Un recorregut per la gastronomia i vi de Menorca, amb Baleària\nInfografia - Viatge enogastronòmic a Menorca amb Baleària | Jordi Català\nLa naviliera convida a gaudir d'un maridatge menorquí a base de la caldereta de llagosta i una copa de Sa Forana Blanc\nJa tenim l’estiu aquí. Dies de sol, d’aire lliure i de desconnexió que se sumen a les ganes de recuperar l’anhelada llibertat de poder fer maletes i gaudir d’una escapada sense límits. Baleària ofereix per aquests dies la descoberta de totes aquestes sensacions a partir de sortides diàries entre els ports de Barcelona i Ciutadella. Així, posa a disposició del viatger una ruta amb el Fast Ferry que en tan sols quatre hores connecta les dues ciutats, i permet gaudir d’experiències molt diverses, algunes de les quals, de caire enogastronòmic. En el nostre somni d’avui, pugem sobre un d’aquests vaixells, i ens deixem endur per les ganes de tastar una caldereta de Llagosta, ben acompanyat per un vi d’un celler menorquí, el blanc de Sa Forana.\nSi hi ha un plat que avui dia s’identifiqui amb la illa de Menorca, aquest és la caldereta de llagosta. Un plat d’origen humil, nascut a les barques dels pescadors que amb el pas del temps i a mesura que la llagosta local, en especial la llagosta vermella o llagosta de roca, s’ha anat valorant, sobretot a partir de mitjans del segle XX amb l’arribada dels turistes, ha esdevingut un plat de luxe. La captura massiva que s’ha fet d’aquest crustaci l’ha portat gairebé a la desaparició i és per aquest motiu que ara mateix és una espècies protegida i la seva pesca està controlada, només permetent-se la captura d’exemplars adults –la mida ha de superar els 19 cm– durant el període de març a agost. Aquest fet ha motivat que la caldereta de llagosta cuinada amb exemplars frescos sigui un plat estacional.\nInfografia – Viatge enogastronòmic a Menorca amb Baleària | Jordi Català\nSi bé és una recepta que es cuina arreu de l’illa, els restaurants que li han donat més fama són els ubicats al poble de Fornells, situat a la zona nord de l’illa de Menorca, sobretot arran que hi anés a menjar-la de manera habitual la família reial espanyola, quan era de vacances a les Illes Balears. La caldereta de llagosta pren el seu nom de l’utensili que es fa servir per cuinar-la, la caldera, que en els vaixells era de ferro fos. Quan aquest plat es va començar a servir en els restaurants alguns d’ells la van cuina amb cassoles de fang, el recipient més comú avui.\nEl secret d’un bona caldereta és tallar la llagosta, que si podem la triarem femella i que porti ous, sempre en viu, sobre una taula de fusta que possibiliti recollir-ne la sang i els altres elements que emanen un cop es talla. Per cuinar-la hi ha tantes receptes com cuiners la preparen. Un cop cuinada cal deixar-la reposar de 4 a 5 hores per tal que es confiti bé la llagosta amb el caldo.\nLa caldereta de llagosta és un plat d’intens però delicat a la vegada, les notes salines i iodades que li aporta el cap juntament amb dolçor de la carn de la cua i l’acompanyament del sofregit de verdures formen un conjunt equilibrat i deliciós que demana ser acompanyat d’un vi amb prou força com per netejar la boca però amb prou sensibilitat per combinar-se amb el plat sense fer-li perdre protagonisme.\nEl Sa Forana blanc 2020 del celler Sa Forana de Sant Climent, un vi de la Terra de la Illa de Menorca, molt adient per acompanyar amb èxit una caldereta de llagosta. Elaborat amb chardonnay de vinyes velles al que li afegeixen un petit percentatge de premsal blanc. La bona acidesa que presenta aquest vi, viva i ben present, aporta frescor i juntament amb la textura untuosa que li aporta al vi el pas de botes de roure francès, formen un conjunt que sap acompanyar amb eficiència la caldereta de llagosta.\nBaleària, empresa líder en les connexions amb Balears\nBaleària és l’única naviliera amb rutes interinsulars a les quatre illes de les Balears, a més a més de ser líder en transport de passatge, vehicles i mercaderies en les connexions amb l’arxipèlag. La companyia també opera a les ciutats autònomes de Ceuta i Melilla, i uneix Canàries amb la Península. En l’àmbit internacional, ofereix serveis al nord d’Àfrica (Marroc i Algèria) i connecta els Estats Units amb les Bahames.\nL’aposta de Baleària per les energies netes respon a criteris de responsabilitat social i rendibilitat econòmica. Així, la naviliera, que és pionera en l’ús de gas natural, treballa per assolir l’objectiu de 0 emissions mitjançant projectes d’energia renovable, com l’hidrogen i el gas renovable. La naviliera té un pla d’inversió de 380 milions d’euros en una flota de nou ferrys a gas natural, un combustible que redueix les emissions a l’atmosfera.\nLa naviliera es defineix com una empresa ciutadana i responsable, que s’implica en el desenvolupament social i econòmic dels territoris que uneix i en el benestar dels seus habitants. El grup té una plantilla estable de més de 1.500 persones, que treballen en els 6 països on opera i en els seus 29 vaixells.


semprecorrent...: d’agost 2018\nL’any passat amb en Jaume quan ens vam assabentar que als 6 pics més emblemàtics de la Vall d’Ordino hi havien col·locat un Estripagec (element cultural, simbòlic i històric) i que qui pugés almenys 5 d’aquests 6 pics tenia premi, ens vam proposar pujar-los tots 6 d’una tirada. No pel premi, sinó pel recorregut resultant de la unió dels 6 pics que ens semblava d’allò més atractiu. Aquest any hem volgut donar-hi un quart de volta més al recorregut i a veure si érem capaços de fer uns quants pics més que l’any passat i des pas fer un “Tato”. Tot seguit us explico en què consisteix això de fer un “Tato” en el nostre vocabulari:\n...Aquest mes de juny, quan estàvem fent el tram d’Eufòria entre Ordino i Arcalís, anàvem veient al rellotge que el valor dels dos primers dígits del desnivell era superior al dels dos dígits de la distància. A mesura que anàvem avançant, aquesta diferència s’anava mantenint i ens preguntàvem qui guanyaria si la distància o el desnivell. Quan ja ens anàvem acostant al final cada cop semblava més clar que guanyaria el desnivell, fins al punt que quan en Jaume va veure clar que guanyaria el desnivell em va dir: “Ni el tato, nanu, en aquest desnivell no el guanya ni el tato”. Efectivament, vam fer 45,8 km i 4.850 m+ (45 < 48). Des de les hores, per nosaltres fer un “Tato” és això. La gràcia de fer un “Tato” és que és sinònim de caminar molt. Òbviament, els pendents per poder assolir un “Tato” han de ser més que considerables, així que poc es pot córrer amb aquests pendents. I això és precisament el que busquem. Haver de caminar tant com es pugui. Així que acabem confeccionant el recorregut amb totes aquests premisses:\n1.- Un traçat del màxim encant.\n2.- Un traçat amb lògica, és a dir, un track “rodonet” (res de “ratoneres” que donen un munt de voltes en una mateixa zona per acumular el màxim desnivell).\n3.- Pujar un bon grapat de pics.\n4.- Fer un “Tato”.\nDoncs com és habitual en nosaltres, amb el gps al canell i amb la “jefa” (La Boira) dirigint l’equip, en Jaume i un servidor, quan són les 3 h de la matinada, arranquem del poble d’Arans.\nPassem pel Coll d’Ordino amb una lluna gairebé plena. Assolim el Casamanya (1r), on l’inici d’un nou dia, ens fa posar els guants. 14,9 km i 1.864 m+. De moment un “Tato” amb tota regla. Fem el Coll d’Arenes i tota la impressionant carena que uneix els pics de L’Estanyó (2n), La Cabaneta (3r) i La Serrera (4rt). A Sorteny parem a menjar una mica i continuem.\nPujant per la Vall de Rialp, a l’esquerra ens queda el Pic de Besalí (5è). Aquest no té Estripagec i l’any passat no el vam fer. Tot i així, com que no podem deixar escapar la panoràmica que hi ha en el últim tram de carena fins arribar al pic, l’afegim a la llista. Baixem a la Portella de Rialp i pugem al Pic de la Font Blanca (6è). Portem 9:30 h i han passat volant. Com va dir en Josep Pera un dia, “...a Andorra el sistema mètric decimal funciona d’una altra manera...” i jo crec que el rellotge també avança molt més ràpid que en la resta del planeta. Portem prop de 10 h i sembla que faci un moment quan sortíem d’Arans. Que ràpid córrer el rellotge quan s’està tan a gust, per Déu. 34 km i 4.050 m+. El “Tato” segueix viu!\nA Arcalís hi tenim la base de vida. L’Albet@, que amb la Núria han anat a fer una volta per la zona coincident amb el nostre recorregut, ens ha deixat la furgo sobre el track per tal de fer-la servir d’avituallament. Mengem, omplim bidons i continuem. Com que encara ens queda molta feina, La Boira també té el seu avituallament.\nBaixant del Pic de Cataperdis (7è) tinc una mica de davallada anímica. Se’m ajunta una digestió costosa, una mica de son que em vol fer la punyeta i que veig q venir que el temps total que hi haurem d’invertir se’ns en està anant de les mans. Veig que hi estarem entorn a les 18 h i així li comento a l’Albet@ quan ens creuem. Justament ens creuem en el meu pitjor moment i l’Albet@ ràpidament se’n adona. Pugem al Pic de la Burna (8è) i al Pic de Les Fonts (9è) i em torno a refer. Bé, ja tornem a estar en sintonia. Tot torna a la normalitat. Guay! Seguim!\nUn cop als peus de l’últim pic de la jornada, li dic a en Jaume “Ara sí, que sí. Ara sí que toca posar tota la carn a la graella”. Ens bevem una Coca-Cola que hem agafat de la furgo, mengem una mica i encarem la pujada dels Malhiverns que ens fa tractar al Pic de Comapedrosa (10è) de vostè. I com puja, la mare que el va parir! Fa una estona quan em parat un moment, La Boira s’ha ajagut i li he dit a en Jaume que sembla que per fi començàvem a cansar-la. Doncs, els crits d’una marmota fan que surti disparada de cara amunt com si no hi hagués demà. Rectifico. Això de començar-la a cansar, res de res... Tela!\nArribem a l’últim pic de la jornada amb molt mal temps. Molta boira i un cel molt insegur que deixa escapar alguna gota. Interessa perdre alçada ràpid. Això sí, amb un “Tato” que treu foc pels queixals. 52 km i 6.050 m+.\nDe camí cap al Refugi del Comapedrosa, amb una méteo que no pinta massa bé i un rellotge que se’ns en ha anat totalment de les mans, decidim fer un petit canvi del recorregut inicial i, d’aquesta manera, guanyar algun minut. Inicialment des d’Arinsal volíem pujar fins a les Bordes dels Prats Nous per arribar seguidament al Coll de Cases, però decidim arribar-hi seguint el GR11, amb la qual cosa ens estalviem algun m+.\nI una jornada així no pot acabar de qualsevol manera, així que la rematem amb una última pujada des d’Arinsal fins al Coll de Cases de 500 m+. Aquí, sota una lleu pluja, toca tornar a encendre el frontal. En Jaume es posa tirar del carro. Menys mal, perquè a hores d’ara comença a convenir. Menys mal que en Jaume sempre està a punt per tirar del carro quan convé.\nÚltim coll del dia. 62,5 km i 6.600 m+. Se’ns escaparà el “Tato” ara al final?!?! Hòstia, no fotis! Últims metres i tot apunta que el “Tato” ja és nostre. Tot apunta que el “Tato” no se’ns escapa. I així és, finalment 65 km i 6.600 m+ i “Tato” a la saca. Això sí, acabem necessitant 18:37 h per acabar assolint el “Tato”. Això sí, hem caminat molt, que és el que volíem. Hem gaudit d’un recorregut d’un gran encant que era el principal propòsit. Hem viscut una altra de les nostres grans jornades amb en Jaume i La Boira, que és el que sempre perseguim. Com dic jo, 18:37 h que se’n van directe a la caixa de pi. Qualsevol dia d’aquests rebentarà ;-)\nAquí teniu el track de la ruta, 100 % recomanable!\nPublicat per semprecorrent a 17:27 1 comentari:\nPublicat per semprecorrent a 21:21 2 comentaris:\nPublicat per semprecorrent a 20:19 2 comentaris:


Senyor de les mosques - William Golding\nGolding, William. Senyor de les mosques\nBarcelona: Edicions 62, 1983\nCol·lecció El Cangur, 74\nSenyor de les mosques és una història dura i crua sobre uns nois anglesos que naufraguen i sobreviuen en una illa solitària. Tots ells eren fills de bones famílies britàniques, que cantaven en el cor de l’escola, que havien après al col·legi els principis elementals de l’educació anglesa, que sabien que a les cinc s’ha de beure te tot encartonadament, però esdevenen uns perfectes salvatges en poc temps. Tot el brillant vernís amb el qual la societat civilitzada decora els seus cadells s’havia fos en contacte amb el sol, la por, l’aire i la soledat. Tal com passa al món dels adults quan la por fa sorgir la irracionalitat dissimulada sota un fals civisme.\nEl noi de cabells rossos va deixar-se relliscar pels darrers pams de roca i anà orientant-se cap a la llacuna. Tot i que s’havia tret el suèter escolar que ara arrossegava amb una mà, la camisa grisa se li enganxava al cos i els cabells se li encastaven al front. Al seu entorn, el llarg entrant que s’esclafava contra la selva era com un bany de vapor. Avançava dificultosament de quatre grapes entre les plantes enfiladisses i els troncs caiguts quan un ocell, una visió vermella i groga, s’enlairà amb un crit malèfic al qual un altre crit féu immediatament ressò.\nEra prou gran –tenia dotze anys i mesos- per a haver-se desprès de la prominent grossor de la infància i al mateix temps no prou entrat en l’adolescència per a sentir-se desmanegat. Ara es podia veure que tenia les espatlles prou amples i robustes per a ésser un boxejador, però la seva boca i els seus ulls tenien un no sé què de dolç que revelava la seva bondat.\n- Com voleu que ens rescatin si no fem les coses ben fetes i comencem pel començament?\nEl primer ritme al qual s’acostumaren fou el del lent progrés de l’aurora al capvespre sobtat. Acceptaven les satisfaccions del matí, el sol brillant, la mar subjugadora i l’aire agradable, com un temps durant el qual era bonic de jugar i la vida resultava tan plena que l’esperança ja no era necessària i, per tant, podia ésser oblidada.\nTot d’una, mentre avançava prop de l’aigua, va sentir-se envaït per un sentiment d’estranyesa. S’adonà que comprenia l’avorriment d’aquella vida, on tot era una improvisació i on es passava una bona part del dia vigilant els propis peus.\nRalph va bellugar-se impacientment. La cosa més empipadora era que el cap havia de pensar, de reflexionar. I l’ocasió de fer-ho passava sense que us n’adonéssiu, de manera que al capdavall us vèieu obligat a decidir fos com fos. Això obligava a pensar, perquè el vostre pensament era una cosa valuosa que aconseguia resultats...\n- (...) No deveu pas voler que ens passem la vida espantats, oi? La vida –va dir expansivament- és científica; això és. D’aquí a un o dos anys, quan la guerra s’haurà acabat, arribaran a Mart i tornaran. Sé que no hi ha cap bèstia, vull dir amb urpes i tot això... i també sé que la por no existeix.\nEl Porquet feu una pausa.\n- Com no sigui...\nRalph es va bellugar, inquiet.\n- Com no sigui què?\n- Com no sigui que ens espantem de la gent. (...)\n(...) El món, el món comprensible i sotmès a lleis, es feia fonedís. Abans havia estat això i allò; i ara... el vaixell se n’havia anat.\n- (...) De què serveix que parlin en Simon, en Bill o en Walter? Ja és hora que alguns comprenguin que han de callar i deixar que els altres decidim...\nOna darrera ona, Ralph anà seguint l’ascensió i la caiguda fins que la immensitat del mar li enterbolí el cervell. Aleshores, gradualment, la massa gairebé infinita de l’aigua, l’obligà a prestar-hi atenció. Aquí hi havia la divisió, la barrera. A l’altra banda de l’illa que el migdia omplia de miratges i que la llacuna defensava com un escut, era possible de somniar en el rescat; però aquí, davant la brutal obstinació de l’oceà inacabable, hom se sentia derrotat, sense defensa, condemnat...\nCellajunt, va quedar-se mirant la barreja negra i blanca de caps de branca no cremats que hi havia en un costat. Va tractar de fer-se entendre.\n- Tinc por.\nVa veure que el Porquet aixecava la vista. Va afegir precipitadament:\n- No vull dir de la bèstia. És a dir, també. Però ningú més no es fa càrrec d’això del foc. Si algú et tirés una corda quan t’ofegues... Si un metge et digués pren això perquè si no t’ho prens et moriràs... ho faries, oi? No és veritat?\n- Ben cert que sí.\n- I ells no se’n fan càrrec. No ho comprenen. Sense el senyal, ens morirem aquí. Mira!\nUna onada d’aire ardent vibrava entre les cendres però no es veia ni gota de fum.\n- Nosaltres no podem mantenir un foc encès. I a ells tant els fa. I a més a més... –Mirà intensament la cara suada del Porquet-. I encara pitjor: de vegades també tant me fa a mi mateix. Imagina’t que em torno com els altres... que me’n desinteresso. Què farem, llavors?\nEl Porquet es va treure les ulleres, profundament trasbalsat.\n- No ho sé, Ralph. Cal que no ens desanimem. És el que farien els grans.\n- Què hi fas aquí, tot sol? No et faig por?\nSimon va moure el cap.\n- Ningú no et pot ajudar. Només jo. I jo sóc la bèstia.\nLa boca de Simon aconseguí de pronunciar unes paraules en veu alta:\n- Un cap de porc en una estaca.\n- T’imaginaves que la bèstia era una cosa que podia ser perseguida i morta! –digué el cap. Un segon o dos, el bosc i tots els altres indrets foscos ressonaren amb la paròdia d’aquella rialla-. Ho sabies, oi? Que sóc una part de tu? Molt pròxima, molt! Que sóc la raó que fa que no hi hagi sortida? Que fa que les coses siguin com són?La rialla va tornar a vibrar.\n- Apa –va dir el Senyor de les Mosques-. Torna-te’n amb els altres i ens oblidarem de tot això.\nRalph gemegà dèbilment. Tot i que estava molt cansat no li era possible de relaxar-se ni de dormir per por de la tribu. No seria possible avançar decididament cap al fort, dir “vinc en so de pau”, riure com qui no dóna importància a la cosa i dormir entre els altres? Fer veure que encara eren nois, col·legials que havien dit “sí, senyor” – i duien gorres? La llum del dia podia haver-lo contestat afirmativament, però la fosca i els horrors de la mort deien que no. Allà ajaçat en la foscor, sabia que era un fora-la-llei.\n(...) Les llàgrimes li ompliren els ulls i uns sanglots el sacsejaren. Va cedir-hi per primera vegada des que eren a l’illa, endut per uns grans espasmes convulsos que semblaven desarticular-li el cos. El seu plor s’aixecava sota el fum negre que cobria l’arrasament de l’illa; i els altres nois, contaminats per la seva emoció, també començaren a retorçar-se i a plorar. Entre ells, brut, amb els cabells embullats i el nas ple de mocs, Ralph plorava el final de la innocència, les tenebres del cor de l’home i la caiguda a través de l’aire d’aquell amic prudent i sincer que es deia Porquet.\nLlegir llibres, Un racó per llegir,\nWilliam Golding, la condició humana..., ...i les nostres motivacions, sensacions, Lideratge, ja ho va dir un savi, què t’emportes a una illa deserta, la importància de la bona traducció, Lost?, El senyor de les mosques\nEspanyol, espanyol, portuguès, anglès\nL'home-llop - Boris Vian\nLa jornada de un escrutador - Italo Calvino\nLa llegenda del sant bevedor - Joseph Roth


Famílies i estrangers guanyen quota en la compravenda d'habitatges durant 2015\nFamílies i estrangers guanyen quota en la compravenda d'habitatges el 2015 per segon any. Segons l'anuari immobiliari 2015 del Col·legi de Registradors, les compravendes d'habitatges realitzades per les famílies van representar el 87,3% de totes les operacions efectuades en 2015, fet que suposa un 2,6% més, alhora que la compra de pisos per estrangers va marcar un nou màxim històric a l'copar el 13,18% del total de transaccions.\nL'Estadística Registral Immobiliària mostra la creixent importància dels compradors estrangers en el mercat de l'habitatge. En concret, les seves adquisicions d'habitatge van representar de mitjana anual el 13,2% de totes les operacions registrades el 2015, sumant el setè any consecutiu de creixement des del 4,2% de 2009, que va marcar el punt més baix. D'aquesta manera, la compra d'habitatge per estrangers ha mantingut la seva "favorable evolució" durant l'any 2015, donant lloc a un nou màxim històric interanual de compra d'habitatge per estrangers a situar-se per sobre del 13,01% de l'any 2014.\nPer comunitats autònomes, la participació de ciutadans estrangers s'observa especialment en les àrees geogràfiques turístiques per excel·lència: Balears (35,6% del total de compravendes realitzades a la comunitat són protagonitzades per estrangers), seguida de les Canàries (28,1%) i la Comunitat Valenciana (26,4%). Com a contrapunt, amb menor presència d'estrangers en les transaccions, se situarien Galícia (0,6%), Extremadura (0,8%) i Castella i Lleó (1,4%).\nDesprés de les recents reformes legislatives que possibiliten la concessió de permisos de residència a estrangers que realitzin una o diverses adquisicions immobiliàries per un import conjunt igual o superior a 500.000 euros, l'anuari inclou una segmentació en aquest sentit. Aquestes operacions d'habitatges d'elevat valor han suposat el 5,2% del total de compravendes realitzades per estrangers, similar a 2014 i superior al 4,7% de 2013. D'elles, el 62% han estat de ciutadans comunitaris i el 38% restant de no comunitaris, amb un descens sobre 2014, any en el qual aquests últims van arribar el 44,9%. Per regions, destaca de nou Balears, amb el 16% d'operacions per sobre de 500.000 euros.\nL'Anuari de l'Estadística Registral Immobiliària analitza també la utilització de l'habitatge com a bé d'inversió o d'ús, a través del temps mitjà de possessió dels seus propietaris quan la van vendre. Les compravendes amb període de possessió superior a cinc anys han passat del 43,7% el 2007 al 80,7% del total el 2015. Per contra, les operacions amb període de possessió inferior a cinc anys van passar del 56,3% al 2007 al 19,3% el 2015. Amb petits alts i baixos, el temps mitjà de possessió ha augmentat de 7 anys i 10 mesos el 2008 a 12 anys i 7 mesos de 2015, fet que suposa un 62% més.\nPel que fa a les característiques de superfície dels habitatges adquirits, els compradors es continuen decantant per habitatges de mida mitjana o mitjana-gran. En concret, els habitatges de menys de 40 metres quadrats representen el 3,7% de les operacions, seguides de les de 40-60 metres quadrats, amb el 17,1%.\nD'aquesta manera, el 80% restant es correspon amb els habitatges de 60-80 metres quadrats (29,1%) i les de més de 80 metres quadrats, que van protagonitzar per si mateixes el 50,1% de les adquisicions. Per comunitats autònomes, destaquen Navarra i Extremadura, on dos terços dels habitatges adquirits tenen més de 80 metres quadrats. En la banda oposada es situarien Catalunya i Canàries, on dos terços estarien per sota d'aquesta superfície.\nMenys compres d'empresa\nLes dades dels registradors mostren que, davant l'augment de la quota en la compravenda d'habitatges, les empreses continuen perdent pes en el mercat immobiliari, ja que van protagonitzar el 12,7% de totes les operacions de 2015, davant del 15,3 % de 2014 i el 21,9% de 2013, tot i que superen encara àmpliament el volum de 2007 (5,1%).\nLa distribució de compravendes entre persones físiques i jurídiques no és homogènia a tot Espanya. Canàries, Múrcia i Catalunya són les comunitats autònomes en què les empreses tenen un major pes en les operacions d'habitatge, mentre que País Basc, Extremadura, La Rioja i Astúries són els territoris on el protagonisme dels particulars és més elevat.


Evolució de la negociació col.lectiva maig de 2017 - Pime al dia\nEvolució de la negociació col.lectiva maig de 2017\nAmb la publicació de les dades del mes de maig de 2017, seguim amb l’anàlisi de l’evolució de la negociació col.lectiva, per tal de donar eines a empreses, gremis i patronals sectorials que permetin afrontar amb les màximes garanties possibles la negociació col.lectiva.\nNous reptes de la negociació col.lectiva\nPrimerament, i com a dada més destacable de la publicació de maig, cal dir que la pujada salarial mitjana pactada en els convenis col·lectius registrats fins al maig de 2017 es va situar en el +1,27%, bastant per sobre de com es va tancar el mateix mes de l’any 2016 (+1,14%), segons xifres provisionals del Ministerio de Empleo i indiquen un repunt significatiu pel que fa als augments salarials contemplats en conveni.\nNegociació col.lectiva i Convenis\nL’augment de convenis signats també ha estat significatiu a nivell percentual amb 348 convenis signats, enfront dels 329 de l’any passat en aquestes dates (+5,77%), dels que, com és habitual predominen els d’empresa, 269 convenis d’empresa registrats i 79 d’àmbit superior.\nEs pot observar una mínima variació pel que fa a la jornada mitjana pactada en conveni que es situa en 1.763,6 hores anuals per treballador, que suposen un mínim augment en front de les 1.759,07 hores negociades a març de 2016 (+0,26%).\nTot i que aquesta dada ha millorat de manera significativa, situant-se un -25’2% per sota de la de l’any anterior, encara està per sobre del que seria desitjable, amb 542 inaplicacions en aquests cinc primers mesos que afecta a un total de 10.957 persones treballadores (un -23,24% respecte al mateix període de l’any anterior).\nPer altra banda, cal fer també l’anàlisi de quines són aquelles empreses que han hagut de recórrer majoritàriament a aquest mecanisme per garantir la seva viabilitat. En aquest sentit, una vegada més, constatem que són les empreses més petites (entre 1 i 49 treballadors), les que han realitzat un major nombre d’inaplicacions amb un 87,2%, del total.\nRespecte a les condicions de treball inaplicades, destaca especialment el despenjament de la quantia salarial (91,3%). Cal destacar també que la gran majoria d’inaplicacions (el 87,6%), s’han resolt amb acord en el període de consultes i que el 95,9% han inaplicat un conveni o diversos d’àmbit superior al d’empresa.\nDes de PIMEC, volem recomanar la necessitat de començar a establir sistemes de retribució variable en els convenis, per tal de poder apropar la productivitat real a la retribució de les persones treballadores, així com accelerar els temps de la negociació, més quan l’horitzó salarial que es pot contemplar en el darrer any de l’AENC, pot inflacionar de sobremanera la negociació de tots els sectors, sense atendre a les casuístiques dels diferents sectors i empreses.\nArticle anterior Com crear una marca i que transmeti valors\nArticle següent 7 habilitats esportives perquè un projecte empresarial tingui èxit


Badanotis :: La Generalitat estudia la possibilitat d'instal·lar un peatge al futur túnel de la B-500\nLa Generalitat estudia la possibilitat d'instal·lar un peatge al futur túnel de la B-500\nLa proposta genera el debat entre el govern local i l'oposició\nRedacción - 18/09/2009 20:20\nLa polèmica ja està en marxa. La idea de la Generalitat d'instal·lar un peatge al que serà el futur túnel de la B-500 ja ha generat controvèrsia entre els diferents partits del govern local. D'una banda, el PSC, encapçalat per l'alcalde Jordi Serra, demana tranquil·litat i qualifica el projecte de la B-500 de "vital i estratègic" i es mostra convençut que els beneficis que comportarà "seran molt superiors als 0,5 euros que podria costar el peatge que la Generalitat estudia". A més, els socialistes a Badalona anuncien que la nova B-500 enriquirà l'economia de la ciutat i anuncia que de moment estan contents perquè la Generalitat ha atès totes les aportacions que ells han fet com els accessos directes des de la C-31 a través del torrent de Vallmajor. També destaquen que la proposta en la què treballen des d'el govern actual està molt pensada i acordada amb Badalona i amb la resta de municipis implicats, i expliquen que serà més respectuosa perquè el túnel previst és de més de 3 quilòmetres.\nEn aquesta linea, des d'el departament de Política Territorial manté que aquesta via, pretén descongestionar els actuals accessos al Barcelonès Nord, per evitar colapsos. I es que segons la Generalitat, es tracta d'un peatge de regulació del trànsit, i no pas de financiació de l'infrastructura. Tot i això encara resta per decidir quin traçat prendrà definitivament la nova B-500. Ambdós traçats pensats, però, penetrarien a Badalona i connectarien amb la C-31 i la B-20.\nQue diu l'oposició\nLa formació nacionalista CIU, es contrari a les mesures preses en aquest àmbit i expliquen als mitjans de comunicació que l'existència d'un peatge "no elimina el risc de col·lapse, com queda demostrat amb les cues diàries a Vallvidrera". A més critiquen l'actual projecte de la via, perquè en lloc de traçar una carretera per millorar la comunicació entre la ciutat i part de la plana del Vallès es dediquen a treballar un actual projecte de la via, i amb això Badalona acollirà "una nova entrada a Barcelona, pensada per descongestionar el nus de la Trinitat".\nDes de la formació política ERC demanen que la nova via sigui lliure de peatge, perquè segons expliquen a diferents medis "amb l'espoli fiscal que l'Estat manté amb Catalunya n'hi ha prou per pagar els 400 milions d'euros que estima que costarà fer la via".\nQue diuen els veïns\nBadanotis ha sortit al carrer per preguntar L'opinió de la gent davant la possibilitat d'aquest peatge. La majoria de la gent es troba en desacord amb aquesta proposta perquè la consideren "oportunista per treure'ns els diners com sempre" segons explica un veí del barri de la Salut de Badalona. "Està molt bé que treballen per millorar els accessos a la ciutat perquè això ens fa créixer i millora la nostra qualitat de vida, però trobo molt injust que sempre ho facin amb aquestes mesures de recaptació en les que els que sortim malament som els ciutadans de a peu", comenta Cristina Marco del barri de la Morera.


Domaine des Roches Briare França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 13 allotjaments a Briare.\n2 rue de la Plaine, Briare, Briare, França, 45250 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Domaine des Roches\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Briare, no busqui més enllà de Domaine des Roches. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nDomaine des Roches també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Briare. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de sauna, piscina exterior, piscina coberta, parc infantil, pistes de tennis. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Domaine des Roches.\nCal que informeu el Domaine des Roches de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Biblioteca Montse Fauria: Recordatori: Normativa\n3 d’octubre de 2012\nUs fem arribar la normativa de la biblioteca, que teniu penjada també a les vostres aules i a l'entrada de la biblioteca, per si us cal consultar-la en algun moment.\nBIBLIOTECA MONTSE FAURIA . INS PUIG CARGOL\nNormativa curs 2012-2013\nLa biblioteca és un espai tranquil d'estudi i lectura\nL'entrada és voluntària\nNormativa d'ús de la biblioteca\nEn entrar cal registrar-se al full d'ocupació de biblioteca i/o ordinadors.\nA la biblioteca s'hi ve a llegir, estudiar, fer deures, cercar informació en els materials de consulta i demanar préstec de documents.\nPer a qualsevol consulta, cal adreçar-se a la responsable de la biblioteca.\nDesprés de consultar els llibres s'han de deixar damunt la taula.\nSempre que es treballi en silenci i l'objectiu de l'activitat sigui la consulta bibliogràfica, el grup classe podrà treballar a la biblioteca (prèvia reserva dels materials necessaris per poder treballar amb el/la responsable i consulta d'horari).\nLes obres de referència (diccionaris, enciclopèdies, atles i anuaris) estan exclosos de préstec, perquè són obres molt cares i s'utilitzen per a consultes puntuals i força sovint, així com d'altres documents que per les seves característiques no puguin ser objecte de préstec.\nEs poden agafar en préstec tot tipus de document (llibres, revistes...), per un període màxim de quinze dies. En el cas dels vídeos i dvd's, el període de préstec és d'una setmana. En cas que es vulgui prorrogar el préstec, es permetrà fer-ho per dues setmanes més, i en el cas dels llibres, es permet fer fins a 2 pròrrogues. És imprescindible portar el llibre (o material) per demanar pròrroga.\nEl nombre màxim de documents que es poden tenir en préstec és de dos.\nNormativa d'ús del servei d'Internet\nS'intentarà afavorir que tothom tingui accés a Internet.\nEl temps de connexió serà de 15 minuts. (Si els ordinadors no estan ocupats el temps pot allargar-se segons la necessitat de l'usuari). En cas que hi hagi molta demanda el temps serà respectat i l'ordre serà el de registre i/o reserva.\nNo es poden utilitzar els ordinadors amb altres finalitats que no estiguin relacionades amb temes de recerca per a l'estudi: treball en el Moodle o altres plataformes virtuals amb finalitats educatives, consulta bibliogràfica o processador de textos per a fer treballs.\nQueden expressament excloses les connexions a correus personals, You tube, xats, webs, xarxes socials, blocs d'oci, personals i comercials que no estiguin incloses en el Moodle o les plataformes virtuals del centre.\nNormativa de comportament dins la biblioteca\nNo es pot ni beure ni menjar.\nS'ha de desconnectar el mòbil o posar-lo en silenci.\nCal deixar les cadires al seu lloc.\nCal respectar el material.\nS'ha de deixar net l'espai de treball.\nS'ha de parlar en veu baixa.\nPer a imprimir, els alumnes s'han de dirigir a Consergeria on, previ pagament de 10 cèntims per full, donarà una autorització per lliurar a la bibliotecària i realitzar la impressió.\nSi un alumne perd o fa malbé un llibre, cal que el compri i el torni a la biblioteca. S'informarà a la bibliotecària i aquesta parlarà amb la família perquè se'n faci càrrec.\nSi un alumne no torna el llibre el dia indicat, se'l sancionarà: en un mes no podrà endur-se llibres ni altres materials objecte de préstec.\nPublicat per Biblioteca Montse Fauria a 10:41\nLa biblioteca Montse Fauria és la biblioteca de l'INS Puig Cargol, situat a Calonge (Baix Empordà). El blog vol donar la possibilitat d'estar assabentat de l'actualitat de la biblioteca del centre a tot aquell que hi estigui interessat.\nFrase del mes: abril\nVisita a la biblioteca dels alumnes de 1r d'ESO\n17è Premi Protagonista Jove\nCertamen Lectura en Veu Alta (6) Dia Mundial de la Poesia (1) Dones (2) El racó de l'escriptor (5) Enquestes (2) Espai obert a comentaris (4) Informació general (90) Novetat (25) Premi Protagonista Jove (38) Professorat (1) Quin munt de llibres! (3) Sant Jordi (1) Setmana de la Pau (5)\nEl Periódico edició digital\nPicto. Banc d’imatges lliures de drets i gratuïtes


Recuperem el futur #somMÉS - MÉS per Mallorca\nEl canvi polític i social és absolutament necessari davant un Govern antidemocràtic i antimallorquí, obsessionat en destruir tots els consensos socials aconseguits des de la recuperació de la democràcia a la nostra terra. No volem tornar 40 anys enrere, volem seguir construint una Mallorca millor i per això no ens podem quedar de braços plegats. Ens hem de mobilitzar.\nPerquè un canvi sigui possible és necessari que tota la ciutadania progressista s’hi sumi, que tots els qui estimam Mallorca ens mobilitzem. Amb aquest esperit em posat en marxa una campanya d’informació i participació arreu dels municipis per estendre la conscienciació de que el canvi és urgent i imminent. I el projecte MÉS per Mallorca està preparat per liderar aquest canvi! Perquè cada dia som més gent qui treballam perquè aquest canvi sigui possible! #SomMÉS\nCada dia som més els qui volem un canvi que ens permeti recuperar l’esperança, recuperar un horitzó cap a on mirar, recuperar els projectes de vida que ara estan truncats per unes polítiques errades, recuperar la capacitat de ser feliços en aquesta societat. Volem recuperar el futur que ens han robat!


DAY 27 - WE RAIL EUROPE\nA les 5 ens hem posat de peus a terra per no perdre el tren que molt puntual a les 8 ja estava allí esperant-nos.\nHa sigut un viatge llarg, la major part l'hem passat dormint i molt nostàlgiques recordant tot el que hem viscut durant aquest mes. Hem rigut molt també i fins i tot hem tingut temps de conéixer un noi de Suïssa amb el que hem estat conversant bastanta estona.\nAquest viatge ha marcat un abans i un després en les nostres vides. Ara ho veiem tot de manera diferent, i sobre tot viatjar. Hem pogut demostrar que és possible viatjar amb el mínim pressupost possible. Sí que és veritat que hem hagut de renunciar a moltes comoditats que molta gent creuria impossible, però gràcies a això hem viscut unes experiències increibles i ens ha fet viure-ho tot més intensament, perquè el que buscàvem no era res material, no era res que els diners ens poguéssin donar.\nHem valorat tots els moments del dia, perquè al cap i a la fi l'únic que teniem realment era a nosaltres i el nostre temps, i l'únic que voliem i volem és viure experiències i quedar fascinades amb el món i les persones.\nRealment creiem que hem expandit els nostres horitzons, i que després d'aquest gran viatge no ens podrem quedar mai més a casa, perquè la vida és curta i el món molt gran.\nTambé hem reflexionat sobre la sort que hem tingut que la eoi seleccionés aquest projecte, ja que sinó no seriem aquí. Hem pogut comprovar lo important que és la comunicació, i la gran utilitat de saber idiomes, perquè gràcies a això podem conectar-nos entre persones de cultures diferents i aprendre els uns dels altres.\nAixí que només podem dir gràcies a l'escola per l'oportunitat, a les nostres famílies per haver acceptat el viatge i haver estat preocupades des d'abans de marxar, als nostres amics per haver-nos seguit i a tota la gent amb la què hem intercanviat alguna paraula durant l'Interrail\nJudit Guiu i Clara Preixens


Citai Garden House San Teodoro Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Citai Garden House\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de San Teodoro, Citai Garden House és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCitai Garden House ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a San Teodoro, faci de Citai Garden House la vostra llar.


Inici / Notícies / Adjudicats els treballs d’embelliment d’un nou tram del passeig del Riu per 83.660 euros\nLes obres es preveu que estiguin enllestides a finals d’any\nEl Comú d’Escaldes-Engordany ha adjudicat les obres de reforma i embelliment d’un nou tram del passeig del Riu per 83.660 euros. Els treballs es duran a terme entre el carrer de la Constitució i l’edifici de l’Espai Jovent del Prat del Roure, concretament fins al vial del carrer Esteve Albert.\nEn total seran 340 metres lineals que es pavimentaran segons el reglament per a la construcció de voravies. Abans s’haurà de retirar el panot de pissarra i la rajola de riu existents. A més pavimentar-ho, s’instal·laran bancs nous, expenedors de bosses per a gossos i papereres.\nEl termini d’execució de les obres és de sis setmanes i es preveu que estiguin enllestides a finals d’any.\nAquests treballs són la continuïtat de la fase 1 de reforma i embelliment del passeig del Riu i s’han impulsat pel mal estat en què es troben aquestes voravies.\nPer altra banda, el Comú d’Escaldes-Engordany també ha convocat un concurs per a la contractació d’un enginyer d’instal·lacions perquè porti a terme la redacció del projecte elèctric, de climatització i seguretat contra incendis i direcció de l’obra de reforma de les plantes 4a i -3 de Casa Comuna. El termini de presentació de les ofertes finalitzarà el dia 5 de novembre de 2021, a les 15 hores. La previsió és que els treballs s’iniciïn l’any que ve i tenen per objectiu posar al dia les instal·lacions de l’edifici comunal per garantir un millor servei a la ciutadania.


Manteniment industrial a Torroja del Priorat - Tarragona - Tallerspacs TALLERS PACS - Manteniment industrial professional - manteniment industrial caldereria - treballs en acer i alumini - manteniment industrial de cellers\nMANTENIMENT INDUSTRIAL A TORROJA DEL PRIORAT\nA Tallers Pacs som experts en manteniment industrial a Torroja del Priorat, la nostra experiència ens permet oferir un servei professional de la màxima qualitat, ja que comptem amb una àmplia experiència en diversos sectors i un equip amb els coneixements necessaris per solucionar els problemes habituals en relació al mantenimiento industrial a Torroja del Priorat. Som experts en manteniment industrial calderaría, oferint muntatge i reparació incloent el desmuntatge i trasllat de maquinària vella. Tallers Pacs, manteniment industrial caldereria al seu abast.\nEL MILLOR MANTENIMENT INDUSTRIAL A TORROJA DEL PRIORAT\nA Tallers Pacs som especialistes en manteniment industrial a Torroja del Priorat, els nostres clients i la nostra experiència avalen la nostra professionalitat i el nostre servei. Realitzem treballs de metalmecánica, aplicacions especials, trasllats, urgències, avaries, manteniment caldereria i actualitzem els seus equips per poder gaudir de les noves tecnologies. A Tallers Pacs, gaudirà d'un servei de manteniment industrial a Torroja del Priorat a l'alçada de les seves necessitats i amb la millor relació qualitat-preu.


Ramon Margalef, un “pessimista actiu” de talla internacional\nAquest dijous s’ha conegut que la científica argentina Sandra Díaz ha obtingut el Premi Ramon Margalef d’Ecologia que convoca la Generalitat de Catalunya. Amb el premi, que es lliurarà a la tardor i al qual optaven 39 candidatures, s’homenatja la figura de Margalef (Barcelona, 1919-2004), un dels fundadors de l’ecologia moderna i un dels científics catalans de més prestigi del segle XX. La seva personalitat transcendeix la ciència i d’ell, que s’autoanomenava com a “pessimista actiu”, se’n retenen frases que ens recorden la necessitat de tenir cura del medi ambient: “Si Déu ens va posar a la Terra, tenim el dret de fer ús d’ella, però convé que ho fem amb una certa intel·ligència”.\nA Margalef se li atribueix la introducció de la teoria de la informació en l’estudi de la diversitat ecològica, que es considera com un dels principals punts d’inflexió en la història del pensament ecològic. Les seves contribucions principals han estat en els camps de la limnologia, l’oceanografia i l’ecologia teòrica.\nAls anys 50, amb la traducció a l’anglès de la seva ponència inaugural en qualitat de membre de l’Acadèmia Reial d’Arts i Ciències titulada “Information Theory in Ecology” (“La Teoria de la Informació en l’Ecologia”) va aconseguir una audiència mundial.\nMés endavant, amb l’article “On certain unifying principles in ecology” (“Sobre certs principis unificadors en ecologia”), publicat a American Naturalist al 1963, i el seu llibre “Perspectives in Ecological Theory” (“Perspectives en Teoria Ecològica”) basat en les seves classes magistrals a la Universitat de Chicago i publicat al 1968, va fer que es consolidés la seva reputació com un dels líders del pensament ecològic. Moltes de les seves idees estan resumides en el seu llibre “La nostra Biosfera” (Our Biosphere), publicat al 1997.\nEl professor Jordi Martínez Vilalta explica que “en termes generals, els seus estudis han contribuït al nostre coneixement i comprensió de l’estructura espai-temps dels ecosistemes, la relació entre diversitat, biodiversitat, estabilitat i connectivitat, el paper de l’energia exterior en la productivitat biològica, i les interrelacions entre la successió ecològica i l’evolució.”\nPels que el van conèixer, el científic català va “exemplificar un d’aquells casos excepcionals en els quals un intel·lecte excel·lent coexisteix amb qualitats personals igualment excepcionals”. Martínez Vilalta recorda que “l’abast dels seus coneixements, la seva naturalesa humana, la seva modèstia, la seva honestedat i el seu sentit de l’humor li van concedir una categoria humana que el va situar més enllà de les seves qualitats científiques”.


El pacte de la just�cia: una oportunitat que no s�ha de perdre\nLa reestructuraci� de l�oficina judicial (I)\nL�inici del nou per�ode de sessions parlament�ries ha estat el marc en qu� el govern, per mitj� del seu ministre de Just�cia, ha fet palesa la seva vocaci� de �[...] assolir un pacte d�estat que culmini els desigs compartits de millorar el funcionament de l�Administraci� de just�cia [...]�. Lloable inter�s per al qual necessitar� sens dubte l�ajuda de tots els operadors jur�dics.\nHem de felicitar-nos com a societat per aquest nou impuls que es pret�n donar al nostre sistema judicial, encara que siguem molt conscients del retard inacceptable amb qu� es planteja. El mateix ministre reconeix en el seu informe que la nostra just�cia �s �[...] lenta, cara, complicada, est� ancorada en procediments de gesti� antiquats i [...] sembla despenjada del proc�s espectacular de modernitzaci� que ha viscut Espanya durant els �ltims anys�.\nNo ser� jo qui dissenteixi de l�an�lisi governamental a l�hora de disseccionar les nostres malalties judicials. En efecte, no hi ha ni els mitjans ni el finan�ament adequat per cobrir l�exig�ncia d�una societat cada cop m�s din�mica, complexa, i que incrementa de forma exponencial la seva litigiositat.\nD�acord, doncs, amb la patologia que pateix la nostra just�cia, coincidirem tots que hem de cercar com a eixos de la seva evoluci� que la just�cia no sigui lenta, no cara, no complicada i basada en procediments de gesti� que s�ocupin de donar qualitat de servei.\nAndr�s Senlle, un dels principals especialistes de qualitat d�aquest pa�s, parla de la qualitat total com a f�rmula per a la competitivitat i la superviv�ncia empresarial dels propers anys. Jo hi afegeixo que hem de plantejar-nos aquesta f�rmula de qualitat total com un nou eix b�sic sobre el qual ha de pivotar la nova reforma de l�Administraci� de just�cia. La no-qualitat ancorada en el nostre sistema judicial implica un enorme d�ficit per al seu aven�, desespera el ciutad� i el sumeix, juntament amb els operadors jur�dics, en la impot�ncia de resoldre els problemes.\nNo ens enganyem. L�acumulaci� d�assumptes als jutjats ha de finalitzar. Tamb� les resolucions judicials incomprensibles i incompreses, les esperes interminables a les oficines judicials, els per�odes decenals per resoldre de manera definitiva els assumptes, i un llarg etc�tera de m�s coses que tots els operadors jur�dics coneixem. En definitiva, a l�hora de reformar la just�cia hem d�anar a la recerca implacable de la no-qualitat. Hem d�eliminar-la, perqu� el seu cost �s molt superior al de la inversi� que pot comportar eradicar-la.\nAl llarg, doncs, d�aquests quatre articles el meu objectiu ser� marcar algunes l�nies d�actuaci� que aportin aquesta qualitat, entesa com a disposici� cont�nua a fer les coses millor. Disposici� que hauria de ser caracter�stica de l�Administraci� de just�cia. L�nies d�actuaci� nom�s en quatre camps: a) la reestructuraci� de l�oficina judicial; b) el sistema de selecci� de jutges; c) els advocats; d) els sistemes alternatius de resoluci� de conflictes.\nS�n quatre punts b�sics. Encara que n�hi ha m�s, aquests s�n els que crec que poden afectar de forma m�s directa una racionalitzaci� de l�Administraci� de just�cia que la societat fa temps que demana cont�nuament. Temo, tanmateix, que tal com em va manifestar un jutge que admiro:\n�Els eixos b�sics de la discussi� p�blica sobre aquest pacte de la just�cia en seran uns altres de molt distants respecte al ciutad�. Es parlar� de coses com l�elecci� dels membres del Consell General del Poder Judicial, la modificaci� de la Llei del jurat, i un llarg etc�tera d�assumptes irrellevants per tal com no afectaran de forma directa l�inter�s del ciutad� que necessita una just�cia millor. En realitat el poder executiu no t� cap inter�s que millori la just�cia. Ja li est� b� tenir un poder judicial desprestigiat i �ltim en les llistes de valoraci� ciutadana de les institucions p�bliques�.\nSi a aix�, hi afegim que l�Estat espanyol dedica un 0,7 del seu PIB al pressupost de Just�cia, quan pa�sos del nostre entorn comunitari n�hi dediquen una mitjana del 3% (Alemanya el 4%), que cadasc� n�extregui les seves pr�pies conclusions.\nL�oficina judicial �s l�element integrador del nostre sistema. �s la canalitzadora del proc�s del qual resulta el seu element m�s important: la sent�ncia. Per aix� en aquest proc�s productiu hem d�esfor�ar-nos per instal�lar un sistema de qualitat de servei que acosti la just�cia m�s efica�ment al ciutad� i als professionals del dret.\nAltres administracions p�bliques han apostat ja per la qualitat. Sense anar m�s lluny, diverses conselleries de salut p�blica de comunitats aut�nomes, el Ministeri de Sanitat o fins i tot empreses p�bliques, com Renfe des de 1990. El resultat mitj� no nom�s en termes econ�mics sin� en satisfacci� dels clients ha estat tan positiu que la seva experi�ncia no hauria de caure en sac foradat.\nL�estructura actual de l�oficina judicial planteja en primer lloc molts problemes de no-qualitat: essencialment inefic�cia i lentitud, a causa d�una alarmant manca de planificaci� i sobretot per la inexist�ncia d�una estructura jer�rquica pensada al servei del ciutad�, del professional del dret i del jutge emissor de la sent�ncia.\nRespecte al ciutad� i al professional del dret, l�oficina judicial ha d�estar pensada per donar un servei que inspiri confian�a, credibilitat i garantia que el proc�s es dur� a terme satisfact�riament en els temps previstos. Fugim, doncs, de les respostes tipus: �La seva secci� �s la C�. �Aix� ho porta el company que est� de vacances� o �Aix� aqu� no ho fem aix�. Haur� d�esperar a la setmana vinent...� I un llarg etc. de respostes que serien inacceptables en qualsevol estructura empresarial seriosa.\nL�estructura de l�oficina ha d�estar dissenyada per donar respostes clares, precises i correctes a l�operador del dret o al ciutad� que s�hi acosti. En aquest sentit hem de formar els professionals de les oficines oblidant que l�administrat �s un �client-captiu� i que el lloc de treball �s segur. Els criteris empresarials de rendibilitat en el temps, efic�cia en la gesti� i rendiment del treball han d�estar presents en tot moment, fomentant un servei de qualitat, que �s el que el ciutad� i els seus representant (els operadors jur�dics) mereixen per mandat constitucional.\nAquesta reestructuraci� no s�aconseguir� si no va acompanyada d�una formaci� del personal dels jutjats, adre�ada a sensibilitzar, motivar i preparar els oficials per a aquest canvi. �s a dir, per assumir les t�cniques de qualitat (professionalitat i efic�cia) del Jutjat com alguna cosa pr�pia. Mentre que els oficials dels jutjats no creguin que satisfer el client �s implantar la qualitat, no arribarem gaire lluny. En aquest cas el client �s l�usuari de la just�cia i la qualitat nom�s s�aconseguir� quan l�usuari percebi que el desenvolupament del proc�s judicial es produeix en els temps adequats, amb l�efic�cia deguda i amb una absoluta informaci� per a ell del moment en qu� es troba el proc�s.\nInformaci�, informaci� i informaci�, correcta, r�pida i efica�. Amb ella i amb unes sent�ncies comprensibles i compreses, emeses en un temps raonable superarem estad�stiques com la del CIS (1996), que deia que m�s del 80% dels enquestats es mostrava d�acord amb l�afirmaci� que �les decisions de la just�cia s�n tan lentes que �s preferible evitar ficar-se en plets legals�. O el sondeig del CGPJ (1997), que establia que el 51% dels ciutadans negaven la imparcialitat dels tribunals.\nHi he d�afegir que si aquesta reestructuraci� i nova formaci� del personal que es proposa no comporta la modernitzaci� dels elements de treball, essencialment dels inform�tics, el futur es presenta curt. �s absolutament necess�ria la informatitzaci� de tots els processos de treball possibles, sense que aix� suposi en cap cas despersonalitzar l�oficina. Per tant, les intranet de l�oficina judicial han de ser la base sobre la qual es desenvolupi aquesta nova estructuraci�. Els correus electr�nics interns i externs, com a norma de comunicaci� r�pida i efica�, han de ser moneda d��s com�, com tamb� els coneixements inform�tics dels empleats de l�oficina.\nAquest �mbit, el de la notificaci� entre professionals i el Jutjat (amb totes les mesures de seguretat que es vulgui) �s un punt clau que ha de canviar. Cal oblidar el servei de correu tradicional tal com l�entenem. Hi ha avui dia prou mitjans tecnol�gics perqu� quedi const�ncia de la notificaci� feta per mitj� de fax o correu electr�nic. El seu �s �s m�s r�pid, econ�mic i efica�. Per aix� ens hem d�adre�ar cap a aquest �s.\nEl jutge, com a principal protagonista de l�oficina, ha de ser l�altre eix sobre el qual pivoti aquesta nova organitzaci�. La seva comesa principal �s dictar sent�ncies, clares, digeribles i en el lapsus de temps necessari, ni m�s ni menys. Per tant, tota l�oficina ha d�ajudar-lo en aquesta �nica funci�. No li�n donem d�altres. No fem del jutge un director de recursos humans o de qualitat. No �s aquesta la seva missi�, ni tampoc probablement la seva vocaci�. Podem exigir-li qualitat de les sent�ncies que produeix, per� per a aix� cal deixar-lo treballar en les sent�ncies. No l�obliguem a ocupar-se de res que no sigui l�estudi i l�an�lisi jur�dica de la decisi� que ha de prendre; i, m�s encara, ajudem-lo a que no ho hagi de fer.\n�s necessari que es cre� un gerent de l�oficina judicial, que s�ocupi de la qualitat dels processos, de la gesti� dels recursos humans i de les q�estions econ�miques (un Jutjat de capital de prov�ncia t� de mitjana en el seu compte de consignacions 200 milions de pessetes que cal gestionar, retornar, retenir, etc.). Cerquem ajudants del jutge (lletrats ponents?, n�hi ha ja al Tribunal Constitucional) que treballin els assumptes judicials en q�esti� cercant tota la informaci� necess�ria del plet, analitzant-lo i proposant solucions a treballar amb vista a la resoluci� de la sent�ncia, que nom�s el jutge despr�s de la seva an�lisi personal emetr�.\nI per �ltim, si el que cal �s que els assumptes judicials no es dilatin en el temps i que es dictin m�s sent�ncies: Per qu� un sol jutge per Jutjat?, Per qu� crear m�s jutjats amb l�enorme cost que aix� implica quan molts jutjats tenen ja avui personal per atendre m�s d�un jutge? Deixem que aquests diners s�emprin en coses m�s necess�ries per a l�Administraci� de just�cia.\nSi el problema real �s l�emissi� de la sent�ncia, el Consell General del Poder Judicial no pot demanar 500 sent�ncies a l�any per jutge/Jutjat com est� fent avui. Aix� �s un disbarat que atempta contra tot sentit com�. N�hi ha prou amb saber que l�any t� 365 dies i que com a m�nim 144 no s�n laborables per al jutge. Si el jutge tindr� tot el suport que necessiti (lletrats, inform�tica, una estructura racional i basada en la qualitat) no hi ha problema que n�hi hagi m�s d�un per Jutjat, tot el contrari. Nom�s guanyarem en qualitat de les sent�ncies i en satisfacci� del ciutad� a un cost molt menor del que implica crear nous jutjats.\nCom a conseq��ncia l�gica de tot aix�, cal pensar seriosament en la supressi� de la figura del procurador, no pas dels professionals del dret que es dediquen a aquesta labor i que poden ser reciclats com a processalistes experimentats en despatxos professionals o b� com a futurs gerents o administradors de l�oficina judicial (amb l�oportuna formaci� pr�via). Hem d�evitar ja aquesta figura les funcions de la qual s�n, unes perfectament assumibles per altres operadors jur�dics i altres desapareixeran amb la reestructuraci� de l�oficina judicial que es proposa.\nPotenciar avui una figura que es basa en la ficci� jur�dica de representaci� de la part que en la majoria dels casos ni tan sols coneix, que encareix el producte jur�dic innecess�riament i que ja ha desaparegut a pr�cticament tots els pa�sos del nostre entorn jur�dic, �s una decisi� valenta que cal prendre pel b� de l�Administraci� de just�cia. Cal tenir cura, aix� s�, que l�experi�ncia d�aquests professionals no es perdi i que quedi incorporada al nou sistema d�una forma m�s efica� i probablement m�s satisfact�ria per a ells, que s�n els que m�s sofreixen ara com ara la no-qualitat de la nostra oficina judicial.\nAprofitem doncs aquesta nova oportunitat per aconseguir una oficina judicial propera al ciutad�, amb criteris d�atenci� basats en la personalitzaci� del tracte i l�efic�cia del servei que es d�na. Cerquem sobretot una oficina judicial que configuri la seva estructura perqu� el seu principal element, el jutge �o millor, els jutges- tinguin totes les facilitats del m�n per elaborar les sent�ncies amb la qualitat necess�ria per prestigiar novament el sistema, i potenciar aix� la seguretat en el tr�fic jur�dic. En conseq��ncia, per ajudar a desenvolupar econ�micament el pa�s.\nConcloent, si aconseguim qualitat en l�oficina, estarem m�s a prop de la just�cia que demana la nostra societat.\nProper article: El sistema de selecci� de jutges (II)\nPuntos: 3.07 - Votos: 39


Hotel Alhambra Paola Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Della Civilta 56, Paola, Paola, Itàlia, 87027 - Veure al mapa\nAl visitar Paola, vosté es sentirà com a casa a Hotel Alhambra, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Alhambra és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, telèfon a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Hotel Alhambra és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Paola.


Ecodescoberta. El canal de Seròs: L’aigua del Segre que no va pel riu (Ecoactivitats 2019) 9:00 am\nEcodescoberta. El camí que fa l’aigua de casa al riu (Ecoactivitats 2019) 11:00 am\nTaller. Observació astronòmica: voleu veure el pas del planeta mercuri per davant del sol?(Ecoactivitats 2019) 12:30 pm\nVisita guiada temàtica a la Mitjana: La tardor a la Mitjana (Ecoactivitats 2019) 11:30 am\nCuida’t. “L’envàs sota el braç”, a càrrec d’Eva Villegas 5:30 pm\nEcodescoberta. Dipòsit i potabilitzadora de Lleida (Ecoactivitats 2019) 11:00 am


El PP de Vilafranca diu que “l’estat de l’antiga caserna de la Guàrdia Civil atempta contra la seguretat dels veïns” | DiaDia\nInici Els Ports El PP de Vilafranca diu que “l’estat de l’antiga caserna de la...\nEl PP de Vilafranca diu que “l’estat de l’antiga caserna de la Guàrdia Civil atempta contra la seguretat dels veïns”\nAntiga caserna de la Guàrdia Civil de Vilafranca\nEl Partit Popular de Vilafranca, a través del seu portaveu, Vicente Marin, ha denunciat que “l’estat en què es troba avui l’antiga caserna de la Guàrdia Civil atempta contra la seguretat dels veïns. Volem, conjuntament amb alguns veïns de la zona, manifestar la nostra preocupació per l’estat de l’edifici i el perill que comporta “.\n“Es troba en una zona de pas per als alumnes que van a les seves classes diàriament. Hem de tenir en compte a més les dates d’hivern que s’acosten amb els seus corresponents possibles nevades, ens preocupa que aquesta conjuntura pugui donar lloc a l’ensorrament de l’antiga Caserna “, ha lamentat Vicente Marin en nom dels veïns de la zona i de tot el grup Popular.\nCal recordar que des del PP del municipi s’ha sol·licitat en diverses ocasions la possibilitat de fer algun projecte respecte a aquest edifici. Es va demanar fins i tot la possibilitat que l’arquitecta municipal realitzarà un projecte que convertís aquest edifici en un edifici polivalent, o almenys, evitar que l’edifici es caigués sense més.\nCaserna Guàrdia Civil\nAquest diumenge torna el Trail a Vistabella\nNivell taronja en pluges i tempestes\nGSG Asesores ayuda a empresas y autónomos a tramitar el Plan Resistir Plus\n-Ares. Visites guiades a les pintures rupestres el 01/08/2021\n– Albocàsser. Nit al Mas de Brusca el 01/08/2021 7:00 pm\n-Portell. Presentació del llibre “Víctimes per violència i repressió als Ports durant la Segona República i la Guerra Civil (1931-1941)” el 07/08/2021 11:00 am


Àlex Rodergas, cap d’estudis: “L’any que ve hi haurà primer de batxillerat a l’Institut Les Cinc Sénies” – Les Cinc Sénies Report\nmarç 17, 2021 març 23, 2021\nHi ha planejada alguna sortida durant el curs?\nPrecisament és una cosa que ara estem mirant. Sí que hi ha sortides planejades, el problema que tenim és que hi ha la incertesa que no sabem si es faran, si es podran fer, i si es poden fer, en quines condicions. Sí que la nostra voluntat és que es pugui fer una sortida lúdica.\nI un altre problema que ens trobem és que ara estem en una situació de pandèmia en què hi ha unes condiciones concretes, però clar, hem de planificar la sortida abans. Llavors quan arribem en aquell punt, no sabem com estarà la situació. És una situació molt difícil d’organitzar. L’altra cosa és que les famílies estiguessin d’acord en fer aquestes sortides.\nUs està costant dur a terme les normatives del coronavirus?\nHi ha una part que sí, i una altra que no, perquè en general tot l’alumnat i les famílies estan col·laborant molt, sobretot en alguns moments puntuals, (en el pati per exemple). És evident que a nivell organitzatiu no és un curs normal, i hem de dedicar molta energia, però també comptem a la vegada de fer classes presencials, i de vegades, de tant en tant, haver de confinar algun grup.\nEstà previst obrir Batxillerat o cicles pròximament? Si és així, de quins tipus?\nCicles segur que no, però l’any que ve hi haurà primer de batxillerat, i els batxillerats que hi haurà, en principi, seran els quatre: tecnològic, social, científic i humanístic, i el que estem és acabant de definir les optatives que hi haurà.\nI cap allà, no sé si és a l’abril o al maig, hi haurà les portes obertes de Batxillerat, i en aquelles portes obertes hi haurà unes sessions on s’explicarà com seran els nostres Batxillerats.\nPer quan està previst tenir l’institut construït?\nAquesta pregunta sí que no us la puc respondre ara. Fa més o menys un any que vam començar el procés participatiu, en aquell procés tothom va col·laborar; famílies, alumnes, professorat…. i van opinar sobre quines coses volen pel nou edifici. En principi això és un procés que ja es va tancar, es va presentar el març de l’any passat i ara en principi el procés per construir va seguint els seus tràmits, però els primers tràmits són una mica més burocràtics. El pressupost ja està aprovat, però el que no ens han donat és una data de finalització.\nEstà previst millorar el pati amb algun complement?\nEn el pati s’han fet diverses coses aquest any, la primera cosa que s’ha fet és l’ampliació del pati, la segona ha estat canviar una part de la tanca, i la tercera posar pales i rodes: les rodes les va portar un professor, i els palés els va portar L’AFA amb dos camions. També s’han portat pilotes, cordes, i ara es volen afegir més coses que es triaran a les tutories. No sé si també heu vist que hi ha un hort de 3r d’ESO, que fan un grupet de 3r de l’aula oberta. Ja han començat a collir verdures.\nHem parlat amb l’AFA per continuar fent més coses i amb l’ampliació del pati tenim ombra, tenim els dos arbres.\nEn algun futur incloureu les agendes en el material?\nAquest any el que s’ha fet, a partir de gener, és posar una agenda de paper pels de 1r d’ESO, i de moment no està previst posar-ne en els altres cursos. Si ho valorem positivament o creiem que pot ser necessari, doncs ho posarem també a altres cursos.\nÀlex Rodergas – Cap d’estudis de l’institut Les Cinc Sénies\nFet per: Leire Tejero, Caleb Pous, Rut Fernández i Lèia Maqueda\nMor el cantant Àlex Casademunt en un accident de cotxe a Mataró\nEl cantant i participant de la primera edició d’Operación Triunfo ha mort amb trenta-nou anys en un


Convocatòria d'ajuts econòmics per a l'educació escolar i per a les activitats extraescolars 2021-2022 - Ajuntament de les Franqueses del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > Convocatòria d'ajuts econòmics per a l'educació escolar i per a les activitats extraescolars 2021-2022\nConvocatòria d'ajuts econòmics per a l'educació escolar i per a les activitats extraescolars 2021-2022\nEl termini per presentar sol·licituds comença el 24 de maig i finalitza el 6 de juny\nDilluns, 24 de maig, s'inicia el període per demanar els ajuts a l'escolarització i a les activitats extraescolars per als infants i joves de les Franqueses. Aquests ajuts són per a l'adquisició de llibres, material educatius, sortides i material escolar, entre da'altres i per a activitats de lleure, esportives, socials o culturals.\nPer a quins conceptes puc demanar l'ajut?\nAjuts per a l'educació escolar:\nPermeten donar suport econòmic en la compra dels llibres i material escolar necessari per al curs de l'alumne/a.\nAjuts per a activitats extraescolars:\nEls ajuts econòmics per a la realització d’activitats extraescolars, es destinaran a una única activitat per infant, la qual haurà de ser municipal i pública.\nEl poden sol·licitar els/les alumnes empadronats/des al municipi i matriculats/des a escoles públiques durant el curs escolar 2021-2022, les famílies hauran de justificar la seva situació socioeconòmica i que aquesta s'ajustin als criteris de les Bases Reguladores per a la concessió d’ajuts econòmics per a l’educació escolar de l’Ajuntament de Les Franqueses del Vallès.\nEls ajuts per a l’educació escolar el poden sol·licitar els/les progenitors/es o tutors/es legals dels infants d’Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria que el necessitin per raons socioeconòmiques. Els/les alumnes matriculats/des en centres privats/concertats també podran ser destinataris d’aquest ajut sempre i quan aquesta escolarització s’hagi efectuat per resolució del/la delegat/a territorial d’Educació o per autorització del Departament d’Educació.\nAquest tràmit està adreçat a totes aquelles famílies amb infants i/o adolescents (de 3 a 18 anys), que justifiquin la situació socioeconòmica i que s'ajustin als criteris de la Normativa de concessió d’ajuts econòmics per a la realització d’activitats d’estiu i/o activitats extraescolars de lleure, esportives, culturals o socials de Les Franqueses del Vallès.\nL’acceptació i/o denegació de la beca, no assegura tenir plaça a cap activitat. La persona sol·licitant haurà de fer els tràmits oportuns per fer la preinscripció de l'activitat escollida.\nLes famílies que tinguin beca atorgada hauran de presentar per registre d’entrada a l’Ajuntament un pressupost per cada beneficiari abans del 05/11//2021, on consti el nom i el numero de compte de l’entitat on es realitzarà el pagament.\nEls ajuts es podran demanar entre el 24 de maig i el 6 de juny de manera telemàtica mitjançant el tràmit (disponible a partir del 24 de maig) o presencialment, demanant cita prèvia al 938 467 676 o a través del web municipal.\nEn aquesta mateixa notícia trobareu adjunta tota la documentació per a consultar-la o descarregar-la en cas d'optar a la modalitat presencial de presentació.\nEnguany els ajuts al menjador escolar es convocaran del 19 de juny al 12 de juliol.\nAnnex 1. Declaració jurada col·lectiva (PDF, 112 kB)\nAnnex 1. Declaració jurada col·lectiva\nAnnex 2. Declaració formal d'ingressos (PDF, 111 kB)\nAnnex 2. Declaració formal d'ingressos\nAnnex 3. Declaració jurada (PDF, 107 kB)\nAnnex 3. Declaració jurada\nAnnex 4. Declaració jurada de custòdies (PDF, 116 kB)\nAnnex 4. Declaració jurada de custòdies\nAnunci BOPB de la Convocatòria d'ajuts a les activitats extraescolars pel curs 2021-2022 (PDF, 106 kB)\nAnunci BOPB de la Convocatòria d'ajuts a les activitats extraescolars pel curs 2021-2022\nAnunci BOPB de la Convocatòria d'ajuts a l'educació escolar pel curs 2021-2022 (PDF, 105 kB)\nAnunci BOPB de la Convocatòria d'ajuts a l'educació escolar pel curs 2021-2022\nDocumentació a presentar per a les beques a l'escolarització i a les activitats extraescolars (PDF, 78 kB)\nDocumentació a presentar per a les beques a l'escolarització i a les activitats extraescolars\nDocumentación a presentar para las becas a la escolarización y a las activitades extraescolares (PDF, 67 kB)\nDocumentación a presentar para las becas a la escolarización y a las activitades extraescolares\nSol·licitud de beques per a activitats extraescolara 2021-2022 (PDF, 181 kB)\nSol·licitud de beques per a activitats extraescolara 2021-2022\nSol·licitud de beques a l'escolarització 2021-2022 (PDF, 181 kB)\nSol·licitud de beques a l'escolarització 2021-2022\nوثائق لتقديم المنح الدراسية المادية واللامنهجية 2021-2022 (PDF, 74 kB)\nوثائق لتقديم المنح الدراسية المادية واللامنهجية 2021-2022


3 botons i START: Jocs que no van sortir del Japó: Fastest 1\nJocs que no van sortir del Japó: Fastest 1\nDe videojocs de curses de cotxes n'hi ha molts, tant d'estil realista com còmic, purament arcade, exagerat o futurista, i dins el gènere n'hi ha també un fotimer que es basen en l'esport de la Fórmula 1. Potser (segur) us sonen títols com el Super Monaco GP, i evidentment des de fa uns quants anys hi ha videojocs que porten el nom oficial d'aquesta franquícia a més de l'any que representa que cobreixen, però entre els molts exemples que podríem citar n'hi va haver un de destacat que es va quedar al Japó.\nEs tracta del Fastest 1 (que evidentment juga amb la paraula F1), un títol que Human Entertainment —responsable per exemple del F1 Pole Position de la Nintendo 64— va llançar el 1991 només per a les Mega Drive japoneses, precisament perquè en aquella època aquest subgènere tenia força èxit gràcies al citat Super Monaco GP.\nI el cas és que va destacar perquè, almenys segons la Wikipedia, es considerava un dels videojocs de fórmula 1 que reproduïen amb més realisme aquesta competició, lluny d'altres títols més populars però alhora menys aconseguits en aquest sentit. Evidentment hem de pensar que era 1991 i en quin moment es trobava la història dels videojocs.\nO això és el que diu, perquè veient aquest vídeo a mi em fa l'efecte que no té res de diferent de tants altres videojocs de cotxes, ja no només de fórmula 1 —i fins i tot podríem parlar de motos—, on tenim rectes exageradament llargues, una ciutat a l'horitzó i cap graderia. Potser la "fidelitat" vers l'esport representat consisteix en una altra dada que trobem: la conducció està feta de manera que s'assembli a la de la fórmula 1, més que no pas a la típica de les recreatives.\nL'enciclopèdia lliure ens diu també que el joc, tot i ser japonès, està completament en anglès i que hi podem trobar 18 cotxes diferents i equips i pilots amb noms semblants als d'aquella època, que correspondria a la temporada 1990 de la competició. A mesura que aconseguim millors o pitjors resultats també anirem progressant o retrocedint en fitxar per aquests equips, de prestigi diferent.\nEl Fastest 1 permet jugar fins a 2 jugadors, i també cap, o sigui zero: si no ens qualifiquem per a córrer ens tocarà fer d'espectadors. De fet la modalitat batalla, que és l'única que permet 2 jugadors (que s'han d'enfrontar a dos que controla la màquina), també ens dóna l'opció de veure com la màquina fa competir 4 cotxes entre si, sense que puguem fer res més que observar-ho. Curiós. Per cert, sembla que estava previst que arribés a Occident, on s'hauria anomenat Speedway Pro Challenge i hauria tingut aquesta caràtula que es va acabar filtrant.\nEns quedem amb el dubte de saber si era gaire bo. Bé, tenim dues opcions (legals) per tal d'aclarir-ho: o ens fem amb el joc d'importació, o ens refiem de l'única valoració que he trobat, i que apareix a la Wikipedia: la revista britànica Megatech li va donar un 29 sobre 100.\nEtiquetes de comentaris: F1, Fastest 1, Fastest One, Fórmula 1, Human Entertainment, Jocs que no van sortir del Japó, mega drive, megadrive, sega


Susanna Griso ha al·lucinat amb les declaracions de Fran Rivera | Antena 3\nEl torero s'ha defensat dels atacs a les xarxes socials\nper Carlos Medina 04/09/2020 09:00h | Actualitzat a 2020-09-04 14:28h\n‘Espejo Público' ja ha arrencat la seva nova temporada amb moltes novetats. L'objectiu d'enguany és acostar-se a les audiències de 'El programa de Ana Rosa'. Per a això han decidit modificar l'estructura del programa creant així noves seccions.\nUna de les noves seccions és la de Fran Rivera. El torero seguirà una temporada més en el programa presentat per Susanna Griso. Precisament la periodista catalana s'ha quedat completament al·lucinada amb alguna de les declaracions del torero en aquest nou espai.\nLa secció de Fran Rivera es diu 'Rivera i amics'. Aquest nou treball ha generat un munt de crítiques i diverses polèmiques en les quals el mateix Fran s'ha ficat de ple. Susanna Griso li ha volgut recordar al seu company tot el dolent que han anat dient d'ell en els últims dies.\n«Fran, t'han posat a brou en les xarxes socials», ha dit Susanna Griso res més començar el bloc. «Això és que la gent m’estima. Alguns em volen matar i altres em volen de veritat», ha dit rotundament el torero.\nSusanna Griso al·lucina amb Fran Rivera\nQuan Susanna Griso ha sentit «alguns em volen matar» s'ha quedat completament al·lucinada, i és que Fran Rivera genera molta disconformitat entre molts usuaris de les xarxes socials.\nEl torero no és una de les celebritats més estimades d'aquest país i això es nota en Twitter. El que la periodista catalana no sabia és que el germà de Cayetano Rivera tenia tants detractors.\nTot i l'odi que rep el torero, ell mateix ha reconegut que «el meu oncle Luis Miguel deia 'que parlin encara que sigui bé', partint de la base que parlaran malament, que parlin encara que sigui bé»\nLa nova secció de Fran Rivera\nEn aquesta secció Fran Rivera es dedica a xerrar amb diferents personalitats que al seu torn són amics seus. És per aquesta raó que el torero s'ha emportat una allau de crítiques en les xarxes, tatxant la seva actuació d'intrusisme laboral, ja que ell no és periodista.\n«Jo no sóc periodista, però crec que sí que tinc dret, tu que opines?», li ha dit Fran Rivera a Susanna Griso. La catalana li ha donat un vot de confiança al seu company i li ha dit que ha de treballar duro per a guanyar-se el sou.


Mesures de seguretat al Seguiment de llocs Web | PMF - Hyperspin\n3. Quines son les vostres mesures de seguretat i com m'afecten?\nDe tant en tant, rebem queixes d'algunes persones perquè s'estan seguint els seus webs o servidors (utilitzant el nostre servei) sense el seu coneixement. Recordem que no esta permès fer seguiment de quelcom que no és vostre. Implementem mesures de seguretat per a evitar i prevenir que els nostres usuaris facin accions poc ètiques.\nD'acord a la clàusula 1 dels nostres Termes de Servei, és inapropiat utilitzar el nostres serveis per a fer seguiment d'un web o servidor sense permís per escrit del seu propietari. El propietari del lloc web/servidor està definit com l'entitat que té assignada l'adreça IP, l'entitat que va registrar el nom de domini o l'administrador. En el cas de que no sigueu el propietari però tingueu permís escrit del propietari, cal conservar aquests documents de forma segura i presentar-nos-els en cas de rebre una queixa del propietari.\nSe us considera el propietari si:\nEl servidor físic és vostre (en sou l'administrador) o\nSou el propietari del nom de domini o\nSou l'únic usuari d'aquesta adreça IP\nNo és obligatori informar al vostre proveïdor d'allotjament o administrador, però és molt recomanable que ho feu. Això és perquè alguns Sistemes de Detecció d'Intrusió (IDS) poden detectar erròniament la nostra activitat de seguiment com a intrusió. La nostra experiència és que alguns sistemes confonen erròniament els nostres pings periòdics com si fossin un "escaneig de ports".\nSi trobem que feu seguiments no autoritzats:\nEl vostre compte passarà a l'estat de suspensió\nS'enviarà la vostra informació personal completa al propietari legítim del servidor\nEs lliurarà la vostra informació completa al vostre ISP per que la investigui\nEl propietari legitim del servidor podria emprendre accions legals contra vosaltres


El teu banc inverteix per tu, mentre tu dediques el teu temps al que més t'agrada.\nI si vols una cartera de fons diversificada… Santander Activa\nComença a invertir des de 1000€ amb aquest servei automatitzat d'inversió en el qual els nostres experts s'encarregaran de la gestió, mentre tu et dediques al que més t'agrada.\nDelega la gestió amb Santander Activa\nEl Banc gestiona les teves inversions a través d'un servei automatitzat que s'adapta a les teves expectatives de risc i termini.\nPer a obtenir ingressos periòdics\nLa Gamma Generació de Rendes t'ofereix dos fons mixtos amb els quals podràs rebre una renda recurrent via reemborso de participacions i repartiment de dividend.\nEls fons destacats s'han seleccionat segons dades de contractació del 01/01/21 al 31/12/21. Font: elaboració pròpia.\nTroba el fons que s'adapta al teu perfil inversor.\nEls fons d'inversió impliquen determinats riscos (de mercat, de crèdit, de liquiditat, de divisa, de tipus d'interès, de sostenibilitat, etc.), per la qual cosa existeix el risc de perdre la totalitat o part de la inversió. Els riscos es detallen en el Fullet i en el document de Dades Fonamentals per a l'Inversor (DFI) del fons.\nAbans de prendre una decisió d'inversió, ha de consultar el Fullet i el DFI del fons, disponibles tant en l'organisme supervisor corresponent, com en la web de l'entitat gestora d'aquest. La decisió d'invertir en el fons ha de prendre's tenint en compte totes les característiques o objectius del fons descrits en el seu Fullet i en el seu DFI. La inversió promocionada es refereix a l'adquisició de participacions en un fons d'inversió, i no en un determinat actiu subjacent. Els resultats anteriors no són un indicador fiable de resultats futurs i si el fons està denominat en divisa diferent d'euro el seu rendiment pot incrementar-se o disminuir en funció de les fluctuacions monetàries.\nEntitat Gestora: SANTANDER ASSET MANAGEMENT, S. a., S.G.I.I.C., registrada en la CNMV amb el número 12. Entitat Dipositària: CACEIS BANK SPAIN, S. a., registrada en la CNMV amb el número 238. Entitat Comercialitzadora: BANC SANTANDER, S. a., registrada en la CNMV amb el número 49.\nAixò és una comunicació publicitària i la seva finalitat és comercial. No és informació contractualment vinculant, ni informació exigida per cap disposició legislativa, ni haurà de ser considerada com a recomanació d'inversió ni assessorament de cap classe, i no és suficient per a prendre una decisió d'inversió.\n© BANC SANTANDER, S. a. Reservats tots els drets – Domicili Social: Passeig de Pereda, 9-12. SANTANDER. NIF A-39000013.


Publicat el 19 de març de 2018 a les 13:42 per cubells. Etiquetes: web , personal\nAhir va fer 14 anys que vaig muntar la meua primera pàgina web.\nLa primera captura a archive.org, és del 19 de juliol del 2004 i era així:\nEra un pàgina web estàtica, feta amb el composer de Mozilla, i posteriorment amb el nvu i kompozer. Era una època molt interessant on es connectava amb ppp a internet amb routers de 128k amb pon i poff. Quins temps aquells!!\nPer aquelles dates vaig deixar definitivament el Windows i em vaig passar a Debian woody, i a final d'aquell any a Ubuntu amb la primera versió (i mítica) Warty. La web era, doncs, tota una defensa del programari lliure, unes traduccions que vaig fer i tota l'ajuda possible perquè la gent utilitzara eines lliures.\nPosteriorment, la meua web va passar a ser dinàmica amb gestors de continguts. He passat per un munt de gestors, el WordPress, el Joomla, el Drupal, el Ghost, i altres que ja ni recorde, sempre fent proves, sempre descontent de l'estètica de la meua web. Finalment he acabat amb el Django i sembla que va aquesta vegada va per llarg.


L’Escola d’Adults comença el curs :: elperiodic.com\n-L’Escola d’Adults comença el curs :: elperiodic.com\nL'Escola d'Adults "8 de Març" de Bellreguard ha començat esta setmana els seus cursos. No obstant això, encara queden places als cursos d'anglés, B1 i C2 de valencià -els antics elemental i superior-; així com al curs de graduat en secundària i espanyol per a immigrants, la matrícula del qual és gratuïta. També ho és el taller de respiració, relaxació i meditació que no començarà fins el dimecres 8 de novembre i la matrícula del qual està oberta fins que es conforme un segon grup amb sessions els dilluns.\nEl taller de respiració, relaxació i meditació tractarà la importància de la respiració i relaxació, el funcionament del pensament, les emocions i la transcendència de la nostra forma de parlar i actuar.Consta de 25 sessions d'hora i mitja des de les 19 hores a càrrec de Juan José González García, graduat en Psicologia per la Universitat de València i especialitzat en Física Mental (mindfulnes) en les Escoles Velles, que és també on té lloc el curs de dibuix i pintura.\nLa resta de cursos s'impartixen a la Casa del Poble excepte el de cuina, a les Escoles Noves, i que va esgotar les places en 48 hores. Es tracta d'un curs consolidat que sol reunir gent entre 40 i 50 anys amb temps lliure i que se sent atreta, a més de la gastronomia, pel boca a boca dels que ja l'han cursat i les relacions socials que genera.


L’ICL Manresa afronta el derbi amb el FIATC Joventut amb baixes i noveta | BAXI Manresa\nL’ICL Manresa afronta el derbi amb el FIATC Joventut amb baixes i novetats\nDivendres 25 de Març de 2016 a les 12:50\nMaksym Sandul serà baixa, mentre que podria debutar el pivot txec Patrik Auda. Román Montañez és seriós dubte per al partit de dilluns a les 18:00. Aquest dilluns de Pasqua l’ICL Manresa jugarà a Badalona davant el FIATC Joventut. Els de Manresa tenen la baixa segura de Maksym Sandul, amb una lesió al psoes, i …\nMaksym Sandul serà baixa, mentre que podria debutar el pivot txec Patrik Auda. Román Montañez és seriós dubte per al partit de dilluns a les 18:00.\nAquest dilluns de Pasqua l’ICL Manresa jugarà a Badalona davant el FIATC Joventut. Els de Manresa tenen la baixa segura de Maksym Sandul, amb una lesió al psoes, i el seriós dubte de Román Montañez, que pràcticament no ha pogut entrenar durant la setmana.\nJornada retardada a dilluns per la festivitat a Catalunya. L’ICL Manresa afronta el derbi català amb el FIATC Joventut en una situació diferent a la del seu rival: els manresans vénen d’una derrota a casa, mentre que els verd-i-negres van guanyar a la pista del Fuenlabrada. És baixa el pivot ucraïnès Maksym Sandul, per part de l’ICL Manresa. Sandul té tocat el psoes, entre l’abdomen i la cama, i haurà de descansar. Per altra banda, Román Montañez podria perdre’s també el partit\nEl FIATC Joventut de Salva Maldonado ha tingut una temporada irregular, però tot i així està aconseguint no tenir problemes amb el descens. Deu victòries ara per ara per als verd-i-negres, de qui destaca Sergi Vidal, i l’americà incorporat aquesta temporada Brandon Paul, a banda del pivot ja conegut Goran Suton.\nIbon Navarro deia a la prèvia d’aquesta jornada 25 que «tenim un problema amb Román Montañez que pràcticament no ha pogut entrenar en tota la setmana, i hem d’anar alerta perquè no es compliqui; és seriós dubte; a banda d’això, la baixa de Maksym; la posició natural de Patrik Auda és el “4”, però donades les circumstàncies ens haurà d’ajudar al lloc de pivot; té capacitat de jugar u contra u, aporta energia, i té capacitat de rebot i de jugar per sobre de l’anella; el Joventut depèn del seu encert, pot tenir 35 minuts dolents i després entrar-les».\nLesió de Maksym Sandul\nEl pivot ucraïnpes Maksym Sandul té un trencament al psoes de la cama dreta. Aquesta lesió el tindrà apartat de la pista durant almenys 3 setmanes.


Com reclamar deutes i factures impagades? | DiG Advocats Barcelona\nCom reclamar deutes i factures impagades?\n04 abrCom reclamar deutes i factures impagades?\nCom reclamar deutes i factures impagades ?, Què fer si un client morós no em paga?\nEn aquest article, anem a donar una mica de llum a aquells creditors, ja siguin empreses o autònoms, que no aconsegueixen cobrar les quantitats de factures impagades que se'ls deuen.\nDesafortunadament, les factures impagades és una cosa molt comú en les relacions comercials i per això us explicarem els diferents procediments existents als quals es pot recórrer per veure satisfet el crèdit així com, el mecanisme que l'Agència Tributària posa a disposició dels creditors per recuperar l'IVA de les factures impagades.\nEn primer lloc, davant aquest tipus de situacions i abans d'iniciar qualsevol procediment judicial, és aconsellable acudir a la via EXTRAJUDICIAL, Posant-se en contacte amb el deutor i requerint de pagament.\nQuan la via extrajudicial resulta infructuosa, es podrà acudir a la via judicial mitjançant un dels quatre procediments que explicaré a continuació atenent el mitjà de pagament, la quantia del que es deu o la resposta de l'deutor.\nSi vols veure el vídeo a Youtube sobre aquest tema click aqui-} Vídeo sobre com reclamar factures impagades a clients morosos.\nMitjançant aquest procediment es permet al creditor reclamar el pagament de deutes, sigui quin sigui l'import, sempre que el deute sigui dinerària, líquida, determinada, vençuda i exigible. Cal tenir en compte que el deute ha d'estar documentada per poder així ser acreditada.\nEs tracta d'un procediment judicial relativament senzill i que pot resultar molt útil per a tots aquells empresaris o professionals que busquen agilitzar el cobrament de les quantitats degudes\nEl procés s'iniciarà pel creditor mitjançant la interposició d'un escrit de petició de procediment monitori davant el jutjat competent.\nUn cop iniciat el procediment, es requerirà al deutor una que pagui en un termini de 20 dies durant els quals el deutor pot:\nNo pagar o no personar (permetent en aquest cas al creditor instar execució),\nPresentar oposició escrita.\nSi el deutor presenta escrit d' oposició, L'assumpte es resoldrà definitivament en el judici que correspongui.\nProcediment declaratiu (verbal / ordinari):\nAquesta via seria aconsellable quan ara el creditor conegui per endavant que el deutor es va a oposar al pagament, va qüestionar l'existència del deute, la quantia de la mateixa, etc.\nAtenent a la quantitat deguda ia la matèria sobre la qual veure, s'haurà d'estar al que disposa per al procediment ordinari o per al procediment verbal.\nÉs procedent el judici canviari si es presenta lletra de canvi, xec o pagaré que reuneixin els requisits previstos en la Llei canviària i del xec.\nMalgrat les seves formalitats inicials, és molt recomanable que el creditor que disposi d'aquest document insti aquest procediment específic, ja que encara que la intervenció d'advocat i procurador és obligatòria; les probabilitats de cobrament són considerablement superiors.\nVia notarial o reclamació de deutes dineraris no contradites:\nPoden reclamar per via notarial deutes dineraris de naturalesa civil o mercantil, qualsevol que sigui la quantia i origen, que (i) siguin líquides, determinades, vençudes i exigibles, (ii) consten acreditades documentalment i (iii) desglossin principal, interessos remuneratoris i interessos de demora.\nHaurà de realitzar a sol·licitud del creditor davant el Notari del domicili o residència habitual del deutor o del lloc on aquest pugui ser requerit de pagament.\nS'autoritzarà acta i es requerirà el deutor perquè pagui en un període de 20 dies. Si s'oposés, s'haurà d'acudir a la via judicial descrita amb anterioritat. Si el deutor no compareix o no s'hi oposa, però tampoc paga, permetrà al creditor iniciar directament un procediment executiu.\nUn cop revisats els procediments legals a què poden recórrer els creditors amb una clientela morosa, passem a revisar les possibilitats fiscals que ofereix la Llei de l'IVA.\nReclamar l'IVA de factures impagades:\nEn aquest sentit, l'Agència Tributària habilita aquells que ostenten un dret de crèdit a recuperar l'IVA repercutit per les operacions gravades que siguin total o parcialment incobrables.\nPer poder considerar un crèdit total o parcialment incobrable s'hauran de reunir els següents requisits:\nQue el destinatari de l'operació sigui un empresari o professional.\nQue les operacions hagin estat facturades i comptabilitzades.\nQue hagi transcorregut un any des de la meritació de l'impost sense que s'hagi obtingut el cobrament. No obstant això, quan el titular del dret de crèdit es tracti d'una PIME (empresari o professional el volum d'operacions en l'any natural immediatament anterior no hagi excedit de 6.010.121 euros), aquest termini d'un any passa a ser optatiu, donant l'oportunitat al creditor de modificar la Base imposable en el termini de sis mesos.\nQue el subjecte passiu hagi instat el seu cobrament mitjançant reclamació judicial al deutor o per mitjà de requeriment notarial a aquest. Procediments que ha explicat la meva companya anteriorment.\nQue no es tracti de crèdit garantit, afermat o assegurat, crèdit amb entitats públiques, crèdits entre persones o entitats vinculades, ni crèdit per operacions el destinatari no està establert en el territori d'aplicació de l'impost.\nEl termini per poder realitzar la modificació de la base imposable de l'IVA serà de 3 mesos des que el crèdit es consideri incobrable.\nAquesta modificació s'ha de fer mitjançant l'expedició de factures rectificatives en què s'indicarà la quota de l'IVA en negatiu i han de portar una numeració diferent a les factures ordinàries.\nFinalment, el creditor haurà de comunicar per via electrònica, mitjançant el formulari disponible a aquest efecte a la seu electrònica de l'Agència Tributària, en el termini de un mes comptat des de la data d'expedició de la factura rectificativa.\nEn aquest comunicat s'ha de fer constar que la modificació no es refereix a cap dels crèdits que hem esmentat anteriorment. És a dir, garantits, afermats, etc.\nEl comunicat s'haurà d'acompanyar de la següent documentació:\nCòpia de les factures rectificatives.\nCòpia del document que acrediti que el creditor ha instat el cobrament del crèdit mitjançant reclamació judicial o notarial al deutor.\ncarta per reclamar factura impagada, factures impagades quan prescriuen, iva factures no cobrades, model carta reclamació pagament factura, termini per a reclamar factures, reclamació factures impagades ajuntament, recuperar iva factura impagada, un client no em paga una factura que puc fer


El CT Tàrrega celebra la cloenda de la Lliga Infantil – Federació Catalana de Tennis\nEl CT Tàrrega celebra la cloenda de la Lliga Infantil\nEl passat dissabte 27 de novembre va tenir lloc al CT Tàrrega l’entrega de trofeus de la primera Lliga de Primavera Infantil, que l’Escola del club va organitzar amb l’entrenador Antonio Pifarré al capdavant.\nUns 48 alumnes van participar en el torneig, amb un total de 96 partits que es van jugar entre els mesos de maig, juny i juliol. L’acte de cloenda va tenir lloc al Local Social del Club de Tennis i va constar d’un dinar i l’entrega de copes, medalles i equipament esportiu als participants i guanyadors, entre els quals hi va haver els alumnes Joel Barrera, Ferran Armengol i Xavier Batalla, tots ells residents a Tàrrega. L’Escola de Tennis passa per un bon moment, amb més de 60 alumnes i quatre entrenadors, malgrat la provisionalitat de les instal·lacions. L’Escola és oberta a tots aquells infants que els agrada aprendre i practicar aquest esport.


Iñaki Irazabalbeitia - Signa per la diversitat lingüística | NacióDigital\nSigna per la diversitat lingüística\n«La defensa de la diversitat cultural i lingüística i la defensa de les minories són part fonamental de la senyals d'identitat de la Unió Europea»\nper Iñaki Irazabalbeitia, 14 de març de 2018 a les 13:59 |\nEls intents d'eliminar el model d'immersió, la proposta perquè el coneixement les llengües cooficials no siguin requisit imprescindible per accedir a la funció pública o la prohibició de parlar en basc realitzada per un àrbitre de futbol en un partit de regional a Euskadi indiquen que mals temps vénen per a la diversitat lingüística en l'Estat. D'altra banda, fa dues setmanes recordem el quinzè aniversari del tancament d'Egunkaria, un exemple clar d'atac al basc i la cultura basca.\nEls atacs a la diversitat lingüística no són una situació estranya dins de la Unió Europea. La recent negativa del govern francès a considerar la co-oficialitat de la llengua corsa és un exemple mes de les dificultats i discriminacions que sofreixen les llengües minoritàries i regionals en molts països d'Unió. S'arriba, fins i tot al cas que a la minoria turca de Grècia, se'ls nega el nom i se'ls denomina minoria musulmana per llei.\nEn teoria, la defensa de la diversitat cultural i lingüística i la defensa de les minories són part fonamental de la senyals d'identitat de la Unió, però aquesta fa desistiment de les seves responsabilitats transferint-la-hi als estats membres. El nivell de protecció, desenvolupament i impuls de les llengües minoritàries depèn, llavors, de la qualitat democràtica de cadascun dels estats. Ja veiem al que condueix: des d'estats com Bèlgica on totes les seves comunitats lingüístiques gaudeixen d'iguals drets fins a estats com el grec que nega el pa i la sal a les seves minories. I la gamma de grises és molt diversa!\nDels temps en els quals vaig exercir d'eurodiputat no se m'oblida la resposta de manual que donava la Comissió Europea a les preguntes realitzada entorn dels drets lingüístics de la ciutadania: "les competències en matèria de política lingüística recauen en els estats membre" o alguna cosa similar. Un exemple típic ho podeu trobar en aquest enllaç.\nEvidentment no tots compartim aquesta visió que té la Comissió. Per això un grup ciutadans europeus, amb l'objectiu que la Unió Europea realitzi polítiques actives per a la protecció de les llengües regionals i minoritàries i que desenvolupi iniciatives de caràcter legislatiu en aquest sentit, està impulsant una iniciativa ciutadana europea denominada Minority Safepack. Es pretén que la Unió Europea estableixi un mínim comú a tots els estats membre per a la defensa i la promoció de la diversitat lingüística.\nPerquè la Unió prengui en consideració la iniciativa és necessari recollir un mínim d'1.000.000 de signatures abans de 3 d'abril en 7 estats diferents. Donar suport és molt fàcil. Es pot fer telemàticament en aquesta adreça.\nMinority Safepack és una iniciativa que val la pena donar suport, per solidaritat cap als pobles i cultures que estan en pitjor situació que nosaltres o per pur egoisme en el cas que en un futur ens vengen mal donades.\nExeurodiputat d'Aralar-Europa dels Pobles. A Twitter: @inakixabier.