Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: WE LOVE FEST, ELECTRÒNICA I INDIE A LA VORA DE L’EBRE\nEl festival We Love Fest celebrarà aquest 2019 la seua tretzena edició a la ciutat d'Amposta (Montsià), enmig d'un paisatge singular que té com a referents principals el riu Ebre i el Delta. El proper dissabte, 10 d'agost, des de les 9 del matí fins a les 9 de la nit, es podrà gaudir d'una edició renovada, ampliada i millorada d'aquesta habitual i ja consolidada cita amb la millor música electrònica i indie del moment. Una cita, que és, a més a més, preàmbul de les festes majors de la ciutat.\nEls artistes oriünds i foranis que han confirmat la seua presència en aquesta edició del We Love Fest són Fátima Hajji, Edgar de Ramón, Gunman, Top Ranking, UNDL, Pablo Honey, Delafé DJ, Gimeno Live, Dj Henna, L'ex Lefter, Lluis Ramirez, Sergi\nGuillem, Iloinen Priscilia, David Howl, DJ Pantheon, Tere la Moderna, Moreno Ros, Kutreparty y Two Shots . Definitivament, en aquest tretzè aniversari el We Love Fest ha llençat literalment la casa per la finestra, bastint un cartell de màxima alçada electrònica, sobretot en techno i indie, i apostant per un gran elenc de DJs locals, amb l'objectiu de donar suport i posar en valor l'escena més propera i emergent.\nHENNA + UNDL + SERGI ID + L'EX LEFTER + LLUIS RAMIREZ + SERGI GUILLEM + DAVID\nSi es naix amb la garra i l'electricitat circulant per la sang, és difícil deixar que circulin només per dins d'un mateix. S'ha de permetre que tot aquest flux escapi. Això és el que li ha succeït i li continua succeint a Fátima Hajji. Va nàixer amb aquest ímpetu i cada vegada que es connecta a l'estudi de gravació o puja a l'escenari davant de milers d'ànimes deleroses d'acció, ho transmet a mode d'electrònica robusta, habilitats en les mescles i una bona selecció musical. És especialment davant les masses quan aquest botó màgic s'encén i dona origen a una simbiosi innata, punt de partida per a viure el moment intensament. Aquesta jove DJ, productora i emprenedora dirigeix el seu propi label SILVER M, on a més d'editar música d'alguns dels seus productors preferits, promou esdeveniments amb el mateix nom en llocs com Eivissa, Amsterdam o Barcelona.\nFátima, salmantina de naixement, madrilenya d'adopció i d'origen àrab és una enamorada confessa de la natura i els animals, i dels colors en la seua màxima expressió. Artísticament es decanta per un gènere incombustible com és el techno. El projecta des de les seues arrels més analògiques i clàssiques, passant pels sons més actuals combinant-los amb alguns gairebé ancestrals, amb els quals fa emergir els seus més profunds orígens africans. La suma de tot això es tradueix en frescor, desvergonyiment i grooves despietats, una medicina ideal per al divertiment.\nMalgrat la seua joventut, Fátima Hajji porta immersa en el circuit de ball des de gairebé fa dos dècades. Pas rere pas ha aconseguit consolidar-se com artista i no només a l'Estat espanyol, d'on és ambaixadora, sinó a la resta d'Europa. Awakenings, Verknipt, Solar, Decibel, Free Your Mind, a Holanda; Tomorrowland, Liberty White, a Bèlgica; Nature One, Toxicator, Electric City, a Alemanya; Monegros, Electrobeach, Aquasella, Medusa, Electrosonic, Dreambeach, Weekendbeach, 4Every1, a Espanya; Eco Festival, a Eslovènia; Elektrobotik, Impact, a França; Far Away, a Perú; Dreambeach, a Xile; Opera, a Itàlia, són alguns dels festivals per on ha passat. Sense deixar d'esmentar clubs com la mítica sala berlinesa Tresor, o el Lehmann, el X Club or Harry Klein, a Alemanya.\nÉs tant important la música electrònica perquè algú li dediqui tota la vida? En el cas d'Edgar de Ramón la pregunta ofèn. Aquest jove DJ i productor català porta més de vint anys feliçment immers en la lluita dels sons ideats, produïts i somiats per a fer-nos ballar. Va ser un DJ precoç, criat entre vinils de Kraftwerk, Sindcops y Laurent Garnier a la seua Amposta natal. Va saber gestionar des de molt aviat el seu bon gust sonor innat per convertir-lo a poc a poc, com a selector sonor i mesclador, en un so personal però sempre transferible, sobretot per a aquells que gaudeixen sense presses en una pista de ball. Més tard, va saber formar-se acadèmicament a Barcelona com enginyer de so i allí mateix va començar a relacionar-se, des de diferents àmbits professionals, amb el millor clubbing de la ciutat comtal i produir els seus primers temes entre els quals va destacar l'EP 'Intuitions', publicat per Mindshake, el segell de Paco Osuna. Un treball que va comptar amb el suport de Richie Hawtin o Marco Carola, entre altres grans noms del techno mundial.\nDes d'aquell moment la progressió de la carrera discogràfica nacional i internacional d'Edgar de Ramón ha estat constant, apassionada i fulgurant. Segells del prestigi, exigència i rellevància de Trapez, Kiara Records, Inmotion Music o Suara, han publicat els seus temes i remixes amb una gran acceptació per part del públic underground que gaudeix amb un techno futurista, emocionant i sexy, amb un evident ascendent house i àcid, dotat de fonament i alta efectivitat al dancefloor. Paral·lelament com a DJ ha sabut polir el seu fascinant saber fer dins la cabina, basat en una tècnica immaculada, una adequada i intuïtiva selecció i un hàbil sentit de la sessió, la qual cosa l'ha portat a compartir cartell amb els DJs més importants del món en clubs de referència com Watergate, Nocturnal, Florida135, Barraca, Row o Club4, entre molts d'altres. Des del 2015 és l'ideòleg, gestor y ànima de Tutu, la seua pròpia plataforma discogràfica i d'expressió cultural en general, amb finalitats socials i ètiques.\nEdgar de Ramón, seriositat i ofici electrònic al servei d'un talent gairebé innat i en constant progressió.\nLa meitat del duo alemany M.in and Gunman ens submergeix en un house technificat altament hedonista, acolorit, estival i absolutament ballable. Després de publicar en segells com Cajual, Wow Recordings o Great Stuff, aquesta parella de DJs i productors de Frankfurt han aterrat recentment en el segell alemany My Favourite Freaks per deixar-se emportar per textures House festives, amb les quals no dubten en picar l'ullet al House vocal clàssic de Chicago amb cors ètnics que el doten, si és possible, de més calor i color. Gunman arriba al We Love Fest per posar potes enlaire la pista de ball a la vora de l'Ebre.\nOscar D'Aniello, creador de l'estil "Hip-Pop" amb Facto Delafé y las Flores Azules, ens desvetlla en les seues sessions totes les seues influències musicals. Una amalgama d'estils que faran ballar sense treva a qualsevol amant de la música. Disco, electrònica, House, indie, soul i pop. Tot això mesclat amb elegància i bon bust. Això no para!


Valdepeñas - Barça: Un empat per finalitzar el 2020 (2-2)\nDesprés de quatre victòries seguides en lliga, els barcelonistes, en un partit d'alternatives, no poden amarrar el triomf en terres manxegues\nEn l'últim partit de l'any, el Barça de futbol sala no ha pogut donar continuïtat a la ratxa victoriosa. Un empat a dos la pista del Valdepeñas ha truncat el camí de quatre triomfs seguits que havien construït els d'Andreu Plaza. Esquerdinha i Dyego han estat els autors dels gols culers en un partit que ha travessat per una infinitat d'episodis.\nEls 60 segons inicials han resumit la tendència de les primeres pinzellades. Ambdós conjunts s'han apuntat una ocasió. Ferrao ha respost amb immediatesa el xut de Matheus.\nEl control culer no es trasllada al marcador\nDesprés d'aquesta igualtat sostinguda en les aproximacions, el Barça s'ha desmarcat. Els d'Andreu Plaza han posat més setge sobre la porteria d'un inspirat Edu. Ximbinha i Dyego han concentrat la superioritat barcelonista. I, Esquerdinha, després d'una passada sublim del 99 culer, ha formalitzat el domini blaugrana al fons de la xarxa.\nUn 0-1 (min. 13) que s'ha quedat curt fixant la vista en les immenses estadístiques ofensives dels barcelonistes. Més, quan els de Castella-la Manxa han situat l'empat a 40 segons per a la finalització del primer període. Matheus Preá ha estat l'autor d'un inesperat 1-1 (min. 20).\nCap equip es desempallega de l'altre\nUn ritme frenètic s'ha instal·lat en aquesta ajornada jornada 6. Manxecs i catalans han aportat arguments suficients per desfer la igualada. Adolfo, amb un pal, Esquerdinha i Dyego, amb una volea cadascun, i Ferrao, amb la seva clàssica mitja volta i amb un un contra un, han estat els noms culers que més s'ha aproximat al gol barcelonista en un context de desordre. Perquè la segona meitat no ha tingut un dominador clar.\nEn conseqüència, cap dels dos elencs s'ha apoderat de la iniciativa de l'electrònic. Perquè s'han emmirallat. Si Sergio González ha construït el 2-1, Dyego ràpidament ha retornat l'empat després d'una assistència de Marcenio. Amb tot per decidir, el matx s'ha dirigit a la conclusió amb el 2-2.\nRes, ni una pilota al travesser de Ferrao, ha desfet l'empat. D'aquesta manera, el Barça no ha pogut sumar la cinquena victòria seguida en Lliga i ha sumat un punt en el darrer partit de l'any 2020 per estar més a prop de la Copa. El pròxim 4 de gener, els barcelonistes reprenen l'activitat de partits a la pista de l'Antequera.\nValdepeñas: Edu, José Ruiz, Chino, Cainan i Matheus Preá -cinc inicial- Catela, Sergio González, Dani Santos, Álex Garcia, Nano i Juanan.\nBarça: Dídac, Lozano, Joselito, Adolfo i Ferrao -cinc inicial- Esquerdinha, Daniel, Dyego, Marcenio i Ximbinha.\nGols: 0-1, Esquerdinha (min. 13); 1-1, Matheus Preá (min. 20); 2-1, Sergio González (min. 34); 2-2, Dyego (min. 35).\nÀrbitres: Delgado Sastre i Rabadán Sáinz. Han amonestat amb targeta groga els locals Rafael Rato (min. 31) i Sergio Gonzáles (min. 38) i el visitant Ferrao (min. 38).


Hotel I'Fiorino Capraia e Limite Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Salvador Allende, 97/a, Capraia e Limite, Capraia e Limite, Itàlia, 50050 - Veure al mapa\nHabitació per a 2 persones amb llit tipus kin...\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel I'Fiorino està situat idealment a Capraia E Limite; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel I'Fiorino asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, accés per a cadires de rodes, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara mirall, tovalloles, armari, detector de fum, accés a internet (sense fils) per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de camp de golf (a 3 km), massatge. Hotel I'Fiorino és una elecció inteligents per a viatgers a Capraia e Limite, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els comentaris (109) Parelles (28) Viatgers en solitari (47) Famílies amb infants petits (11) Famílies amb infants grans (6) Grups (12)


@ajuntamentripollet Instagram profile with posts (photos and videos) - picsbu.com\n286 Posts 1139 Followers 36 Following\nUs convidem a la presentació del llibre de l'Any Clavé i el 140è aniversari de la Coral El Vallès. Diumenge 22 d'abril a les 13:30h al Centre Cultural. Un llibre immens per recordar i estimar #Ripollet #AnydelLlibre #Ripolletres #SantJordi #llibres\nDemà divendres últim dia per la votació del nom de la bèstia nova proposat per les escoles. La bèstia esta inspirada en els dracs centenaris de la Torre de l'Argentera. Un Sant Jordi bestial! #AnydelLlibre #Ripollet #bestiari #SantJordi\nPresentem "La cuina de Ripollet", un programa de dinamització del Mercat municipal amb receptes de cuina dels veïns, restauradors i paradistes. A més, des del 25 d'abril el mercat obrirà també els dimecres de 17 a 20h. Les receptes les trobaràs també a internet! La Cuina de Ripollet mostrarà la riquesa gastronòmica present a Ripollet així com la qualitat i varietat dels productes que s’ofereixen al Mercat Municipal. #Ripollet #mercat #mercatmunicipal #mercats #cuina #gastronomia #receptes\nAixí de plenes van les urnes amb la votació del nom de la bèstia nova. Últims dies! #AnydelLlibre #SantJordi #Ripollet #RipolletParticipa\nMagí Girbau va ser escollit a les primeres eleccions municipals democràtiques. Josep Ros va ser escollit a les primeres eleccions municipals democràtiques amb el dret de vot per a les dones. El poble de Ripollet en reconeixement hi té la Plaça dels alcaldes de la República. #Ripollet\nLes escoles de #Ripollet ens han proposat els noms! Aquests són els punts de votació per al nom del Drac: ➡ Biblioteca ➡ Centre Cultural ➡ Escola d'Adults Jaume Tuset ➡ Molí d'en Rata ➡ Mercat Municipal ➡ Patronat d'Ocupació ➡ Poliesportiu ➡ Torre de l'Argentera (Servei d'Ocupació de Catalunya) #culturapopular #bestiari #patrimoni #santjordi\nPau Pallàs Alsina, nascut a #Ripollet i deportat als camps nazis. Tal dia com avui de 1941 va ser assassinat pel nazisme al camp de concentració de Gusen. #memòria #llibertat #concentrationcamp #stolpersteine\nEl programa del dia de la dansa a Ripollet suma més participants. Són molts els veïns que practiquen la dansa i en gaudeixen amb ella. La programació arriba als barris i als parcs i és un exemple de com compartir una passió. "Si no puc ballar, no és la meva revolució" (E. Goldman) #Ripollet #dansa #diainternacionaldeladansa #Barrisalcor #coreografia #compartir\nPer Sant Jordi naixerà una nova bèstia inspirada en els dracs centenaris de la Torre de l'Argentera. En el seu bateig l'acompanyaran els Gegants, el Poll Foll i el Cabraboc de Ripollet! Les escoles de Ripollet ens han proposat una llista de noms per la bèstia i a partir de demà dilluns podràs votar quin nom li posarem. Un Sant Jordi bestial! #Ripollet #Bestiari #SantJordi #AnydelLlibre\nEl fons local del CIP Molí d'en Rata creix amb noves donacions dels veïns. Eines del camp i la vinya que són patrimoni i memòria de la ciutat. #Ripollet #vinya #patrimoni #memòria\nTot el programa de Sant Jordi. Més llibres, més lliures. I una companyia bestial! #Ripollet #SantJordi #AnydelLlibre\nPresentem el programa d'actes de l'Any del Llibre amb més de quaranta actes per a un objectiu comú: la cohesió i la inclusió social a través dels llibres i la lectura. #Ripollet #AnydelLlibre


Aquests dies he estat ocupadíssim. Estressat. Sort que sóc de vacances. He entès que els caps de premsa dels polítics deuen anar de corcoll, que no poden acabar massa bé del cap. RAC1, RNE, COM Ràdio i tants altres. Sembla que encara em falta Antena 3 i Cuatro. Una trucada rera l'altra. Parlant en els mitjans com a portaveu d'una associació que varem crear fa un any uns pocs pares que varem dir prou. Prou de passar per l'adreçador d'un sistema de preinscripció escolar per als nostres fills d'una opacitat inadmissible. Després de tres anys de lluita (amb els companys i amb institucions com el síndic municipal de Sabadell), a casa, ens hem sortit amb la nostra. L'onada ha batut la pedra amb insistència, amb constància heroica, desenes de vegades, fins a esberlar-la. I en el moment de l'èxit, la sorpresa: la constatació que vivim en un autèntic país de pandereta. Quan penso en l'Estat que volem construir per salvar el nostre pais, l'únic dubte m'envaeix en contemplar reaccions com les que he escoltat i llegit aquests dies. Serem capaços de desterrar aquesta cultura social que disculpa l'engany i el frau en la vida pública, que fa de l'espavilat el rei del mambo?\nSí, aquests dies, finalment el Departament d'Ensenyament ha admès amb 20 anys de retard que haurà de respectar el dret de les famílies que participen a la preinscripció escolar a accedir a tota la informació (no íntima) continguda als respectius expedients. És una obligació que data de 1992 (la data de promulgació de la Llei de Procediment Administratiu), que s'aplica, per exemple, a les oposicions o les adjudicacions, i que en 2010 l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades va refermar, a través d'un dictamen sobre el meu cas. Resposta de les associacions "oficials" de pares d'alumnes: cal impedir l'exercici d'aquest dret a canvi de la pau social. Una resposta que recorda l'argument central del franquisme. Els comentaris a la notícia als mitjans i a les xarxes socials del tot decebedores d'un país amb valors sòlids: gent molt, molt d'esquerra, demanant que no es respecti aquest dret fonamental per a la transparència i el control del procediments de l'administració. M'ha dolgut veure com mitjans en els que creia, com ara Vilaweb o l'Ara, presentaven el cas d'una manera tan esbiaixada. I per si en algun moment (que no) vaig dubtar davant l'allau, llegir l'apunt del bloc de Joan Ferran llançat a la crítica, em va refermar que la ignorància és terriblement atrevida i que els estereotips fan molt, molt de mal. I que per a construir un país seriós tenim una feinada per davant.\nAdministració Educació Mitjans Transparència\nRamon Llull 16 d’agost de 2012 a les 9:03\nTotalment d'acord. La legitimació errònia de que el frau és lícit també em treu de polleguera. La trampa està tan arrelada dins del nostre país que fins i tot de tant en tant he hagut d'escoltar bestieses tan grosses com la que torna a tractar avui en Granollacs tan merescudament, i descrivint-me la manera que què ho feia, com altres com aquesta de no pagar l'IVA. Quan els dic als proveïdors que vull factura amb IVA se'm queden mirant atònits i fins i tot m'ho fan repetir. Els dic que vull tenir bons serveis públics, que no vull estafar... Res, atònits. Si vaig al barber, li demano nota de la despesa i el tio se'm queda bocabadat! S'ha d'inventar com fer-me la nota! Hi ha metge privat que es nega a fer-me factura! I amb el tema d'avui, recordo que quan tenia els meus nanos en edat escolar, mentre fèiem cua per la re-matriculació, sempre s'havia de sentir alguna bestiesa d'aquesta mena: Fulaneta de tal es va disfressar de pobra per mirar d'aconseguir matricular la filla a tal lloc, i coses semblats...\nAra, resulta que aquesta associació de pares diuen que ser rigorós i delatar l'estafador no està bé... Tal com dius, i jo repeteixo sempre, tenim molta feina per fer...\nNúria 16 d’agost de 2012 a les 11:33\nFa uns dies m'explicaven d'una funcionaria de la justícia que ha fet un mes i mig de vacances, el mig extra a expenses d'una companya que li fitxava i, és clar, el favor anava després de tornada.\nAmb quina credibilitat es pot explicar que això ens perjudica a tots en un país a on el lladre és rei i els caps intermedis fan la vista grossa per tapar altres pecats pitjors? Un país a on la frase més sentida en alguns nivells és: que hay de lo mio?\nCrec que per no defraudar l'IVA hem de creure que els diners aportats realment fan feina pel país.\nEn López Tena ho explica molt be: en un país seriós pregunta què diu la llei, si la pregunta es amb qui he de parlar, ja no anem be.\nNo vull una Catalunya corrupta, no és el nostre tarannà, per això crec que amb la independència hem de saber inocul·lar el virus de la pertinència al projecte comú. La transparència és feina de tots. Per convicció compro productes catalans més cars i dono almoïnes a qui em demana. Però els impostos que van a Espanya em couen, i molt!\nArnau Estanyol 16 d’agost de 2012 a les 13:06\nComparteixo amb tots tres.\nXavier Rull 16 d’agost de 2012 a les 14:26\nGranollacs, abans que escriguis la segona part d’aquest apunt:\nJo no ho veig com tu. Crec que les veus crítiques amb aquesta mesura de la Generalitat tenen un altre rerefons (o almenys vull veure-ho així).\nCrec que pràcticament tothom està d’acord que cal perseguir el frau en els temes de preinscripció escolar (com qualsevol altre frau).\nEl problema és que perseguir el frau és una tasca dels poders públics, no pas de la gent.\nQuè ha fet la Generalitat? Doncs passar la feina que ha de fer ella... a la gent. És com una retallada més: com que no tinc mitjans ni diners, que ho faci la gent!\nÉs com els sometents. Com que la policia catalana no arriba a tot arreu, els pagesos i masovers s’han d’organitzar per defensar les seves terres i masies. Crec que tothom estarà d’acord amb mi que les patrulles ciutadanes contenen riscos, i que qui fa malament la seva feina és l’Administració pública quan no forneix de més policies el territori.\nCom en tot, és un problema de recursos. I ja sabem com estan les arques de la Generalitat per culpa de l’espoli fiscal. Si fóssim independents tindríem més diners i la Generalitat podria dur a terme les seves tasques en comptes de passar el mort a la ciutadania.\nAcabo. Fer el seguiment del frau en la preinscripció escolar és molt fàcil. La Generalitat té la llista de peticions d’escola amb l’adreça (teòrica); i també té les targetes sanitàries, que estan lligades a una adreça. Només cal creuar dades, i fer-ho informàticament és un moment. Les adreces de les peticions d’escola que no consonin amb les adreces de les targetes sanitàries són indici d’un presumpte frau.\nGranollacs 16 d’agost de 2012 a les 14:55\nJustament la segona part que publicaré demà i que vaig escriure amb la primera va adreçada a contestar el teu argument! Si un lladre vol entrar a casa teva, pots defensar els teus interesssos i trucar la policia o has d'esperar a veure si passa justament aleshores pel teu carrer?\nAnònim 16 d’agost de 2012 a les 17:38\nJo soc de l'opinió d'en Granollacs: un ciutadà responsable mai deixa que l'estat faci la feina que ell no vol fer.\nDe l'estat se'n ha de desconfiar sempre: ningú vetllarà pels teus interessos millor que tu. I l'estat, per definició, va en contra de l'individu.\n(Tot dins d'un ordre és clar, no vull que aquest comentari es vegi com una crida a l'anarquia).\nLull, jo sempre que puc evito pagar impostos a l'estat espanyol:\na) No m'agrada que em robin\nb) Considero un deure patriòtic fer tot el possible per enfonsar l'estat espanyol.\nQuan l'organització que recapti els meus impostos sigui l'estat català, pagaré fins a l'últim cèntim: sabré que estic pagant per un servei que millorarà la meva qualitat de vida i no la d'un senyor d'Extremadura/Madrid que, a sobre, m'odia només pel fet de ser català.\nRamon Llull 16 d’agost de 2012 a les 21:04\nNo es tracta de pagar a qui, anònim, es tracte d'un principi d'honestedat. No facis allò que no vulguis per a tu. A diversos països, la cultura de l'aportació social és molt solidària, amb els impostos inclosos. No és qüestió d'anar seleccionant a qui aporto i a qui no. Se n'és o no. Ara bé, si no se n'és, malament per a tothom. Exigeix i aporta. Pots denunciar qui no aporti, com faig jo. No és insolidaritat; tot el contrari, és aportació. Ara l'Estat Espanyol se'ns ho endú tot, però l'endemà, quan puguem ser lliures, dubto que et refacis d'aquest mal costum. M'explico prou clarament?\nAnònim 16 d’agost de 2012 a les 17:39\nPD: La feina dels ciutadans és la de fiscalitzar el govern. Si els ciutadans renuncien a exercir aquest control democràtic a la llarga el govern es pot tornat totalitari.\nAlbert 16 d’agost de 2012 a les 21:23\naquesta és la diferència entre països seriosos i no seriosos. He tingut l'experiència de viure a diversos països, la diferència entre els que funcionen i els que no és l'actitud de la gent del carrer davant els aprofitats. Si callen sumisament els països no funcionen (Espanya, Catalunya, Mèxic), si ho denuncien els països funcionen: Alemanya, Dinamarca, Anglaterra.\nA tots els països hi han els que es creuen més llestos que els altres però és només l'actitud cívica dels altres que ho atura. No precisament la policia.\nPer cert, a Barcelona no deixo mai que ningú se'm coli al darrere al tren o FGC i per aquest motiu m'han insultat a mi, a ma mare, m'han amenaçat, etc. Jo no ho entenc, tenim un dels sistemes de transport públic més económics d'Europa i que funciona força bé i si no paguem deixarà de funcionar. Aquests són alguns dels símptomes que em preocupen quan expliquem que nosaltres no som com els espanyols. Malauradament en algunes coses ens hi assemblem molt.\nGranollacs 16 d’agost de 2012 a les 22:48\nGràcies, amics: avui ha estat reconfortant llegir-vos! I amb en Rull, alguna vegada havíem de discrepar...


La Casa de Cultura acull una mostra de maquetes navals - Diari de Girona\nLa Casa de Cultura acull una mostra de maquetes navals\nddg 13.03.2020 | 01:12\nLa Casa de Cultura acull una mostra de maquetes navals Diari de Girona\nLa Casa de Cultura de Girona va obrir ahir l'exposició Girona a prop del mar, una mostra de modelisme naval que vol fer un recorregut en el temps de l'evolució que hi ha hagut en la navegació marítima, detallant els diferents tipus de construcció de naus, des de la fusta al ferro i destacant els canvis estructurals que han experientat les embarcacions.\nMalgrat que es va anul·lar l'acte d'inauguració previst per ahir al vespre, la mostra es pot visitar fins al 18 d'abril, per conèixer millor el treball manual i mental que els membres del Club de Modelisme Naval de Girona han fet en els darrers anys treballant amb diverses tècniques i reproduint diferents tipus d'embarcacions.\nCloenda de la mostra «La terra i la dona» al Museu de la Terrissa.\nSalut confirma els resultats negatius de PCR de la majoria de residents i treballadors de les Vetes.\nEmpordoneses mostra el confinament des de la perspectiva dels artistes.


Canvis normatius en calderes domèstiques - Felip Alpuente\nEn el cas de les calderes atmosfèriques per a potencia inferior o igual als 70kW queden totalment PROHIBIDES, exceptuant en zones que siguin classificades/considerades com a sales de màquines. A la pràctica, resultarà impssible poder-les instal·lar en la majoria d’habitatges si considerem la magnitud de les actuacions a realitzar en aquestes per què siguin considerades sales de màquines.\nPer al cas d’obra nova, segons el compliment del RITE, es poden instal·lar calderes de CONDENSACIÓ ja que en el mercat hi ha poques calderes que compleixin amb el que s’estableix en el RD 238/2013. A més a més, s’haurà d’instal·lar un termòstat modulant i/o una sonda exterior.\nEn el cas de la substitució de calderes, es permet instal·lar CALDERES ESTANQUES, amb el rendiment especificat en el RD 238/2013, en els casos que tinguin sortida directa o a coberta, a coberta o façana en cases unifamiliars i si tenen configuració concèntrica B3X. Únicament en calderes de baix NOx o condensació es podrà evacuar per a la façana.\nEn obra nova QUEDA PROHIBIDA la instal·lació d’escalfadors atmosfèrics.\nLa documentació necessària per aquest tipus d’instal·lacions, prèvia a la posta en marxa de les mateixes, s’haurà de presentar a l’organisme l’imprès ITE-3. En cas de substitució, no és necessari efectuar aquest tràmit si la primera instal·lació és anterior al 2008 i si la variació de potència útil nominal de la instal·lació no supera el 25% respecte a la potència útil nominal de la caldera substituïda, ni tampoc supera als 70kW. S’ha d’entregar còpia de tota la documentació a l’usuari final.\nFont: Dirección General de Energía, Minas y Seguridad Industrial – Generalitat de Catalunya


Actualització: 24.12.2021 - 12:51\nPerò si hi ha cap fenomen recent que no para de créixer és el de caçar tions. A Rupit (Osona) va néixer fa vuit anys una proposta única, una empresa que encara envolta de més màgia l’arribada del tronc. Caçations ofereix la possibilitat de poder anar a cercar el tió al seu hàbitat natural, el bosc. Màgicament, fa arribar un correu electrònic a la família per dir que els espera en un bosc, acompanyat d’un conte que explica la història del tió i un mapa amb la ubicació exacta on el poden trobar.\nOfereixen ubicacions molt diverses, de viles amb encant com són Rupit, Camprodon o Navarcles a muntanyes com el Montseny, Collserola o el Pedraforca. La màgia continua i el tió, una vegada trobat, apareix amb una carta personalitzada per als més menuts.


S’obren les inscripcions de l’11è Curs de Primavera d’agroecologia – Aula Ambiental Bosc Turull\nS’obren les inscripcions de l’11è…\nAgroecologia a peu de carrer per cuidar-se amb plantes mediterrànies\nMantenint la col·laboració creada en edicions anteriors amb Remenat, torna el Curs de Primavera d’Agroecologia, per aprendre amb les mans i el cap tot el que cal saber per plantar verdures i remeieres al balcó, al jardí o a l’hort.\nEs realitza a espais comunitaris de l’Eix Muntanya, de manera que es poden tastar diferents recursos agroecològics urbans de la solana de Collserola. Sempre que la situació sanitària ho permeti, l’Aula Ambiental Bosc Turull tornarà a acollir alguna de les sessions.\nTota la informació, programa i inscripcions en aquest enllaç.\nÉs un espai de difusió d’eines per la transició ecosocial des de la mirada de l’agroecologia urbana i l’autogestió de la salut. Des de fa 10 anys compartim tallers, cursos, articles, xerrades i consultories. També treballem la terra i elaborem productes remeiers de Km0.\nPreviousPrevious post:L’activitat “Fem titelles amb material reciclat” es reconverteix en recurs virtual durant el cap de setmana del 12-13 de desembreNextNext post:Arriba l’AiguArt 2021!


Dos minuts frenètics i tres punts per la UE Castellar\nDos minuts frenètics i tres punts\nLa UE Castellar ha estat letal en dos minuts de la primera part. Albert San Andrés\nLa Unió Esportiva supera al CD Badia i suma els nou punts possibles en tres jornades\nNou de nou per la UE Castellar després de superar per 2-1 al CD Badia en un partit complicat on ha jugat amb un home menys durant 20 minuts. Els blanc-i-vermells només han necessitat dos minuts a la primera part per anotar els dos gols de la victòria.\nTot i l'allau de baixes -Óscar Carmona, Àlex Moreno, Jordi Ambrós, David López i Jan Marc Roldán- els castellarencs han pogut fer un onze inicial de garanties per afrontar un partit complicat enfront d'un rival que ha arribat en quarta posició de la taula després d'haver sumat una victòria i un empat en l'inici de lliga.\nEl Badia, equip que va quedar-se a les portes d'ascendir a Segona Catalana la temporada passada –va classificar-se per la promoció desbancant el Can Rull en l'última jornada, caient després enfront de la UD Cirera- ha arribat al Joan Cortiella amb la intenció de jugar de tu a tu als locals i acabar amb la imbatibilitat de les dues primeres jornades de lliga.\nEl Castellar ho ha passat malament durant els primers minuts, amb el Badia evitant que els de Juan Antonio Roldán s'apropessin a la porteria d'Aitor Bravo durant els primers 15 minuts de partit. Tot i això, la seguretat de la línia defensiva i una bona col·locació sobre el terreny de joc, els ha fet aguantar l'embat.\nAmb una contundència brutal, Toni Murillo aconseguia el primer gol dels locals després d'aprofitar un rebot del porter provinent d'un xut de Marc Estrada. El rival però, no tenia gairebé temps per a refer-se quan Estrada assistia a Carlos Saavedra i ara era ell qui aprofitava el refús de Bravo per a fer el 2-0. El Castellar era com un huracà que sorprenia un Badia confós després d'haver dominat.\nToni Murillo ha estat l'autor del primer gol. || A. San Andrés\nLa segona part igualava les forces a les dues bandes, amb ocasions pels dos equips, però sobretot pel Castellar, que era capaç de sorprendre en tres contraatacs seguits.\nEls de Badia però, encara no havien dit l'última paraula i Rubén Rebollo escurçava diferències al 60 amb un golàs de falta des del límit dret de l'àrea, on Andy Garcia no podia fer res. Aquest és el primer gol encaixat de la temporada.\nNou minuts després, els problemes encara eren pitjors pel Castellar, amb l'expulsió de Leo Saavedra per doble amonestació –la primera l'havia vist al primer temps- deixant al seu equip amb 10 durant els últims 20 minuts, un període on el Badia tornava a tancar als castellarencs al seu camp.\nTot i això, el Castellar era capaç de crear perill i Estrada perdonava el 3-1 al 72 després de fallar en la definició en el mà a mà amb Bravo. Murillo feia lluir-se a Bravo al 76, que amb una bona estirada enviava la pilota a córner.\nAguantant l'allau, els castellarencs encara gaudien d'una última ocasió al descompte, després d'una galopada de llibre de Marc Repiso, que havent recorregut més de 30 metres tot sol rematava dins l'àrea i aprofitava el refús per enviar la pilota al pal.\nDemanant l'hora, els de Roldán s'embutxacaven els tres punts per aconseguir el ple que els permet dormir líders, a l'espera del resultat de demà diumenge en el partit entre l'Olímpic Can Fatjó i el Marina Can Gambús, els dos únics equips que fins ara han sumat tot juntament amb el Castellar.\n+3👏💪⚽EQUIPO-FAMILIA.. a seguir!!! pic.twitter.com/1JtDwI7xjy\n— Rodri (@RodriR71553702) September 21, 2019\n"Teníem un rival molt complicat al davant. Han dominat a la primera part però hem estat letals a la contra amb dos gols seguits, que han encarrilat el partit. Érem conscients de la dificultat d'aquest rival i així ha estat a la segona part, que han pressionat i s'han vist amb un gol i una expulsió. Hem defensat molt bé i al final hem aconseguit els tres punts" ha explicat el jugador i segon entrenador Sergio Rodríguez.\n"S'ha d'anar jornada a jornada perquè som molt conscients que aquesta és una lliga molt complicada i hem de seguir treballant per a millorar moltes coses" conclou Rodri.\nEl pròxim rival de la UE Castellar serà la Juventud 25 de Septiembre de Rubí.


Fabricants de retinoscopi recarregable de la Xina MCE-YZ24B - Mecan Medical | MeCan Medical\nChina Integral Refractòmetre Veure manual de proves Phoropter Fabricants d'equips oftalmics - Mecan Medical\nMecan Medical Xina MCE-YZ24B Fabricants de retinoscopi recarregable de ratlles - Mecan Medical, més de 20000 clients Trieu Mecan, som molt professionals i us proporcionarem el millor servei.\nNúmero de model: MCE- YZ24B\nRetinoscopi de ratlles (recarregable)\n· El filament pot ser rotat de 360 ° i desplaçat cap amunt i cap avall.\n· Mesurar ràpidament i precisament l'eix d'astigmatisme.\n· La llum es pot convergir, irradiar i paral·lela.\n· La brillantor contínua ajustable.\n· Recàrrega ràpida convenient.\n· La funció anti-recàrrega i anti-descàrrega protegeix la bateria.\n· També es pot connectar amb el cap d'oftalmoscopi.\nBombeta halògena de 3,5 V / 2.8W\nRotació de ratlles\nAC220V±22V / 50Hz±1hz, ac110v±11v / 60Hz±1Hz\nPotència (cos principal d'oftalmoscopi)\nPack de bateria LI + DC: 3.7V\nOferim diferents tipus d'equips òptics ofththelmic. Alguns es mostren a les imatges següents. Per a més informació, consulteu el nostre lloc web: guangzhou-medical.en.alibaba.com.\n1. Un proveïdor de parada per a equipaments mèdics i equips de laboratori a Guangzhou\n2. Més de 2000 hospitals s'han convertit en els nostres socis\n3. Qualitat superior amb preu de fàbrica\n4. Resposta ràpida i servei de consideració\n5. CE, ISO, certificat FDA\n6. Lliurament ràpid per aire, mar o d'altres maneres\n7. Més de 10 anys en màquines mèdiques Subministrament de negocis\n8. Exportat a més de 109 països\n9. Temps de garantia: almenys 12 mesos i més de 8 anys de suport tècnic i accessoris-Canviar\n10. SERVEI D'EXCEL·LENT I EXCEL·LENT IMMEDIAT\n1. De l'enginyer biomèdic de Senegal.\nHola, la instal·lació de la unitat RX va ser un èxit. Tot està bé i tinc una molt bona foto.\n2. Del Dr. Salman Hasan, metge de Nigèria\nHola hem instal·lat la ràdio i estem realment satisfets amb el seu funcionament.\n3. Del Dr. Emma Adapoe, Ghana, Àfrica.\nEls he provat per la seva honestedat\nHe provat els seus productes per a una bona qualitat\nHe experimentat el seu servei bo i agradable i relacions amb els clients\nAvalava Mecan perquè representen la prova del temps.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres i anem a parlar de detalls per al Mce- yz24b Retinoscopi de ratlles recarregables\npot convèncer profundament el client dels seus mèrits.\n1.Quin és el vostre servei postvenda?\n1. Equips considerats de Mecan es va aprovar una inspecció estricta de qualitat, i el rendiment final aprovat és del 100%.


Motel 6 Medford North Medford (OR) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nMotel 6 Medford North2400 Biddle Road, East Medford, Medford (OR), Estats Units - Veure al mapaNotable7,0Basada en197comentarisMotel 6 Medford NorthVeure més fotos"An excellent price per night\nI was snowe..."Georgia1ray2United StatesVestíbulVeure més fotosVeure totes les 46 fotosMolt bona ubicació 7,1Veure al mapa7,1UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualMotel 6 Medford NorthHoliday Inn Express MedfordValoració dels clientsNotable 7,0 (197 comentaris)Notable 8,0 (1 comentari)BarriEast MedfordEast MedfordWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesMés informació\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Medford (OR), no busqui més enllà de Motel 6 Medford North. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Cas C.C. Beekman, Museu Willows / Granja Hanley, Museu d'Història del Sud de Jacksonville donen a aquest hotel un encant especial. Motel 6 Medford North també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Medford (OR). L'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, servei de bugaderia, màquina venedora per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, despertador a cada habitació. Piscina exterior de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Motel 6 Medford North és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Medford (OR).Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal presentar un document d'identitat amb foto i una targeta de crèdit durant el registre d'entrada. Totes les peticions especials estan subjectes a la disponibilitat del dia del registre d'entrada. Aquestes peticions no es poden garantir i poden comportar suplements. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.Mostrar més


Un abadiat entre el diluvi universal i la terra promesa Fa 15 anys de l'acte solemne que investia el giron� Josep Maria Soler com a abat de Montserrat, una traject�ria marcada pels aiguats del 2000, que van propulsar la profunda renovaci� urban�stica que el santuari ha experimentat en aquesta d�cada i mitja\n14.08.2015 | 06:30\nDavant de Ricard Maria Carles, a la benedici� abacial.\nGIRONA | DAVID BRICOLL�\nTransformaci� i modernitzaci� urban�stica. Segurament se n'hi podran atribuir d'altres, per� aquests s�n els dos conceptes que quedaran estretament lligats a la traject�ria de Josep Maria Soler i Canals, nascut a Santa Eug�nia, a Girona, com a abat de Montserrat. Ahir, 13 d'agost es complien justament 15 anys de la benedicci� abacial de Soler, la cerim�nia que l'investia formalment com a cap de la comunitat benedictina. Ell, per�, havia estat escollit i nomenat pels membres de la congregaci� el maig del 2000, i ja des d'aquell moment va comen�ar a exercir les seves noves funcions agafant el relleu de qui havia estat el seu predecessor els 11 anys anteriors, Sebasti� Bardolet. De fet, la data del relleu (la presentaci� p�blica com a nou abat es va fer el 17 de maig d'aquell any) marcar� profundament el seu abadiat i l'obra posterior que ha acompayat la seva traject�ria. Perqu� en aquest recorregut d'una d�cada i mitja com a timoner del monestir es pot ben dir, recorrent a la met�fora, que ha passat del (gaireb�) diluvi universal a la (gaireb�) terra promesa. I �s que l'aterratge de Josep Maria Soler com a abat va ser certament convuls. Quan encara no havia transcorregut ni un mes del seu nomenament va tenir lloc l'aiguat del 10 de juny del 2000, que va castigar especialment el Bages sud, l'Anoia i el Baix Llobregat Nord, comarques entre les quals cavalca el mass�s. Montserrat, i molt concretament el monestir, en va sortir terriblement castigat. L'aigua va entrar a doll per les depend�ncies del santuari, la torrentada va arrossegar tones de pedra que van sepultar i arrasar els espais oberts al p�blic i, en definitiva, van deixar un entorn absolutament de potes enlaire. Abans de la tempesta, Soler ja havia heretat com a abat un Montserrat urban�sticament desfasat, amb greus problemes d'accessibilitat i que no havia pogut trobar l'equilibri entre la pressi� dels visitants que hi accedien en cotxe i l'ordre que requeria un espai d'aquestes caracter�stiques, santuari espiritual i alhora reclam tur�stic de primer ordre. Tamb� �s cert que va aterrar en el c�rrec amb l'abadia restaurada i que en la recta final de l'abadiat del seu predecessor, Sebasti� Bardolet, ja s'havien col�locat els fonaments del que pretenia ser l'impuls d'aquesta renovaci�. El 1997 va n�ixer la Fundaci� Montserrat 2025, que amb l'argument de la celebraci� del mil�lenari del monestir, es constitu�a en la plataforma captadora de mecenes per poder afrontar aquesta profunda posada al dia. Per� el capgirament que van portar els aiguats del 2000 van esdevenir l'empenta definitiva. A partir d'aquella data, amb les intervencions que ha motivat i accelerat en els anys posteriors, la imatge amb qu� Montserrat rep els visitants ha canviat radicalment. S'ha rehabilitat de dalt a baix la zona de botigues, la pla�a de l'Abat Oliba i les de Santa Maria (l'espai que confronta amb la fa�ana de la bas�lica); s'ha transformat l'acc�s i bona part dels espais interiors del museu, incloent-hi una gran sala d'actes; s'ha completat la nova casa de l'Escolania i l'arranjament de l'edifici de l'abat Garriga destinat a l'acolliment de joves; i, sobretot, s'ha reordenat tot l'espai exterior i la zona d'aparcament amb la recuperaci�, l'any 2003, del tren cremallera. Del Montserrat amb crostes de decrepitud de fa 15 anys s'ha passat, en l'abadiat Soler, al Montserrat modernament tur�stic. Interreligi�sQuan el 17 de maig del 2000 era presentat en societat com a nou abat de la comunitat benedictina, Josep Maria Soler es va autosituar m�s proper al que es podria qualificar de corrents renovadors dins l'Esgl�sia. No ho va fer de manera expl�cita, certament, per� s� a partir d'una suma de refer�ncies. En aquella primera compareixen�a, es va declarar profund admirador del bisbe Pere Casald�liga, un dels homes bandera de la teologia de l'alliberament, a qui Soler havia tingut de mestre a Sabadell abans que inici�s la seva tasca missionera al Brasil i amb qui va confessar que l'unia una sintonia de pensaments que havien marcat la seva traject�ria espiritual. Tamb� aquell dia va remarcar la figura del Papa renovador, Pau VI, i es va mostrar especialment sensible per obrir vies de di�leg entre les diferents confessions religioses, sobretot a partir del mapa divers que ja es comen�ava a configurar a Catalunya. Aquesta voluntat ha cristal�litzat en accions puntuals, com ara l'assemblea de les religions que va acollir el santuari, pr�via al Parlament de les Religions que es va fer el 2004 al F�rum de Barcelona, i la signatura del Manifest de Montserrat, el 2008, document per la pau elaborat amb l�ders jueus, musulmans i cristians per manifestar que no es pot involucrar la religi� per justificar la viol�ncia o la guerra.Comprom�s prudentJosep Maria Soler no ha renunciat mai, ans al contrari, a la significaci� que Montserrat ha tingut per al catalanisme, i ha llan�at alguns missatges de suport a les reivindicacions de pa�s. Comptats, aix� s�, i sempre amb to mesuradament contingut. Per exemple, el setembre del 2013 la comunitat feia p�blica una nota que recollia unes declaracions de l'abat en qu� s'expressava partidari de la consulta que en aquell moment s'impulsava sobre el futur pol�tic de Catalunya i del di�leg. L'abat manifestava �el desig que Catalunya pugui veure reconeguts i protegits els seus drets nacionals�, i mantenia �l'esperan�a de trobar camins de di�leg m�s efectiu i d'un consens el m�s ampli possible per resoldre la situaci� d'una manera enraonada i constructiva�. Aix�, sostenia que a trav�s de la consulta es podia �arribar a tenir un coneixement real i objectiu. Les objeccions legals no poden ser mai una excusa per refusar el di�leg i treballar per la cohesi� social, cal un gran esfor� i una gran pedagogia per evitar una possible fractura social que sigui irreparable i deixi ferides obertes�.


Renda 2011: una cita més obligada que mai | Consumer\nRenda 2011: una cita més obligada que mai\nLes principals novetats en la campanya d'aquest any se centren en les obres de millora al domicili i en la deducció per inversió en habitatge habitual\nAutor: Per Elena V. Esquerre/Azucena García\nImatge: Chloë Rae\nDavant un any marcat per un agreujament de la crisi i l’augment de la taxa de desocupació, els contribuents tenim una cita més obligada que mai amb Hisenda -a partir d’abril i fins a principis de juliol- per adonar dels ingressos i despeses, d’acord a la llei. Alguns ciutadans ho faran a través de l’esborrany, uns altres presentaran directament la Declaració de la Renda i uns altres estan exempts de fer-la. Però tots han de saber que en aquesta campanya les novetats estan relacionades amb les obres de millora al domicili i la deducció per inversió en habitatge habitual.\nNovetats a la Declaració de la Renda\nEntre les novetats més rellevants d’aquesta campanya figura el restabliment de la deducció per inversió en habitatge habitual, amb efectes des de l’1 de gener de 2011 i amb independència de la base imposable del contribuent. S’eleva a més de 9.015 a 9.040 euros la base màxima de deducció en els supòsits d’adquisició o rehabilitació d’habitatge i per a les quantitats dipositades en l’explica habitatge, i arriba a 12.080 euros en el cas d’obres i instal·lacions d’adequació de l’habitatge habitual per raó de discapacitat.\nEn les obres de millora en l’habitatge s’amplia l’objecte de la deducció, que ja no està limitat a les obres que es realitzin en l’habitatge habitual\nTambé hi ha canvis respecte a l’exercici anterior referent a les obres de millora en l’habitatge. S’amplia l’objecte de la deducció, que ja no està limitat a les obres que es realitzin en l’habitatge habitual. Augmenta el límit anual de base imposable per accedir a la deducció, que passa de 53.007 a 71.007 euros, i s’eleva la quantia de la deducció del 10% al 20%. La base anual màxima de deducció també puja de 4.000 a 6.750 euros i el límit plurianual per habitatge s’incrementa de 12.000 a 20.000 euros. Afecta a les obres que s’hagin realitzat des del 7 de maig de 2011.\nDes del 10 d’abril fins al 2 de juliol, es pot obtenir i confirmar l’esborrany de la Declaració de la Renda 2011. En el cas que el resultat sigui a ingressar i el contribuent vulgui fer-ho mitjançant domiciliació bancària, haurà de subscriure l’esborrany , com a més tard, el 27 de juny.\nSi el que presenta és la Declaració de la Renda i no l’esborrany, el contribuent té de termini des del 3 de maig fins al 2 de juliol. Igual que succeeix en el cas anterior, si el resultat és a ingressar amb domiciliació en compte, tindrà temps per fer-ho fins al 27 de juny.\nQui pot sol·licitar l’esborrany\nPoden obtenir-ho els contribuents que percebin rendes procedents exclusivament de les següents fonts:\nRendiments del cabdal mobiliari subjectes a retenció o a ingrés a compte, així com els derivats de Lletres del Tesoro.\nImputació de rendes immobiliàries, sempre que procedeixin, com a màxim, de dos immobles.\nGuanys patrimonials sotmesos a retenció o ingrés a compte, així com les subvencions per a l’adquisició d’habitatge habitual.\nEn la resta dels casos, l’Administració Tributària lliurarà al contribuent les dades fiscals que puguin facilitar la confecció de la Declaració de la Renda.\nCom obtenir l’esborrany de la Renda\nHisenda posarà a la disposició dels contribuents l’esborrany o les dades fiscals de la Declaració per mitjans telemàtics. Es podrà accedir a aquesta informació en l’adreça https://www.agenciatributaria.gob.es\nL’Agència Tributària remetrà l’esborrany o les dades fiscals per correu ordinari a les persones que no ho hagin obtingut per Internet\nPer rebre el nombre de referència que els permeti obtenir per Internet el seu esborrany o dades fiscals, els contribuents hauran de comunicar el seu NIF, l’import de la casella 620 de la declaració de l’IRPF corresponent a l’exercici 2010 i el número de telèfon mòbil en el qual desitgin rebre mitjançant SMS el nombre de referència. Els ciutadans amb signatura electrònica no hauran d’introduir l’import de la casella 620.\nA partir del 3 de maig, l’Agència Tributària remetrà l’esborrany o les dades fiscals per correu ordinari a les persones que no ho hagin obtingut per Internet, sempre que ho sol·licitessin a la declaració de l’exercici 2010.\nContribuents exempts de declarar\nNo estan obligats a declarar els contribuents que hagin obtingut rendes procedents solament de les següents fonts:\nRendiments íntegres del treball: salari, pensions o prestació per desocupació que no superin els 22.000 euros anuals, sempre que procedeixin d’un sol pagador. Hi ha dues excepcions:\nLes quantitats percebudes del segon o successius pagadors no superen en conjunt 1.500 euros anuals.\nEls rendiments del treball procedeixen solament de prestacions passives.\nEn aquests dos casos, encara que els ingressos procedeixin de més d’una font, s’aplica el límit de 22.000 euros que eximeix als contribuents de l’obligació de declarar.\nRendiments íntegres del treball amb el límit d’11.200 euros anuals, si procedeixen de més d’un pagador, quan del segon i successius s’han obtingut més d’1.500 euros.\nRendiments íntegres del cabdal mobiliari i guanys patrimonials sotmesos a retenció o ingrés a compte, amb el límit conjunt d’1.600 euros anuals.\nRendes immobiliàries, rendiments íntegres del cabdal mobiliari no subjectes a retenció derivats de Lletres del Tesoro i subvencions per a l’adquisició d’habitatges protegits o de preu taxat, amb el límit conjunt d’1.000 euros anuals.\nTampoc hauran de declarar els qui obtinguin de forma exclusiva rendiments íntegres del treball, de capital o d’activitats econòmiques, així com guanys patrimonials, amb el límit conjunt d’1.000 euros anuals i pèrdues patrimonials de quantia inferior a 500 euros.\nHan de declarar encara que no estiguin obligats\nHauran de declarar, si volen desgravar, les persones que tinguin dret a deducció per inversió en habitatge, compte estalvio-empresa, doble imposició internacional o que realitzin aportacions a patrimonis protegits de les persones amb discapacitat.\nTambé ho faran els ciutadans que hagin contractat plans de pensions, plans de previsió assegurats o mutualitats de previsió social, plans de previsió social empresarial i assegurances de dependència que redueixin la base imposable. També els qui tinguin dret al fet que Hisenda els retorni per altres conceptes haurien de presentar l’esborrany.\nMarcar la casella destinada a finalitats socials\n“Amb un petit gest, les coses canvien”. Així resa el lema de la campanya que anima als contribuents a marcar la casella “Finis Socials”. Aquest senzill símbol suposa destinar un 0,7% dels impostos del contribuent a programes socials que realitzen les ONG. Per això es denomina “X Solidària”. Perquè ajuda a les persones més vulnerables i desfavorides.\nEls impulsors de la campanya, liderada per la Plataforma del Tercer Sector, recorden que no suposa cap cost econòmic sinó que, per contra, qui marca aquesta casella es converteix en contribuent actiu solidari. “No marcar-la és prendre una actitud passiva i deixar que sigui l’Estat qui decideixi la destinació d’aquesta part dels teus impostos”, precisen.\nPer resoldre dubtes, els usuaris compten amb una completa informació a la pàgina web de la campanya, on s’explica en què consisteix l’assignació del 0,7%, què suposa marcar la citada casella, les conseqüències de no fer-ho o la destinació dels ingressos. L’import recaptat per les últimes assignacions va arribar a 262 milions, cinc milions menys que en 2010, a causa d’una disminució de la recaptació total i del nombre de persones contribuents. Aquest import va beneficiar a més de cinc milions i mitjà de persones i va permetre iniciar 1.083 projectes socials i centenars de projectes en països d’Àfrica, Amèrica Llatina i Àsia.\nAquest any, en el marc actual de crisi econòmica, marcar aquesta casella cobra més importància si cap. I és que l’any passat un 52,2% dels contribuents van destinar part dels seus impostos a finalitats socials, però un 48% van deixar la casella en blanc o van marcar solament la destinada a l’Església Catòlica, si bé és possible marcar ambdues, sense perjudici per cap de les opcions.\ncontribuent declaració esborrany hacienda-ca novedades-ca renda


Idioma balear - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\n(Redirigit des de «Balear»)\nEl balear (també conegut per les seues denominacions locals mallorquí, eivissenc o menorquí) (baléà, sa llengo baléà en balear) és la llengua pròpia de les Illes Balears que conta en 600.500 parlants, dels quals 362.500 són parlants habituals. Conta en gramàtica pròpia des de l'any 1694. Cal constatar que la llengua balear naixqué aproximadament pel sigle XI.\nSe caracterisa, entre atres característiques pròpies, per la pronunciació en vocal neutra d'algunes e tòniques, per la no adquisició de o que en l'escritura es finalisa per a la primera persona del singular del present d'indicatiu (pens, deman) i per l'eliminació de la a en les paraules esdrúixoles acabades en ia (histori, presenci). També per la reducció de les combinacions gua i qua en go i co, sobretot si van en sílaba àtona: aigo, llengo, gordar, coranta, corema... i l'apostrofació del relatiu i la conjunció al començar la següent paraula en vocal. El seu factor més característic és l'us dels artículs salats es, sa, ets (abans de vocal o h), ses, s, so i sos (els dos últims despuix de la preposició emb), excepte en Pollença. També es caracterisa per les diferències en els verps com en el gerundi (moguent, venguent... que finalisen en guent) i en l'adició del complement directe al final dels verps a on se suprimix la r final del verp, lligant-se la consonant del complement directe i accentuant-se el mateix (és fàcil ajudar a na Maria -> és fàcil ajudal·là). Ademés té una enorme cantitat de paraules pròpies vingudes de les moltes influències llingüístiques que han passat per les Balears i del substrat antic llatí que s'ha conservat millor en esta zona d'Espanya a causa de la seua insularitat: Al·lot, cotxo, sebre, gonelles, trunyella, missè, manascal, etc. En els noms i en els monosílaps, la "erre" final romànica desapareix en Balear, accentuant-se la dita desaparició.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Idioma_balear&oldid=171596»


Finalitza l'edició més emotiva de l'Andorra Utra Trail Vallnord\nOrdinoTota la cerimònia de clausura de l'Edició X de l'Andorra Ultra Trail Vallnord respirava un ambient de comiat. L'Edició X ha estat l'última amb Gérard Martínez i Valérie Lafleur al capdavant de la prova i durant els sis dies que ha durat l'AUTV s'ha notat la importància d'aquest traspàs. Les seves filles, Sandra i Lídia, prendran el relleu de la travessa de muntanya.\nEls voluntaris són part imprescindible de l'organització de l'AUTV. / P. R.\nEls dos últims corredors de l'Eufòria, arribant a Ordino. / P. R.


El sector càrnic manté els tripijocs en la contractació\nEls treballadors denuncien que la regularització encara no és real\n4 min. Barcelona 04/05/2018 23:15\n651x366 Treball va ordenar la setmana passada el pas al règim general de 500 treballadors d’una cooperativa que treballava per al Grupo Jorge. A la imatge, protesta dels treballadors per les condicions laborals. / ACN Treball va ordenar la setmana passada el pas al règim general de 500 treballadors d’una cooperativa que treballava per al Grupo Jorge. A la imatge, protesta dels treballadors per les condicions laborals. / ACN\n“S’estan fent moviments certament estranys, tant amb cooperatives d’aquí com de fora de Catalunya”, diu una font del sector càrnic. Els traspassos de treballadors dubtosos d’una empresa a una altra s’han accentuat al sector càrnic català les últimes setmanes per la pressió de la Inspecció de Treball sobre les condicions dels treballadors de l’escorxador osonenc Le Porc Gourmet, propietat del Grupo Jorge.\nLa setmana passada, tal com va avançar l’ARA, Treball va obligar la cooperativa Clavial a regularitzar -i passar al règim general- mig miler d’empleats que fins ara treballaven en qualitat d’autònoms, un canvi que l’assemblea de treballadors d’aquesta cooperativa ja havia avalat al desembre i va tornar a reafirmar aquest mes d’abril.\nAquesta determinació tant de la Inspecció com dels mateixos treballadors, però, va fer que el Grupo Jorge (propietari de l’escorxador on Clavial donava servei) tallés les relacions laborals amb la cooperativa, fet que la mateixa empresa va explicar en un comunicat, un moviment que, sumat a la regularització, va deixar en suspens el futur laboral d’aquests 500 treballadors.\nParadoxalment, i segons explica el Grupo Jorge, l’activitat de l’escorxador no s’ha aturat. L’advocat de la companyia, Francesc Sánchez, explica que, davant la falta d’acord amb Clavial, el grup va decidir continuar operant amb una altra cooperativa. “Vam preguntar a la Inspecció quina equivalència podíem fer per solucionar la situació i arribar a un pacte amb Clavial; la vam presentar, però l’única sortida ha sigut el canvi al règim general”, afegeix.\nIncrement sobtat dels costos\nSegons la companyia, el pas de treballadors de la cooperativa al règim general suposava un encariment excessiu en els seus costos de producció. Per a l’advocat dels treballadors, Toni Iborra, aquesta posició del Grupo Jorge va fer que “molts d’aquests treballadors es veiessin forçats a canviar de cooperativa” i renunciessin als drets i la protecció que els ofereix el règim general per no quedar-se sense feina.\n“És difícil establir xifres, però molts van acceptar el canvi de cooperativa, i els que s’hi van negar, una vuitantena, ara estan sense feina i sense cap ingrés”, explica Iborra. També afegeix que “s’han donat d’alta al règim general, però els únics que treballen són els que ho fan com a autònoms des d’una altra cooperativa”, una possibilitat tècnicament legal.\nEl grup manté que la proposta que van presentar a Clavial (i que ara apliquen amb la cooperativa Oficicat i la resta d’empreses subcontractades) representa un increment d’entre 7 i 8 milions anuals en costos per al grup càrnic a Catalunya, perquè millora les retribucions mínimes, que s’igualen a les que diu el conveni, millora la cobertura per malaltia, accident i hospitalització, i també dona accés a les prestacions d’atur i les baixes en cas de lesió, incapacitat o la cobertura per defunció. Alhora, no estar dins el règim general permet al grup càrnic la flexibilitat que assegura que necessita.\nPer a Iborra, però, la proposta del Grupo Jorge no suposa una equiparació real perquè no cobreix “correctament” les baixes, l’atur ni la jubilació. “Només intenten imposar aquesta equivalència per eludir el règim general”, assegura Iborra. L’advocat manté que els treballadors esperen que la Inspecció acabi les investigacions i determini “si tots els treballadors haurien de ser empleats de l’escorxador, i no de la cooperativa, i, per tant, els que no han acceptat el canvi de cooperativa haurien de ser readmesos”. Treball va seguir recopilant dades en un nou escorcoll dijous passat.\nLa resta del sector, de moment, manté silenci a l’expectativa de com es resolgui aquest cas. Fonts del sector asseguren que els tripijocs entre els grups càrnics i les falses cooperatives estan molt estesos. La resolució de Treball pot acabar afectant amb sancions milionàries diversos grups alimentaris.\nRegularització massiva al sector carni


Blog | Merakia\nL’orgasme hauria de ser quelcom senzill i, per l’educació afectiva i sexual que hem rebut, ens trobem que, en general, als homes els hi és més senzill orgasmar que no pas a les dones. Ésuna realitat que ens trobem les sexòlogues is exòlegs a la nostra consulta (i també a les converses extraoficials). I, moltes vegades, és molt més difícil fer-ho quan s’està en parella...\nby Elisabeth Rusiñol\n10 punts importants per donar més seguretat als nostres fills (…i agafar-ne els pares)\nA vegades pot passar que alguns pares amb la dèria de no fer “patir” els seus fills o amb la por de no ser considerats uns “bons pares” tinguin una actitud massa complaent i fins i tot sumisa dels seus fills. Pares que, d’alguna manera, sobreprotegeixen als seus fills, altres que passen de sobreprotegir a parlar i tractar malament….altres que directament tracten amb massa duresa,...\nin Teràpia de parella\nTens dificultat amb la teva parella\nEt sents emocionalment desconnectat d’ell o d’ella. Intentes sentir-te millor amb la teva parella i no te’n surt avui parlarem dels 4 elements bàsics que no poden faltar en una relació. El primer la INTIMITAT sembla molt evident però quanta estona passeu sols amb la vostra parella? Cal promoure moments, sortides o activitats de parella per alimentar el vincle, la connexió i la complicitat. Quan...\nBenvinguts a Meràkia! Iniciem aquest blog amb moltes ganes de compartir informació i ampliar coneixements sobre la psicologia i altres ciències de la salut a tots els que hi estiguin interessats. En aquest post us explicarem una mica qui som, d’on venim i on anem, ja que és una de les preguntes que més persones s’han formulat al llarg de la història de la humanitat....


Ajuntament de Cardedeu - Actualitat - Notícies - Activitats d'estiu al Museu de Cardedeu\nActivitats d'estiu al Museu de Cardedeu\nUn any més el MATBC proposa dues setmanes d'activitats a la terrassa del Museu durant el més de juliol. Activitats familiars, música, contes i un sopar a la fresca, amenitzaran les tardes i els vespres de juliol al Museu. Hi ha propostes per a tota la família!\n- Dissabte 15 de juliol, a les 17.30 h\nRefresca't al jardí!\nUn taller per a petits i grans al jardí de plantes remeieres del museu on aprendrem a fer refrescants granissats amb algunes de les plantes del jardí que ens ajudaran a passar la calor de l'estiu.\nLloc: terrassa del Museu\nPreu:3 € per infant\nCal reserva prèvia, l'espai és limitat.\n- Dissabte 8 de juliol, de 20 a 23.30 h\nUn any més el MATBC col·labora amb les activitats del III Festival de la Paraula, Cardemots, amb una nit de contes per adults a la terrassa del museu de la mà de Norma Aparicio, vinguda expressament de Tucuman (Argentina) amb tastet de productes de Cardedeu en acabar.\nI a continuació... Nit Golfa amb micro obert amb la participació dels alumnes de batxillerat del Taller Ginebró i altres narradors com Paco Asensio, Irma Borges, Inés Macpherson, Alicia Molina ... i també per a tothom que s'hi atreveixi!\nHora: inici d'activitat a les 20 h, tastet a les 21 h i micro obert a partir de les 22 h.\nPreu:5 € general / 3 € reduïda\nProductors locals: La Païssa, Rosaplè, Èric Pastisser, Forn Domènech, Hi Som, Cervesa Sant Jordi, 5 gr. o més i Melmelades Margalló.\n- Divendres 21 de juliol, a les 21 h\nUn any més el Museu proposa un sopar a la fresca del jardí del museu per a tancar les activitats d'estiu 2017. Enguany, el sopar anirà a càrrec del Restaurant Antic Casino de Cardedeu i estarà amenitzat amb acompanyament musical de la mà del Quartet de corda Havel amb Stanislav Stepanek, violi; Mireia Puigmal, violi; Ferran Saló, viola i Sandra Magro, cello que interpretaran obres de Bach, Händel, Corelli, Vivaldi, Mozart, Morricone, Gardel i Piazzolla.\nMATINS AL MUSEU\n- Diumenge 9 de juliol, a les 11 h\nVisita teatralitzada i vermut\nUs proposem de nou una visita guiada de la mà de Tomàs Balvey, fundador del museu, per a conèixer d'una manera amena, la història de la farmàcia Balvey, així com la importància del benestar i la salut a Cardedeu.\nAmb vermut al jardí del museu en acabar la visita.\nA càrrec de l'actor Marc Felipe.\n- Diumenge 16 de juliol, a les 12 h\nInauguració de l'exposició de Lola Lasurt\nUna mostra de l'obra de l'artista Lola Lasurt a partir de la creació de dos frisos pictòrics que entren en diàleg a l'espai de la capella.\nAmb aquest treball, com sovint ha fet l'artista, torna a analitzar els anys de lactància del sistema democràtic; en aquest cas, en diàleg amb el medi televisiu de Cardedeu.\nA la capella de Sant Corneli.


Lc 12, 32-48 - BIBLIJA.net - La Bíblia a Internet\nLluc 12, 32-48\n--Senyor, ¿dius aquesta paràbola per a nosaltres o bé per a tothom?\n--¿Qui és l'administrador fidel i assenyat a qui l'amo confiarà els seus servents perquè els doni al temps degut l'aliment que els pertoca? 43 Feliç aquell servent que l'amo, quan arriba, troba que ho fa així! 44 Us asseguro amb tota veritat que li confiarà tots els seus béns. 45 Però si aquell servent es deia: "El meu amo tarda a venir", i començava a pegar als criats i a les criades, a menjar, a beure i a embriagar-se, 46 vindrà l'amo el dia que menys s'ho espera i a l'hora que ell no sap; el castigarà i li farà compartir la sort dels infidels.


L’AJUNTAMENT D’OLIVA CREA UN APARADOR DIGITAL PER A INCENTIVAR LA REACTIVACIÓ DEL COMERÇ LOCAL – Jo compre a Oliva\nL’Ajuntament d’Oliva, des de la Regidoria de Comerç, Mercats i Consum, i amb col·laboració amb ACCO, crea un aparador digital on poden exposar-se tots els comerços locals d’Oliva i on els comerciants tenen l’oportunitat de promocionar els seus productes de forma gratuïta.\nAquesta és una iniciativa que s’emmarca dins de la campanya #depéndetu, la qual pretén donar suport al xicotet comerç, ja que aquest ha estat un dels sectors que s’ha vist més afectats davant de la crisi de la COVID-19, i on molts comerciants s’han vist obligats a tancar els seus locals quedant així paralitzada la seua activitat en decretar-se l’Estat d’Alarma.\nA la plataforma, cada comerç disposa d’una fitxa on es promocionen els productes i les ofertes d’aquest, també els comerciants poden comunicar-se directament amb els seus clients, tant per a realitzar reserves com per a contestar qualsevol dubte que aquests puguen tindre durant el procés de compra. Al mateix temps, a la fitxa, cada comerç té informació sobre els seus horaris, localització, informació de contacte, etc. Els clients tenen al seu abast tota la informació que necessiten a l’hora de realitzar qualsevol acció.\nA més, aquesta compta no sols amb la secció dels comerços on accedirem per a buscar tot el que necessitem saber sobre el xicotet comerç d’Oliva, sinó també amb una secció de notícies sobre tot el que es refereix al comerç, una secció per a associar-se i una secció de contacte.\nL’aparador digital dona la facilitat al xicotet comerç de readaptar el negoci, digitalitzant els seus serveis i posicionant-se a Internet. Estar present a Internet és necessari en aquests temps, no sols per aquesta situació extraordinària de confinament, on els locals havien de tancar i molts d’ells han pogut continuar oferint els seus productes en línia, sinó també perquè vivim en un temps en què si no estàs a internet, no existeixes. Actualment, tot està digitalitzat i la gent s’informa a través d’Internet. Aquesta plataforma farà aplegar al xicotet comerç d’Oliva a més gent, que podrà accedir a la informació des de qualsevol dispositiu, a qualsevol hora del dia i des de qualsevol lloc. Si tens un xicotet comerç a Oliva, vols que el teu comerç estiga a la plataforma i encara no t’has associa’t, apunta’t mitjançant el formulari\nEntrada anterior L’AJUNTAMENT D’OLIVA EXECUTA LA CAMPANYA #DEPENDETU PER A INCENTIVAR LA COMPRA AL COMERÇ LOCAL


Homenatge a la població gitana en el Dia del Poble Gitano a Cambrils\nCambrils va celebrar per primer cop aquest dilluns 16 d’abril el Dia Internacional del Poble Gitano amb un multitudinari acte institucional a l’Ajuntament i el tradicional llençament de flors, que es va fer al parc del Pescador de la població. L’acte, que va estar impulsat per la Nova Associació Cultural Gitana de Cambrils, va servir també per homenatjar tota la comunitat gitana del municipi, així com alguns destacats representants del col·lectiu gitano a les comarques de Tarragona, que van rebre un reconeixement.\nL’acte institucional en una sala de plens que va quedar petita va comptar amb la presència de l’alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza, que va subratllar que Cambrils “és i serà poble d’acollida” i que el seu equip treballarà per “evitar qualsevol discriminació”. El regidor de Benestar Social, Josep Maria Vallès, es va referir també al dinamisme de la comunitat gitana cambrilenca, que es va fer palesa en la projecció d’un vídeo fet a partir de fotografies de Jordi Tremosa que, sota el títol Orgull Gitano, incloïa retrats de diversos gitanos residents a Cambrils.\nEl coordinador de l’Església Evangèlica de Catalunya, Jesús Gabarri, va ser l’encarregat de recordar la història de discriminació patida pels gitanos, recorrent els diversos episodis viscuts a Espanya des de l’època dels Reis Catòlics, i amb un record especial per als centenars de milers de gitanos que van perdre la vida durant l’Holocaust nazi. Gabarri va tancar el seu parlament recitant l’himne gitano Gelem, Gelem.\nLa Nova Associació Cultural Gitana de Cambrils va aprofitar l’acte institucional per a fer una sèrie de reconeixements a persones destacades de la comunitat gitana. Així, van rebre un homenatge públic José Campos, Francesc Ferreres Paquito, Antonio Gabarri Tío Antonio, Ángel Jiménez, Ana Muñoz i Maria Santiago La Chacha Mari.\nLa celebració es va tancar al parc del Pescador amb la lectura d’un manifest i el llançament de pètals de flors a la font que es va poder realitzar malgrat el mal temps, i amb un àpat conjunt de tots els assistents a l’acte.\nDos llibres d’història del poble gitano


Vol associar-se a Foment? - Foment del Treball\nSi és una organització empresarial i vols associar-se a Foment del Treball, és important que tingui en compte:\nFinalitats compatibles amb les de FOMENT.\nIndependència i autonomia en el seu funcionament.\nÀmbit organitzatiu definit sectorial o territorialment.\nEstructura dels òrgans directius i adopció d’acords regulats amb criteris participatius.\nSi és una empresa i vol associar-se a Foment com a soci individual ha d’estar abans afiliat a l’organització sectorial corresponent. No cal complir aquest requisit si l’organització sectorial que li correspongui no és soci col·lectiu de Foment o no pertany directament o indirectament a un soci col·lectiu.\nSi vol més informació, pot contactar aquí.


Entenem per família tot grup de persones unides per una filiació parental, consanguínia o d’amistats que conviuen establint una comunitat entre ells per un període de temps. El més habitual és les parelles o matrimonis que conviuen amb un o més fills i conformen la unitat bàsica de tota societat. Però el que determina que…\nQuan el silenci es fa escoltar\nArticle d’Elisenda Navinés publicat a le journal El Bourricot setembre 2019. A la tardor, la natura s’adapta de mica en mica al fred del hivern que arriba i es prepara per nodrir la terra amb les fulles que cauen dels arbres. Aquest procés ens acosta a la melancolia. Ai hivern, tenim menys hores de sol…\nArticle escrit per Elisenda Navinés publicat a le journal El Bourricot, març 2019. L’Anna de 9 anys d’edat es presonera d’un fet traumàtic. Té la mirada trista i presenta terrors nocturns relacionats amb el maltractament entre els seus pares. tan d’abans com de després de que es separessin. Filla única, conviu amb ells en custodia…\nArticle escrit per Elisenda Navinés publicat a le journal El Bourricot, gener 2019. Els armilles grogues son bàsicament aquella part de la població que defensen els drets cívics, polítics i socials d’una majoria social que no es sent representada per els polítics que governen. Les seves reivindicacions no es limiten a que el govern baixi…\nArticle escrit per Elisenda Navinés publicat en el diari El Bourricot, novembre 2018. Tant el 1 de novembre que és Tots Sants com el 2 que és el dia dels difunts , son dies perfectes per recordar els nostres morts o en el seu defecte introduir el concepte de mort en els nostres infants. Hauríem…


Fotografia de família de les noves parelles lingüístiques de Cambrils.\nVoluntaris i aprenents podran fer pràctiques lingüístiques en establiments col·laboradors\nActualitzada 15/02/2019 a les 11:47\nEl Voluntariat per la Llengua de Cambrils suma vint-i-una noves parelles lingüístiques, les quals es van formalitzar dimarts. Com a novetat d’aquesta edició, destaquen les pràctiques lingüístiques als establiments col·laboradors, una iniciativa perquè l’alumnat de nivell Bàsic 3 i aprenents visitin comerços adherits al programa i reforcin l’aprenentatge de la llengua en entorns reals.\nDurant aquesta nova edició també continuarà en funcionament el grup de conversa Fem un beure?, que té com a objectiu parlar en català en un ambient informal. A partir d’aquest mes de febrer es durà a terme cada dimecres a les 18 h a El Tamboret, al carrer de de les Barques, 5.\nLes persones que estiguin interessades a col·laborar-hi com a voluntàries o com a aprenentes encara hi són a temps, i poden adreçar-se al Servei de Català de per telèfon al 977 12 88 61 o enviant un correu electrònic a la direcció vxl.reus@cpnl.cat. També poden registrar-se directament al programa a través del web www.vxl.cat, o fer el tràmit als punts d'inscripció del Voluntariat per la Llengua distribuïts pel Baix Camp i el Priorat.\nComenta el contingut : Vint-i-una parelles lingüístiques més al Voluntariat per la llengua de Cambrils


Caminada I-150 (Vallès Occidental)\nLes Cases de les Arenes (Castellar del Vallès) - Font Rodona - Font del Romaní - Font de l'Espígol - Font de Sant Jordi - Font dels Trons - Font del Plàtan - Basses d'en Barceló - Font de Can Barceló - Font del Carner - Font dels Avellaners - Font de la Falguera - Font Falsa del Plàtan - Ermita de la Mare de Déu de les Arenes - Font de la Capella - Les Cases de les Arenes.\n8,5 Km 2h 25' 367 m 470 m 265 m 265 m Fàcil\nAvui fem una escapada a la part oriental del parc de Sant Llorenç del Munt i l'Obac. Des del singular raval de les Cases de les Arenes començarem remuntant el riu Ripoll on tindrem l'oportunitat de conèixer diferents fonts i una bonica bauma. Després farem una drecera que ens portarà a la conca del torrent del Castelló que seguirem aigües amunt per l'anomenat “camí de la font del Plàtan”, fins assolir la mateixa font i dues més. Tornarem per on hem pujat, però a mig camí, ens desviarem a ponent per retrobar-nos altre cop amb el Ripoll que seguirem en direcció a les basses d'en Barceló i la seva eixuta font. A partir d'aquí ve una gran marrada amb la intenció de trobar la font de l'Enric de la Fonda, sense èxit, només vam trobar la seva bassa. Seguidament passem per les coves del Carner, moment que trenquem al sud, visitem tres fonts més, i dues cabanes de pedra seca. Passem per la font Falsa del Plàtan i ens apropem a l'ermita de la Mare de Déu de les Arenes. Des d'aquí tornem a les Cases de les Arenes on finalitzem l'excursió.\nPrenem com a punt de partida d'aquesta caminada el bonic veïnat de les Cases de les Arenes, pertanyent a Castellar del Vallès. Per accedir-hi cal que agafem la carretera B-124 que porta de Castellar del Vallès a Sant Llorenç Savall. Aproximadament al punt quilomètric 12,4 ens desviem a la dreta (si venim de Castellar); deixem a la dreta l'aparcament de l'àrea d'esbarjo de les Arenes i continuem per la pista forestal que surt de l'esquerra i que més amunt esdevé una estreta carretera cimentada que ens condueix, en menys de 900 metres, al petit raval de les Cases de les Arenes, on estacionem el vehicle en un racó que no faci nosa.\n403 m 41.6468,2.0583Clica per veure'n la ubicació. Les Cases de les Arenes (Castellar del Vallès)\nLes cases de les Arenes formen un conjunt urbanístic peculiar. Es troba situat a la riba esquerra del Ripoll, prop de l'ermita de la Mare de Déu del mateix nom. Ubicat dins del parc natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac, aquest raval es troba emplaçat entre arbres i a la vora del riu, molt ben integrat al paisatge. És un nucli d'estiueig de principis del segle XX, format al voltant de l'antiga masia de Can Barceló. Hi ha edificis de notable interès per les ornamentacions realitzades seguint els paràmetres modernistes i neogòtics. Algunes de les cases són especialment rellevants, entre elles, destaca l'antic hostal de les Arenes que durant la dècada de 1930 oferia habitacions i servei de restaurant als hostes.\nComencem la caminada al veïnat de les Cases de les Arenes, just en el punt de confluència del carrer de Baix amb el camí de Can Barceló, on hi trobem un pal indicador. Prenem el camí de la dreta, cimentat i en pujada, assenyalat amb les marques blanques i vermelles corresponents al GR-173 que ens acompanyarà una bona estona. La primera casa que trobem a la dreta és la torre del Bolet, edifici modernista amb unes decoracions ceràmiques a la façana i un bonic rellotge de sol al capdamunt. Tot seguim passem pel costat de Can Barceló, una masia molt ben restaurada al voltant de la qual va sorgir aquest raval, deixem a la dreta la casa de la família Samaranch, que fou la primera a edificar-se en aquest nucli l'any 1916. Pocs metres més amunt el carrer mor en una placeta; la nostra ruta continua pel corriol descendent que surt de la dreta de la placeta, assenyalat amb un pal indicador. Anem perdent alçada poc a poc pel corriol que circula en sentit nord-est, seguint un filat a l'esquerra que protegeix la propietat del que va ser l'hostal de les Arenes, tothora per dins un bosc ben ombrívol, sense deixar els senyals blancs i vermells. Uns 140 metres més avall trenquem per un petit camí que surt a mà dreta i ens porta, escassos 10 metres més enllà, fins la font Rodona, que reconeixerem si mirem enlaire; damunt d'una roca dalt de la muntanya hi veiem un solitari pi, a sota queda la font.\n380 m 41.6483,2.0580Clica per veure'n la ubicació. Font Rodona\nConsta d'un mur semicircular de pedra lligada adossat a la muntanya, d'on li ve el nom. A la part baixa es forma un bassal arran de terra que recull l'aigua que goteja per la paret. Es troba en estat total d'abandó, tot el mur i l'entorn cobert de vegetació.\nDesfem els escassos 10 metres que ens separen del camí que dúiem i el reprenem amb el mateix sentit, en lleugera baixada. Només uns 80 metres més avall som en una esplanada esglaonada i arbrada on hi trobem la font del Romaní i uns metres més enllà la font de l'Espígol.\n382 m 41.6489,2.0580Clica per veure'n la ubicació. Font del Romaní\nAquesta font, juntament amb la font de l'Espígol, formen un conjunt construït l'any 1917 com a zona de lleure dels estiuejants de la primeria dels segle XX, amb una taula rodona de pedra. La font està inserida en un mur que reté les terres, d'obra arrebossada i rematat amb forma semicircular. El frontal de la font sobresurt del mur, culmina en forma punxeguda i està tot folrat de petites pedres de riu, remarcat per pedres encara més petites. Ha desaparegut el broc; quan raja, ho fa per un forat a la part baixa i l'aigua cau a una pica quadrada d'obra, disposada damunt d'un pedestal, i desguassa per un canal que transcorre per dins del bancal que queda a l'esquerra, alimentant les dues basses que queden més avall, darrera la font de l'Espígol. Al mig del frontal hi ha un bonic mosaic fet amb rajoles blanques amb el nom de la font, l'any de la seva construcció 1917, l'any de la restauració 2010 i un motiu representant fulles de romaní.\n378 m 41.6493,2.0579Clica per veure'n la ubicació. Font de l'Espígol\nLa font està adossada a una de les dues basses rectangulars que queden al darrera. El frontal de la font és de rajoles blanques, emmarcat amb rajoles verdes i culmina en forma punxeguda. L'aigua raja per un broc d'acer inoxidable i cau en una pica rectangular d'obra arrebossada que descansa en un pedestal i desguassa directament a la bassa. Al frontal, gravat en color blau sobre les rajoles blanques hi ha el nom de la font, l'any de la seva construcció 1917, l'any de la restauració 2010 i un motiu representant fulles d'espígol. A l'esquerra de la font podem reposar en un bancal d'obra vista adossat a la paret de la bassa que li fa de respatller.\nContinuem camí avall. De seguida passem pel costat d'una bonica bauma natural (41.6492,2.0576)Clica per veure'n la ubicació. i pocs metres després arribem a una bifurcació amb un pal indicador; a l'esquerra baixaríem al riu Ripoll i el podríem creuar i atansar-nos a l'ermita de la Mare de Déu de les Arenes, cosa que farem a la tornada. Ara continuem recte, seguint les marques blanques i vermelles, sempre per dins el bosc. A partir d'aquí el camí planeja, estem molt a prop del Ripoll que portem a l'esquerra, remuntant el seu curs. Uns 300 metres més endavant sortim del bosc i entrem en una zona despoblada d'arbres, amb el sol de roques i el riu a escassos metres, just en un punt que aquest vira a la seva esquerra. Davant nostre, a l'altra riba del riu, queda la font falsa del Plàtan, que intentarem conèixer a la tornada. Ara cal estar atents ! Uns 30 metres més al nord trobem un pal indicador assenyalant-nos que recte aniríem al gual del camí de la font del Plàtan tot seguint el GR-173, aquí nosaltres abandonem momentàniament el GR juntament amb la conca del Ripoll i ens desviem a la dreta per un corriol ascendent que marxa en sentit nord-est.\nEl camí guanya alçada mica en mica, passem vàries vegades per sota de línies elèctriques. Uns 375 metres després arribem a una petita clariana amb una bifurcació; aquí cal seguir pel corriol descendent que surt per l'esquerra. Uns 175 metres més avall enllacem amb una pista forestal que ens ve per l'esquerra provinent de la carretera B-124, és l'anomenat “camí de la Font del Plàtan”, que fem a la dreta, en lleugera pujada, seguint altre cop els senyals blancs i vermells del GR. De seguida traspassem una portalada que roman oberta i uns 90 metres més endavant creuem el torrent del Castelló. La pista va remuntant el torrent del Castelló que portem a baix a la dreta. Ignorem qualsevol camí que ens meni, sempre per la pista. Uns 850 metres després de creuar el torrent arribem a la cruïlla de la font del Plàtan; la pista de l'esquerra ens duria a la font del Plàtan i més amunt a la font dels Trons, però abans visitarem la font de Sant Jordi. Així doncs continuem escassos 20 metres per la pista que segueix recte, en direcció a Castellar del Vallès; en aquest punt un caminet que surt de la dreta ens baixa a un petit torrent on trobem, a l'altra riba i a peu de llera, la font de Sant Jordi.\n456 m 41.6534,2.0707Clica per veure'n la ubicació. Font de Sant Jordi\nLa trobem a escassos 20 metres de la cruïlla de la Font del Plàtan, a la llera d'un petit torrent. La font és una petita construcció adossada al marge, en forma de petita cova feta amb pedretes de riu; al seu interior hi ha una rajola de ceràmica amb la imatge de Sant Jordi matant el drac. L'aigua brolla per un forat a la part baixa, gairebé al terra, i desguassa directament al torrent.\nTornem a la pista i reculem els 20 metres que ens separen de la cruïlla anterior. Un cop aquí girem a la dreta per una pista ampla, ascendent i que porta direcció nord-est. Immediatament ignorem a la dreta una construcció que és una estació reguladora de la xarxa municipal d'aigües i a l'esquerra un caminet que porta a la font del Plàtan; nosaltres deixem la visita a la font del Plàtan per la tornada, ara continuem pista amunt, obviant qualsevol camí durant uns 200 metres. Cal vigilar, doncs aquí hem de cercar un petit corriol descendent que surt a la nostra esquerra i ens condueix, menys de 25 metres més avall, al torrent on localitzem la font dels Trons.\n469 m 41.6555,2.0715Clica per veure'n la ubicació. Font dels Trons\nEstà emplaçada a la llera d'un petit torrent, a uns 200 metres al nord de la font del Plàtan i a uns 450 metres al sud-est del turó del Castelló. L'indret és molt acollidor, ombrívol i tranquil; el petit corriol que baixa al torrent mor a la font, en una petita clariana formada per una gran roca plana per damunt de la riera, que fa de sòl i on també hi tenim un bancal de pedra per reposar. Una petita passera d'obra ens permet creuar el torrent i atansar-nos a la font. La font està adossada al marge de la llera dreta, amb un mur de pedra totalment integrat i cobert de molsa. El broc de ferro resta a un pam del terra i quan raja desguassa directament al torrent. A l'esquerra hi trobem una totxana amb el nom de la font escrit amb pintura blanca, no gaire encertat, sigui dit de passada. A sobre la font hi ha una petita paret de pedra seca per retenir les aigües, igual que uns 5 metres torrent avall, aquesta última amb unes teules per canalitzar-ne les aigües de la pluja.\nHem assolit el punt més llunyà de la caminada d'avui, tornem. Pugem a la pista i la fem a la dreta, en baixada, desfent els últims 200 metres. Quan siguem a l'alçada de l'estació reguladora d'aigües que ens queda a l'esquerra, girem a la dreta per un camí planer que va cap al torrent on visitem la font del Plàtan, que dóna nom a l'entorn, a la cruïlla i al camí que hi mena.\n459 m 41.6539,2.0704Clica per veure'n la ubicació. Font del Plàtan\nLa localitzem a uns 500 metres al sud-est del turó del Castelló i a escassos 30 metres de la cruïlla de camins anomenada de la Font del Plàtan, al mateix torrent del Castelló. Es traca d'una surgència natural que aboca les seves aigües al torrent. L'accés no és fàcil, doncs l'entorn està molt tapat per la vegetació pròpia d'un bosc de ribera.\nSortim del torrent, tornem a la pista i ens atansem a la cruïlla que ens resta a menys de 20 metres. Un cop a la cruïlla prenem la pista cap a la dreta que inicialment marxa en sentit ponent, amb lleugera baixada, desfent les passes del camí d'anada i seguint les marques blanques i vermelles corresponents al GR-173. Anem perdent alçada poc a poc, al mateix temps que seguim el curs del torrent del Castelló que portem a baix a l'esquerra i ens encarem al sud-oest, obviant qualsevol camí que ens meni. Uns 850 metres més avall, just quan som a tocar del torrent però abans de creuar-lo, abandonem la pista que segueix recte i trenquem a la dreta, sense camí evident, per damunt d'unes roques, en direcció ponent. Uns 70 metres més amunt som dalt de la carena, se'ns obren unes bones vistes de la conca del Ripoll i també trobem un caminet que ens talla i que fem a l'esquerra. El nou camí de seguida s'endinsa en el bosc i uns 275 metres més enllà anem a parar a un camí ample; tenim el riu Ripoll davant nostre, a tocar. Prenem aquest camí a la dreta, remuntant el Ripoll que ens queda a l'esquerra. Només 150 metres després creuem el Ripoll per primer cop per una passera cimentada i uns 150 metres després tornem a creuar-lo. Un cop traspassat el riu, el camí fa un gir a l'esquerra i aviat ens queda a la nostra esquerra la primera de les Basses d'en Barceló (41.6533,2.0611)Clica per veure'n la ubicació. . Continuem uns 100 metres més i arribem a un encreuament de camins amb un pal indicador, just quan ens queda una altra bassa a l'esquerra; després continuarem recte però ara prenem el camí de l'esquerra per conèixer l'eixuta font de Can Barceló que tenim a només 30 metres més enllà, a la dreta del camí i al capdavall d'una torrentera.\n400 m 41.6540,2.0602Clica per veure'n la ubicació. Font de Can Barceló\nTrobem la font a la zona coneguda com les Basses d'en Barceló, a uns 100 metres al nord-oest de la bassa més gran, a la dreta del camí que puja a les Coves del Carner, al capdavall d'una torrentera. Es tracta d'un petit mur de pedra lligada, emplaçat al mig de la torrentera, amb un gruixut broc de ferro collat al frontal per mitjà de quatre cargols. No hi ha pica ni bassal, quan raja desguassa directament al terra. Al capdamunt de la font hi ha el seu nom fet amb lletres de ferro tallat.\nCom podeu observar, el pròxim punt d'interès és la font del Carner, que es troba a només 125 metres a ponent d'on som ara. Ens hi podríem atansar fàcilment seguint el camí que ens ha dut aquí, però en el moment de plantejar aquesta excursió tenia la intenció de conèixer la font de l'Enric de la Fonda, que segons la informació que tinc queda a uns 275 metres al nord-est. D'aixó ve la gran marrada que farem a continuació. Ja us avanço que no vàrem trobar la font, per tant, el següent tram d'aproximadament 1 quilòmetre us el podríeu estalviar i continuar pel camí que marxa cap a ponent i us duria, 125 metres més enllà, a la font del Carner. De tota manera jo us detallaré la ruta tal com vaig fer-la, després decidiu vosaltres. Si trobeu la font de l'Enric de la Fonda us agrairé m'ho feu saber.\nAixí doncs desfem els últims 30 metres que ens separen de l'encreuament de camins anterior; a la dreta tornaríem per on hem vingut, ara fem a l'esquerra per un camí ample que marxa en sentit nord-est i lleugera pujada. Al cap d'uns 275 metres trenquem per un caminet a l'esquerra que entra al bosc, on de seguida hi trobem una bassa d'aigua cilíndrica arran de terra. En aquest indret hauríem de trobar la font de l'Enric de la Fonda, però no ho aconseguim, ho deixarem pendent per una futura vegada.\nTornem al camí ample i el reprenem amb el mateix sentit que dúiem. Uns 70 metres més amunt el camí fa una gran marrada a l'esquerra, fent un canvi de sentit de gairebé 180º i encarant-se al sud-oest. Uns 500 metres més endavant, després d'una doble marrada, trobem un pal indicador que ens diu que estem a la zona anomenada “Les Coves del Carner”, just en el punt que abandonem el camí ample i girem a l'esquerra per uns esglaons que més avall esdevenen un corriol amb forta pendent que circula per dins el bosc. Només 75 metres més avall arribem a una petita esplanada arbrada on hi trobem la font del Carner; des del meu punt de vista la més maca de l'excursió d'avui, per la senzillesa de la seva construcció, per la integració al paisatge i pel generós cabal d'aigua.\n398 m 41.6544,2.0588Clica per veure'n la ubicació. Font del Carner\nEs tracta d'una senzilla font molt ben integrada al paisatge; unes quantes pedres lligades lo just per collar-hi un tub d'acer inoxidable per on brolla un bon doll d'aigua que cau en un bassal també format amb pedres arran del terra. A l'esquerra de la font hi ha una llosa de pissarra negra amb el nom de la font gravat amb puntets rodons. L'entorn de la font és ple de vegetació autòctona. Si seguim pel caminet que porta al riu en direcció a ponent, a escassos 20 metres trobarem la font dels Avellaners i poc més enllà la font de la Falguera.\nDe la font estant ignorem el camí que passa just pel costat d'aquesta en sentit llevant i que porta a les Basses d'en Barceló, i prenem un caminet que surt de l'altre extrem de la clariana i que marxa en direcció ponent. Cal estar atents, només uns 20 metres més enllà, a l'esquerra del camí i sota uns esglaons de fusta, trobem la font dels Avellaners.\n391 m 41.6543,2.0585Clica per veure'n la ubicació. Font dels Avellaners\nEs tracta d'una senzilla font molt ben integrada al paisatge; un petit mur de pedra lligada amb un bonic broc de pedra per on raja un fil d'aigua que cau en un bassal format al terra. Al capdamunt de la font hi ha una llosa de pissarra negra amb el nom de la font gravat amb puntets rodons. L'entorn de la font és ple de vegetació autòctona.\nContinuem no més de 20 metres pel mateix camí i ja veiem a mà dreta uns degotalls, que son el desguàs de la font de la Falguera, que queda damunt del talús.\n392 m 41.6543,2.0583Clica per veure'n la ubicació. Font de la Falguera\nLa font queda damunt d'un talús a la dreta del corriol que porta de la font del Carner al riu Ripoll. És un mur de pedra lligada, d'aproximadament un metre d'alçada. L'aigua brolla per la part baixa d'entre unes pedres i desguassa talús avall, acabant en uns degotalls al marge del camí, tots coberts de molsa, molt bonics. Una de les lloses de la part alta de la font té gravat el seu nom i l'any de l'arranjament, 2000.\nBaixem el caminet i el seguim amb el mateix sentit que dúiem. De seguida arribem a una bifurcació; nosaltres girem a l'esquerra, creuem el Ripoll per unes grans pedres i, un cop a l'altra banda, entrem al bosc. Només entrar al bosc ens trobem de front una cabana de pedra (41.6541,2.0583)Clica per veure'n la ubicació. . Continuem per un caminet que surt de l'esquerra de la cabana, en lleugera pujada. Pocs metres després anem a parar a un camí que ens talla i que fem a l'esquerra. Anem caminant en direcció sud-est, seguint el curs del Ripoll que portem a l'esquerra malgrat que no el veiem. Uns 125 metres més endavant som en una bifurcació que fem a l'esquerra i uns 100 metres després ens desviem momentàniament a la dreta, només uns 10 metres, on veurem una altra cabana de pedra, aquesta amb un petit banc de pedra al seu interior (41.6529,2.0602)Clica per veure'n la ubicació. . Tornem al camí i el reprenem. Uns 40 metres més avall anem a parar a un camí ample que ens talla; és pel camí que hem accedit a les Basses d'en Barceló i que hi tornaríem a l'esquerra, ara agafem el camí a la dreta, en sentit contrari al d'anada. Uns 100 metres més endavant creuem el Ripoll per una passera cimentada, 150 metres després deixem a l'esquerra el camí per on hem vingut de la font del Plàtan i uns altres 25 enllacem amb la pista forestal anomenada “Camí de la font del Plàtan”, que seguim a la dreta, en direcció sud-oest, retrobant-nos altre cop amb les senyals blanques i vermelles del GR-173 i seguint el curs del Ripoll que ara portem a la dreta. Al cap d'uns 175 metres, quan som escassos metres del “Gual del camí de la Font del Plàtan”, abandonem la pista i trenquem a l'esquerra per un corriol que s'endinsa en el bosc, mantenint la direcció, sud-oest. Uns 175 metres més enllà entrem en una zona despoblada d'arbres, amb el sol de roques i el riu a escassos metres. En aquest punt creuem el riu a gual i, un cop a l'altra banda, resseguim el curs del riu uns metres tot cercant la font Falsa del Plàtan, que finalment trobem, just quan el riu fa un revolt a l'esquerra.\n383 m 41.6497,2.0531Clica per veure'n la ubicació. Font Falsa del Plàtan\nLocalitzada uns 20 metres per damunt de la riba dreta del riu Ripoll, uns 225 metres aigües avall de l'anomenat “Gual de la font del Plàtan”, en un punt on el riu fa un revolt a l'esquerra, a només 50 metres en línia recta de la carretera B-124, sota uns arbres. Es tracta d'una surgència natural, sense cap intervenció humana. Es pot apreciar l'erosió causada pel pas de les aigües.\nTornem a creuar el riu pel mateix lloc de fa una estona i reprenem el camí, retrocedint les passes que hem fet a l'anada. Anem circulant per dins el bosc, amb el Ripoll a la nostra dreta. Al cap d'uns 300 metres arribem a una bifurcació; recte tornaríem a les fonts de l'Espígol, del Romaní i les Cases de les Arenes, nosaltres ens desviem a la dreta per un caminet que ens assenyala l'ermita de la Mare de Dèu de les Arenes i que inicialment baixa a la llera del riu. A continuació creuem el riu i seguim per un corriol indicat que trobem a l'altra banda tot resseguint el curs del riu que hem deixat a baix a l'esquerra. Uns 300 metres més endavant arribem a una zona més despoblada d'arbres (En aquest indret hi ha la font del Cascavell, malgrat que no vaig ser capaç de trobar-la). Aquí ens allunyem del riu que segueix en sentit sud i fem un gir a la dreta. Uns 85 metres després passem per sota del pont de la carretera B-124, remuntant un petit torrent normalment eixut. De seguida trobem un caminet, també indicat, que fem a l'esquerra. Només ens queda seguir el camí durant menys de 200 metres i ja som davant l'ermita de la Mare de Déu de les Arenes.\n401 m 41.6472,2.0535Clica per veure'n la ubicació. Ermita de la Mare de Déu de les Arenes\nAccés des de la carretera B-124, km 13,300 (Carretera de Castellar del Vallès a Sant Llorenç Savall). Tot i que no se'n té certesa, se suposa que l'orde benedictina que manava al monestir de Sant Llorenç del Munt, i que controlava la parròquia de Sant Feliu del Racó, va fer bastir l'ermita entre els segles XI i XII. Se sap que el 1121 ja estava dempeus. Es tracta d'una capella d'estructura senzilla, amb una única nau rectangular, amb volta de canó, i un absis semicircular amb volta de quart d'esfera. La capella té una casa adossada a la seva esquerra. L'absis, la nau i la casa daten del segle XII; l'allargament de la nau i un petit portal del segle XIV i un atri fou construït als segles XVIII-XIX. La casa de l'ermità està adossada a la banda nord. La Mare de Déu de les Arenes s'anomena popularment la Mare de Déu de la galledeta, a causa d'una galleda de plata que la imatge romànica duia, i a la qual els fidels demanaven pluja. La imatge de la verge amb una fruita a la mà dreta i l'Infant a la falda, datada al segle XI, va ser destruïda el 1936.\nDe l'ermita estant obviem el camí que surt davant i porta a l'Illa, nosaltres seguim per un corriol que marxa en direcció sud, molt desdibuixat i lleugera baixada. Quan portem menys de 100 metres ens desviem uns 15 metres a l'esquerra per conèixer la font de la Capella.\n382 m 41.6463,2.0539Clica per veure'n la ubicació. Font de la Capella\nEmplaçada uns 75 metres al sud de l'ermita de la Mare de Déu de les Arenes. L'aigua d'aquesta font està canalitzada, podem veure el tub de plàstic que surt de dins la font i s'endú l'aigua. Es tracta d'un senzill muret de pedra lligada adossat al marge amb un tub d'uralita encastat al mig, sense pica ni bassal.\nTornem al camí i el seguim. Pocs metres més avall anem a parar a una esplanada utilitzada com a aparcament; la creuem i sortim a la carretera B-124. Prenem la carretera a l'esquerra en direcció a Sant Llorenç Savall, amb compte i caminant pel seu voral, durant uns 75 metres. En aquest punt creuem la carretera i accedim a un camí que surt de la dreta de la mateixa. El camí està molt desdibuixat, amb molts camins, però nosaltres hem de circular en direcció nord-est i arribar fins el riu i creuar-lo per una antiga resclosa. Un cop a l'altra banda cal pujar per unes roques sense cap dificultat, doncs la pendent no és forta i la vegetació és minsa. Al final trobem un caminet que seguim a la dreta. Als pocs metres trobem una bifurcació que fem a l'esquerra. Finalment el camí ens porta a les Cases de les Arenes, concretament al capdavall del carrer de Baix. Caminem per aquest carrer i de seguida trobem a mà esquerra la torre d'aigües de les Arenes (41.6467,2.0570)Clica per veure'n la ubicació. . Uns metres més enllà som a la confluència d'aquest carrer amb el camí de Can Barceló, on hem començat aquesta entretinguda caminada i on la donem per finalitzada.\n403 m 41.6468,2.0583Clica per veure'n la ubicació. Les Cases de les Arenes