeix les teves ulleres de realitat augmentada". Es tracta d'una activitat lúdica que on els i les petites participants podran veure el món d'una forma molt diferent a través d'ulleres que construiran ells mateixos. A més, al final de l'activitat podran endur-se les seves cardboards personalitzades!\nA partir de les 12.30 explicarem el nostre projecte en una xerrada llampec (5 minuts) a l'espai TecnoFESC.\nI, per últim, durant tot el cap de setmana podràs passar-te pel nostre stand i convertirem la teva fotografia a codi ASCII. Després farem un àlbum amb totes les imatges, que compartirem a través de les nostres xarxes socials!


La HBO prepara una adaptació de la guanyadora a l'Oscar a millor pel·lícula\n2 min. Barcelona 11/02/2020 14:09\n260x366 Mark Ruffalo / SUZANNE TENNER Mark Ruffalo / SUZANNE TENNER\nL'actor Mark Ruffalo, conegut pel gran públic per haver sigut Hulk a la saga Vengadores, està negociant ser el protagonista de l'adaptació que prepara la HBO de la pel·lícula sud-coreana Parásitos en format minisèrie, segons ha avançat el portal nord-americà Collider. En el projecte hi participen el director de la cinta original, Bong Joon-ho, i el cineasta Adam McKay, responsable de pel·lícules com El vicio del poder i productor de la sèrie Succession (HBO), guanyadora del Globus d'Or al millor drama.\nLa notícia sobre la possible participació de Ruffalo arriba un dia després que Parásitos fes història convertint-se en la primera cinta de parla no anglesa que guanya l'Oscar a la millor pel·lícula. El film es va endur tres premis més: millor direcció, millor guió original i millor pel·lícula internacional.\n"Quan vaig començar a escriure el guió de la pel·lícula vaig acumular moltes idees clau que després no vaig poder incloure en el film. Així que totes aquestes idees estan guardades al meu iPad i el meu objectiu amb la minisèrie és crear una pel·lícula de sis hores", va explicar Bon Joon-ho quan es va anunciar l'adaptació. Segons Collider, però, la producció de la minisèrie no començarà fins a l'any vinent, ja que McKay està compromès en altres projectes.\nActualment Ruffalo ja té en cartera un altre projecte amb la HBO, la minisèrie La innegable verdad, en la qual interpreta una parella de bessons. Basada en una novel·la de Wally Lamb, la ficció narra la vida d'una saga familiar durant l'última meitat del segle XX.


València, seu per un dia de la investigació del càncer infantil - À Punt\nValència, seu per un dia de la investigació del càncer infantil\nProfessionals d'oncologia pediàtrica proposen crear una xarxa d'informació nacional de recerca en aquesta malaltia.\n26 de febrer 2019 - 23:01\nLa I Jornada APU sobre investigació del càncer infantil a Espanya ha aplegat a València els equips responsables de les investigacions d'oncologia pediàtrica més importants de l'Estat. Entre les conclusions principals de la trobada s'ha proposat la creació d'una xarxa d'informació nacional d'investigació en càncer infantil. L'Institut d'Investigació Sanitària La Fe ha sigut l'escenari triat per a aquesta cita científica, on s'ha debatut sobre el present i el futur de la investigació oncològica.\nEls participants pertanyen a 25 projectes finançats per l'Associació Pablo Ugarte, APU, una iniciativa privada del pare de Pablo, un xiquet que va morir a causa del càncer fa uns anys.\nUn dels projectes presentats és el de la científica de La Fe María José Herrero, que ha explicat als micròfons d’À Punt Mèdia que investiga com aconseguir personalitzar per a cada pacient el medicament més adequat perquè siga tan eficaç com siga possible i el menys tòxic per al cos.


L’alt risc d’incendis no atura de créixer a les Illes Balears\nL’augment del combustible vegetal per la manca de gestió del bosc s’incrementa cada any\nPalmaEl risc d’incendis forestals no atura de créixer a les Balears perquè la manca de gestió del bosc fa que cada any s’acumuli més combustible vegetal, segons explica el degà del Col·legi d’Enginyers Forestals a les Illes Balears, Oriol Domènech. “Malgrat que la primavera ha estat menys seca que altres anys i que l’estat d’alarma ha reduït les negligències, el factor estructural perquè es produeixi un incendi és igual que l’any passat o pitjor”, assenyala l’enginyer forestal, i afegeix que la crisi climàtica no fa més que agreujar la situació.\nFins dia 15 de juliol hi ha hagut 35 focs a les Balears: 15 a Mallorca, 2 a Menorca, 10 a Eivissa i 8 a Formentera, segons la darrera estadística actualitzada de l’Institut Balear de la Natura (Ibanat). Aquests incendis han afectat un total de 27,54 hectàrees. Però el 89% dels focs d’enguany ha cremat menys d’una hectàrea. “Un incendi que afecti menys de 30 hectàrees no em preocupa tant, el problema són els grans, com el d’Andratx, que poden destruir molt de territori”, comenta Domènech. A més, afegeix que, malgrat que fins ara “hem registrat pocs incendis”, l’estadística “pot canviar completament” en un dia. Bastaria que hi hagués vent, molta calor i humitat perquè el foc es propagàs amb gran intensitat, adverteix.\nPer evitar els grans focs, el degà creu que cal potenciar la gestió forestal, però “sent realistes”. Amb els mitjans i recursos disponibles es pot ajudar que els propietaris puguin recuperar les marjades i els camins ara coberts de vegetació. També, diu, és necessari que les explotacions agràries siguin rendibles perquè els propietaris recuperin els cultius i facin podes. L’enginyer considera que els ciutadans, en menor mesura, tenen la capacitat de reduir els incendis consumint productes locals, per a l’elaboració dels quals s’hagin de mantenir els terrenys agrícoles de manera tradicional.\nA més, en el cas d’habitatges que estiguin envoltats de zones que es poden cremar, com ara un pinar, l’enginyer recomana garantir un perímetre exterior de seguretat. De fet, l’article 77 de la Llei agrària permet que els ajuntaments es puguin encarregar del manteniment d’aquestes franges de seguretat, que han de tenir un radi mínim de 30 metres d’amplada en el cas d’habitatges unifamiliars. L’objectiu és que es trenqui la continuïtat de la vegetació, de manera que es freni el foc en cas que hi hagi un incendi a prop d’una casa.\nUna primavera calorosa i plujosa\nLa primavera d’enguany ha estat la més càlida de la història recent, segons el darrer informe sobre l’estat del clima elaborat pel meteoròleg i membre del Laboratori Interdisciplinari sobre Canvi Climàtic de la Universitat de les Illes Balears Agustí Jansà. Això és atribuïble a la crisi climàtica almenys en un 50%. La resta es deu a la situació meteorològica de les Illes. Les precipitacions han estat més abundants que normalment en aquesta època. Mallorca ha estat l’illa més plujosa i Eivissa, la més seca, sense incloure-hi Formentera. D’altra banda, l’abril ha estat “extraordinàriament” plujós; el març, relativament plujós, i el maig, més sec, segons les conclusions de l’informe.\nincendis INCENDIS FORESTALS boscos