El pont de Sant Francesc | El Pou\nper Lluís Virós, 23 d'agost de 2018 a les 22:10 |\nEl pont consta de cinc arcades rebaixades, aixecades sobre pilars de pedra amb tallaaigües de secció semicircular. Els pilars són allargats i no presenten cap mena d’ornamentació. L'aparell és de carreus de pedra regulars. És un pont construït de forma simple. A la part superior presenta una via plana, amb voreres laterals i baranes de ferro per a protecció dels vianants. Permet la circulació rodada en ambdós sentits de vehicles.\nAquest pont s’ha integrat en el paisatge urbà d’una de les principals entrades de la ciutat. El catàleg el protegeix per la seva importància històrica, social i artística. Va substituir l'antic "pont de fusta", bastit el 1804, quan es va fer la carretera de Can Maçana. Just el mateix any es va construir al costat una filatura de cotó en la parcel·la que actualment ocupa l'antic hotel Pere III. El 1842, una riuada s'endugué el pont de fusta i es va projectar aquest pont de pedra, però no es va començar la construcció fins al 1873, després d'aconseguir que les obres anessin a càrrec de l'estat. Es va inaugurar el 1891, però no es va posar en funcionament fins al 1900, després que la Diputació de Barcelona construís els enllaços entre el pont, la carretera del Bruc i la nova carretera d'Esparreguera, que sortia de l'estació del Nord. El 1922 es va haver d'eixamplar amb la substitució de les baranes de pedra per les actuals de ferro. La nit del 23 al 24 de febrer de 1939 va ser dinamitat per l'exèrcit republicà que fugia, però va fallar l'encesa de les càrregues explosives de la part central de les voltes i només van esclatar les dels extrems, de manera que el pont es va poder reparar.\nMIRALLES, Antoni (2007), «El pont que va aguantar», a "Regió7", Manresa, 6 d’octubre de 2007, p. 5.\nOLIVERAS I SAMITIER, Josep (1986), "La consolidació de la ciutat industrial: Manresa (1871-1900)", Caixa d’Estalvis de Manresa, Manresa.\nHistòria Manresa, Cardener, PATRIMONI CIUTADÀ


La Fundació Conservatori del Liceu atorga els Premis Extraordinaris del centre d’aquest curs 2017-2018 en una Gran Final d’alt nivell musical – Fundació Conservatori Liceu\nLa Fundació Conservatori del Liceu atorga els Premis Extraordinaris del centre d’aquest curs 2017-2018 en una Gran Final d’alt nivell musical\nAhir, 7 de juny, es va celebrar a l’Auditori del Centre Superior de Música Liceu la Gran Final dels Premis Extraordinaris del centre d’aquest curs 2017-2018, certamen que arribava a la seva 9a edició i on vam poder gaudir d’una gran vetllada musical amb tota l’emoció de saber els guanyadors de les respectives categories.\nEl Jurat va decidir atorgar el Premi en la modalitat d’Interpretació de Música Clàssica i Contemporània a l’alumna Serena Sàenz (soprano), que va interpretar les àries ‘Der Hölle Rachte kocht in meinem Herzem’, de Die Zauberflöte de W. A. Mozart, i ‘Gualtier Maldè!… Caro nome’ de Rigoletto de G. Verdi. La jove soprano, que es gradua aquest any i fou premiada en l’anterior edició del Concurs de Cant Tenor Viñas, va ser ovacionada amb la interpretació de la cèlebre ària de la Reina de la Nit.\nEl Premi en la modalitat d’Interpretació de Música de Cambra va ser pel duo de pianistes format per Júlia Fortuny i Bernat Sánchez, recents premiats a certàmens com els Pòdiums de Sant Joan de Vilatorrada, el Concurs de Música de Cambra Higini Anglès o el Premi de Música Ciutat de Mataró. Van interpretar un repertori d’alta exigència musical amb la ‘Barcarolle’ de la Suite núm. 1 per a dos pianos de S. Rachmaninoff i les Variacions sobre un tema de Paganini de W. Lutoslawski.\nPer altra banda, el trombonista Joan Codina ha estat guardonat amb el Premi Extraordinari en la modalitat d’Interpretació de Jazz i Música moderna, i Daniel López Pradas amb el Premi Extraordinari en la modalitat de Composició.\nAquests guardons els garanteixen l’oportunitat de figurar com a protagonistes en concerts dels cicles de la futura programació artística de la Fundació Conservatori Liceu el curs 2018-2019.


La tortuga Cannoli torna al seu medi des de la platja de Cala Agulla\nCada any, uns 40 exemplars ferits són tractats en el Centre de Recuperació del Palma Aquàrium, on un 80% se salva\nM. BARCELÓ Capdepera 21/09/2017 18:43\n651x366 La tortuga Cannoli ha fet una parell d'aturades en el seu camí de retorn a la mar. / M. BARCELÓ La tortuga Cannoli ha fet una parell d'aturades en el seu camí de retorn a la mar. / M. BARCELÓ\nEnvoltada per l'equip veterinari que li ha salvat la vida, amb desenes d'escolars dels centres d'Educació Infantil i Primària S'Auba i S'Alzinar de Capdepera que li deien adeu i amb desenes de turistes que gravaven amb els mòbils el retorn al seu medi natural a la platja de Cala Agulla: així ha estat la posada en llibertat de la tortuga Cannoli, un exemplar mascle de l'espècie 'Caretta caretta' que el 26 d'agost fou trobada greument ferida per una tripulació italiana a prop de Sant Antoni de Portmany.\nAquest exemplar de tortuga, amenaçada i que pesa 23 quilos, s'ha rehabilitat al Centre de Recuperació de Fauna Marina del Palma Aquàrium, que és un servei gestionat pel Consorci per a la Recuperació de la Fauna de les Illes Balears (COFIB), organisme que pertany a la Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca.\nCannoli tenia una aleta enredada en restes de ràfia i s’havia enviat part del material. Quan fou localitzada i després de ser avisat l'112, una embarcació de Salvament Marítim es va desplaçar al lloc per recollir l’animal i traslladar-lo al port, on l’esperaven un agent de Medi Ambient i un tècnic del Centre de Recuperació d’Espècies Marines (CREM) d’Eivissa.\nLa tortuga va ser valorada primer per la Clínica Veterinària Eivivet, on es va decidir que se l’havia de traslladar al Centre de Recuperació de Fauna Marina del Palma Aquàrium, la qual cosa va ser possible gràcies a la col·laboració de Baleària. Un cop va arribar a Mallorca, se li varen fer les proves necessàries a l’Hospital Veterinari Aragó. Durant les setmanes posteriors, la tortuga va seguir un procés de rehabilitació sota les atencions del personal tècnic del Centre de Recuperació de Fauna Marina del Palma Aquàrium.\n540x306 L'amollada de la tortuga ha generat molta expectació també entre els turistes que omplien Cala Agulla. / M. BARCELÓ L'amollada de la tortuga ha generat molta expectació també entre els turistes que omplien Cala Agulla. / M. BARCELÓ\nAquest dijous, el conseller de Medi Ambient, Agricultura i Pesca, Vicenç Vidal, acompanyat pel batle de Capdepera, Rafel Fernández, tècnics del COFIB, del Sistema d’Observació i Predicció Costaner de les Illes Balears (SOCIB) i de la Fundació Palma Aquàrium, han amollat l’exemplar a Cala Agulla.\nCannoli porta una transmissor a la closca, la qual cosa permetrà via satèl·lit saber quina ruta segueix durant les properes setmanes i facilitarà unes dades que permetrà als científics augmentar els coneixements sobre aquesta espècie de tortuga, segons han explicat les seves cuidadores, qui han advertit que, a més de les xarxes i de determinades arts de pesca, els fems marins, "especialment els plàstics", esdevenen una cadena de riscos que en fan perillar la supervivència.\n40 tortugues accidentades cada any\nLa mitjana de tortugues que es troben ferides al llarg d'un any és de 40 exemplars i el 80% es recuperen. Des de les entitats que treballen en la fauna marina s'aconsella que si se'n localitzen exemplars ferits no convé que se'ls toqui, ni s'intenti treure'ls el material que en dificulta la mobilitat. "Cal telefonar a l'112, que activa un protocol de salvament. És la millor manera de col·laborar", es remarca.\nCannoli, després de quatre setmanes de rehabilitació, ha pogut tornar a la mar. Ho ha fet sota vigilància veterinària, amb aplaudiments i el cor encongit dels escolars que, tot veient-la baixar per la rampa d'arena, desitjaven que la gran tortuga tornàs a la seva casa gran i blava.


La CUP de Sitges realitzarà un punt de trobada al carrer després de cada ple municipal - Llibertat.cat - Boltxe\nLa CUP de Sitges realitzarà un punt de trobada al carrer després de cada ple municipal – Llibertat.cat\nLa CUP de Sitges realitzarà un punt de trobada cada dimecres de la setmana posterior al Ple municipal per explicar la sessió i la seva posició respecte els acords presos, tant a l’Ajuntament com al Consell Comarcal, així com les tasques que es realitzaran al carrer.\nLa intenció d’aquests Punts de Trobada és la d’apropar la política municipal a la ciutadania i incitar al debat polític per portar noves propostes al consistori i explicar les ja preses. Durant aquestes trobades es podran debatre les diferents actuacions, presentar queixes, propostes o fer preguntes als membres de la formació.\nLa CUP ha explicat que en aquest punt de trobada donarà comptes de l’actuació de la CUP en l’últim ple, explicarà els eixos de treball, acceptarà tot tipus de preguntes, crítiques, propostes i demandes.\nUna de les particularitats d’aquests punts de trobada és que es realitzaran en els diferents barris de la ciutat un cop al mes. Aquestes rodes de premsa han de servir, segons apunta la formació, «perquè la població comenci a participar d’alguna manera en aquest projecte d’Unitat Popular i per tal de apropar una mica la política a la societat, fer-la partí cep d’aquesta i incentivar el sa debat polític».\nOposició als pactes CiU-PP\nEn el primer punt de trobada que es va celebrar dimecres passat, la CUP va explicar la seva posició respecte al nou govern, i en aquest sentit va criticar els nomenaments dels consells municipals on era present el PP. «Des de la CUP veiem amb gran preocupació el pacte CiU-PP, tant pel que respecte a les retallades socials com als drets nacionals i ha estat la nostra forma de mostrar el nostre rebuig al pacte de dretes a la nostra vila», assenyala.\nAixí mateix, s’ha oposat a les retribucions del govern ja que la reducció realitzada «encara dista força d’allò desitjable», remarca, «en un moment on les classes populars estan pagant durament la crisi, amb uns index d’atur insostenibles, desnonaments, etcètera». Al seu torn, també va explicar el raonament del vot en contra del nomenament dels càrrecs de confiança nomenats per l’actual govern. La CUP no considera justificada l’existència d’aquest tipus de nomenaments a dit.\nCampanya de denúncia de les retallades\nSobre les activitats que la CUP realitzarà a nivell de carrer, va presentar la campanya de denúncia de les retallades socials, «que tenen com a tàctica fer pagar els efectes de la crisi a les capes populars, deixant fora a les capes més adinerades, i que té com a finalitat el desmantellament de l’estat del benestar amb una progressiva privatització dels serveis públics o buidant-los per tal que la població que s’ho pugui permetre corri cap a les empreses privades de serveis».\nLa CUP ha encetat la campanya amb la presentació de cartells contra el tancament de l’assistència continuada al cap de la vila i amb la denúncia d’aquest fet mitjançant escrits ja publicats en diferents mitjans de comunicació.


El PSIB-PSOE defensa la implantació de l’Agenda 2030 i la promoció dels Objectius de Desenvolupament Sostenible per a Mallorca – SocialistesdMca\nEl ple del Consell va declarar l’estat d’emergència climàtica a l’illa el passat octubre\nEl portaveu del Grup Socialista del Consell de Mallorca, Andreu Alcover, ha defensat aquest dimecres la implantació de l’Agenda 2030, creada el 2015 a l’Assemblea General de les Nacions Unides, i la promoció del pla d’acció que es basa en 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) per a Mallorca davant d’una situació d’emergència climàtica, declarada el passat octubre pel plenari de la institució insular.\nAquesta iniciativa és una moció que es debatrà al ple del pròxim dijous del Consell de Mallorca que compta amb el suport de Més i Unides Podem. D’aquesta manera, Alcover ha explicat que “els ODS ofereixen un marc d’obligacions clares que ens permetran orientar les prioritats per fer front a aquesta crisi ecològica”. A més, el portaveu ha afegit que “amb l’aprovació inicial dels pressuposts per al 2020, podrem avançar cap a una Mallorca més sostenible social, ambiental i econòmicament”.\nUn total de 9,8 milions en inversió municipal\nAlcover també ha valorat l’aprovació en Consell Executiu del projecte de subvencions per actuacions d’inversions de competència municipal pel 2019, més conegut com el Pla d’Obres i Serveis (POS), que compta amb 104 actuacions en obres i inversions a 52 municipis i a una entitat local de Mallorca.\nAixí mateix, el portaveu ha declarat que “els quasi 10 milions d’euros són una demostració més per part del Consell del seu compromís amb els municipis i de seguir fent polítiques progressistes als pobles de l’illa que podran millorar les seves infraestructures”.\nEl ple debatrà el manteniment de l’actual conveni de l’hipòdrom de Manacor\nEl ple ordinari del pròxim dijous dia 12 de desembre debatrà l’acord que permet una passa endavant a l’hipòdrom de Manacor que garanteix la seva continuïtat i potenciació amb el manteniment de l’actual conveni de l’hipòdrom de Manacor entre el patronat de l’Esport de Manacor i la institució insular per la cessió de l’ús dels terrenys i les instal·lacions. A més, Alcover ha explicat que “si queda ratificat aquest acord al plenari, quedarà garantit el trot d’elit a Manacor, una activitat lligada històricament al Llevant de Mallorca”.\nAnterior\tPaula Ginard, nova secretària general dels Socialistes d'Artà\nPròxim\tEl PSIB-PSOE demana a Biel Company que cessi al vocal de Comerç de la Junta de Districte de Ses salines condemnat per violència i posi ordre al seu partit


La Festa Cubana de Sant Quirze recapta més de 3.000€ contra a El Salvador | NacióSabadell\nLa Festa Cubana de Sant Quirze recapta més de 3.000€ contra a El Salvador\nLa celebració va coincidir amb els 20 anys de l'Ateneu del Món, l'ONG que organitza l'esdeveniment solidari\nper Redacció, 9 de juliol de 2018 a les 17:00 |\nLa Festa Cubana de Sant Quirze | Ajuntament de Sant Quirze\nCentenars de persones van assistir dissabte a la 23ª edició de la Festa Cubana. La iniciativa solidària, organitzada per l’Ateneu del Món, va aconseguir recollir més de 3.000 euros per al Projecte Arte, d’atenció a la gent gran a l’entorn rural de Bajo Lempa, a El Salvador.\nL’entitat encara fa avui el darrer recompte de donatius, i la xifra final de recaptació podria veure’s lleugerament incrementada. De fet, també hi han col·laborat una seixantena de comerços del poble, amb regals que van servir per organitzar una rifa benèfica.\nLa festa va coincidir també amb els 20 anys de l’Ateneu del Món. La seva presidenta, Laura Roger, va agrair tothom l’assistència i va repassar la tasca que han desenvolupat al llarg dels anys. L’alcaldessa, que va assistir a l’acte, va remarcar la “importància d’aquesta entitat per a Sant Quirze, per al poble”. Segons Elisabeth Oliveras “l’Ateneu fa grans coses amb petits actes, i aconsegueix grans projectes amb empenta, il·lusió i perseverança”.\nFinalment, cal remarcar també que durant la festa es va lliurar el premi a qui ha donat imatge al cartell de la festa, Paula Bito. De fet, el va recollir la seva mare, doncs Bito no va poder assistir-hi.\nAquests dies i fins a finals de mes podeu veure l'exposició dels cartells de la festa dels darrers 7 anys, amb finalistes i guanyadors/es. No van faltar a la cita els tradicionals mojitos al més pur estil cubà i la música, a càrrec de l’orquestra Banda Ashé, que va acompanyar la festa tota la nit.\nSocietat, Festa Cubana Sant Quirze


L’Ajuntament signa un conveni de col.laboració amb l’Associació Cultural Aleph – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nL’Ajuntament signa un conveni de col.laboració amb l’Associació Cultural Aleph\nBy Paul Marca|2019-10-29T12:56:29+02:0029 d'octubre de 2019|Sense categoria|0 Comentaris\nL’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols ha signat un conveni de col.laboració amb l’Associació Cultural Aleph per desenvolupar un projecte conegut com Espais que parlen. Aquesta proposta, que forma part de les iniciatives locals a l’entorn de l’art, vol apropar a la ciutadania diverses formes d’art i actuacions artístiques fent-ho a peu de carrer, en diversos espais com ara murs i façanes d’edificis de la ciutat.\nPel que fa al cost de projecte, aquest és mínim, ja que només cal fer front a les despeses bàsiques de material. Segons aquesta signatura, l’Ajuntament col.laborarà en tot allò que suposa l’adequació de l’espai públic sobre el qual es treballarà, posant tots els mitjans tècnics i humans que siguin necessaris en cada actuació. També hi col.laborarà en la cessió de material, eines i els equips necessaris, a més d’informar de les intervencions artístiques a través dels mitjans de comunicació municipals.


La meitat de les pimes no recuperaran les vendes precovid fins d'aquí més d'un any\nQuatre de cada deu petites i mitjans empreses ja pateixen problemes d'abastiment\nA Espanya només la meitat de les empreses amb assalariats sobreviuen al cap de tres anys. CRISTINA CALDERER\nBarcelonaLa meitat de les petites i mitjanes empreses (48%) que han patit una baixada de vendes durant la pandèmia calculen que trigaran més d'un any a assolir la facturació precovid. Durant el confinament més estricte, el segon trimestre del 2020, nou de cada deu pimes (87%) van veure com aquests ingressos queien en picat. Actualment, segons dades del tercer trimestre, aquest percentatge ha disminuït, però encara més de la meitat (55%) no han assolit les xifres prepandèmia.\nSegons el VII Informe de la situació econòmica i laboral de la pime catalana de la patronal Fepime –que depèn de Foment del Treball– presentat aquest dilluns, una part més petita de les empreses afectades (28%) creu que trigarà entre 6 i 12 mesos a recuperar les xifres d'abans del covid, mentre que un 16% directament veuen molt difícil aconseguir-ho.\nA causa de les pèrdues, aquestes empreses han començat a patir altres dificultats, com els problemes de liquiditat o de solvència. Segons la presidenta de Fepime, Helena de Felipe, solucionar aquestes adversitats "és més car per a les pimes" que per a les grans empreses, ja que els crèdits per a les petites companyies són "més limitats i difícils d'aconseguir". El director general de la patronal, César Sánchez, ha concretat que les pimes solen demanar préstecs de menys de 250.000 euros, en els quals els seus tipus d'interès han anat pujant aquest any, mentre que els dels crèdits superiors al milió d'euros han baixat. "Això també dificulta el creixement i la recuperació de les pimes", ha reblat.\nEn moltes empreses els problemes per les restriccions i la baixada de facturació han estat reemplaçats per l'increment de preu de les primeres matèries i l'energia ”\nHelena de Felipe Presidenta de Fepime\nL’altra pedra al camí que s'estan trobant les petites i mitjanes empreses per encarrilar la recuperació i que cada cop es va fent més gran són els problemes d'abastiments causats per la crisi logística. Gairebé quatre de cada deu d'aquestes empreses ja els han patit durant el tercer trimestre de l'any, una xifra que sembla que no té aturador si es té en compte que ha crescut 5,9 punts respecte al segon trimestre. "En moltes empreses els problemes per les restriccions d'obertura o aforament i la baixada de facturació han estat reemplaçats per l'increment de preu de les primeres matèries i l'energia, les dificultats d'abastiment o els problemes de solvència o liquiditat", ha concretat De Felipe.\nPer sectors, les pimes que continuen més tocades per la crisi són les de l'hostaleria, que alhora també van ser de les més perjudicades per les restriccions del covid. Sis de cada deu continuen afectades el tercer trimestre d'aquest any, tot i la baixada de gairebé 30 punts respecte al segon trimestre. Per contra, les que menys han notat l'estocada de la pandèmia han sigut les de la construcció (18%), seguides per les de la indústria (26%).\nI tot aquest context es dona quan a Espanya només la meitat de les empreses amb assalariats sobreviuen al cap de tres anys després de la seva creació i només el 38% arriben a superar els cinc anys. Són dels percentatges més baixos de tot Europa, només superats per Romania i Dinamarca. Durant el punt àlgid de la pandèmia els expedients de regulació temporal d'ocupació (ERTO) han evitat que aquestes xifres encara fossin pitjors i que es disparés encara més la taxa d'atur. Des de l'inici de l'estat d'alarma gairebé la meitat de les pimes (46%) han aplicat algun ERTO. Les pimes més grans, les que superen els cinquanta treballadors, són les que més han optat per aquests expedients (54%), mentre que les micropimes són les que menys han utilitzat aquesta via (35%). Segons l'estudi, el tercer trimestre d'aquest any un 88% dels treballadors afectats per un expedient ja s'havien incorporat al seu lloc de treball, mentre que un 5% hi continuen estant i un 1,4% han sigut acomiadats. "Al setembre encara quedaven 15.290 empreses i 49.288 treballadors en ERTO a Catalunya. I la contractació encara no arriba a les dades prepandèmia, ja que gran part dels nous contractes es concentren a l'empresa pública i no tant a la privada", ha assenyalat el secretari general de Fepime, César Sánchez.\nDavant d'aquesta radiografia del mercat laboral, sumada a la baixada d'ocupació i els problemes de subministrament, la portaveu de la Fepime ha assegurat que el panorama a curt termini "no és engrescador, tot i que les pimes són molt resilients". En aquest sentit ha fet una crida als governants: "Seria bo que amb els fons europeus i també amb els generals de la CE els governants tinguessin en compte i posessin sobre la taula mesures per impulsar la productivitat i la competitivitat de les pimes. És el moment idoni", ha conclòs.\nFepime Foment del Treball


Per què les fulles de carbassó es tornen grogues a terra oberta: què fer\nEls viticultors sovint s’enfronten a un fenomen com el groc i la ...\nPer què els carbassons tenen moltes flors àrides, he de tallar, què he de fer si no es lliguen\nSovint els jardiners tenen un problema com les flors àrides del carbassó, ...\nEsquema de com formar i pessigar el carbassó al camp obert\nÉs possible tallar les fulles inferiors del carbassó al camp obert i en cas de fer-ho\nJardiners poda i punxa verdures com cogombres, ...\nPer què cauen els ovaris de carbassó i es tornen grocs, què fer?\nGairebé tots els aficionats es dediquen a cultivar carbassons a la seva casa d’estiu ...\nDescripció de malalties de carbassó en camp obert, tractament i control de les mateixes\nEl carbassó és un valuós producte dietètic. La verdura és fàcil de conrear, de manera que no hi haurà problemes, fins i tot per als productors principiants. El més important és conèixer algunes de les característiques de la cultura i els secrets agrícoles. Tota la informació des de la selecció de varietats fins a la recol·lecció es recull en aquesta secció.\nEs proporciona una descripció detallada de les varietats de medul·les per terra oberta, hivernacles i balcons. Com triar el lloc adequat per plantar, quantes vegades regar i fertilitzar és necessari formar una tija? Les respostes a aquestes i altres preguntes es poden trobar a les pàgines del lloc.\nEl compliment de normes agronòmiques senzilles evitarà l’aparició de malalties i plagues. La correcta recollida i emmagatzematge del cultiu preservarà tota la frescor i els beneficis del producte durant molt de temps.\nDescripció de les millors varietats de carbassó groc per al consum i el cultiu\nLes varietats de carbassons grocs, que es diferencien dels habituals dels verds per la decoració de les fruites, han guanyat àmplia popularitat als jardins russos ...\nDescripció de varietats de carbassó, el seu cultiu, plantació i cura\nEls carbassons tradicionals de fruites blanques procedents de parcel·les de jardí estan sent substituïts per una varietat no fa gaire que va aparèixer: el carbassó. Estrangeria ...\nCom conrear i cuidar carbassons en un hivernacle de policarbonat\nEls hivernacles s’utilitzen àmpliament per a la collita anticipada de verdures. La cura del carbassó al vostre hivernacle és senzilla, ...\nPer què els carbassons creixen malament i es tornen grocs al camp obert, què fer, tractament\nEl carbassó es considera un cultiu sense pretensions força fàcil de conrear a casa. Tot i això, malgrat això, ...\nÉs possible plantar carbassons a terra oberta els mesos d’agost i juliol?\nAnteriorment, el carbassó es conreava més sovint a Mèxic, ja que s’arrelaven bé en condicions climàtiques ...\nPer què els carbassons creixen de forma irregular, el que els manca\nEl carbassó és un dels cultius més sense pretensions i exigents que fins i tot els principiants poden conrear. Es ...\nPer augmentar el rendiment i obtenir fruits saborosos, cal conèixer les regles ...\nMesures de control i tractament de la floridura en carbassó: com i què processar\nEl cultiu de cultius vegetals té les seves pròpies característiques, per exemple, els carbassons, que són excel·lents ...\nEls avantatges i els perjudicis del greix de cua de greix per al cos, l’ús de greixos i com triar\nEl greix d’ovelles de greix d’ovelles es troba a la part posterior de la raça de greixos de carn (greix de cua) dels animals. S'acumula ...\n3 receptes per elaborar aperitius hongaresos a l'hivern amb pebrots i pastanagues\nCaracterístiques i descripció de la varietat de tomàquet Khlebosolny, el seu rendiment\nInstruccions d’ús de fungicides Proton, mesures de seguretat i anàlegs


La privatització de la salut laboral atreu gegants del capital de risc | Economia | EL PAÍS Catalunya\nLa privatització de la salut laboral atreu gegants del capital de risc\nUna firma del fons CVC aspira al 30% del mercat de les societats de prevenció\nMadrid 23 MAR 2015 - 00:10\tCET\nSala de rehabilitació de l'Hospital de Fremap a Sevilla. García Cordero\nEl gegant sanitari IDC Salud (fins al 2013 anomenat Capio), que controla el fons de capital de risc CVC, protagonitza el procés de privatització de les societats de prevenció de les mútues d'accidents de treball, que ha d'acabar el 31 de març. IDC, que al gener va comprar les clíniques Quirón, s'ha quedat les societats de prevenció de Fraternidad, Mutua Universal i MC Mutual. Ara, és la favorita per fer-ho amb Fremap. D'aquesta manera tindria un 30% del mercat amb una inversió que fonts del sector xifren en uns 100 milions d'euros i que supera amb escreix el que estan oferint els seus competidors. El negoci inclou els reconeixements mèdics a 1,6 milions de treballadors d'empreses, cosa que farà que IDC Salud tingui el conglomerat de sanitat privada més gran a Espanya.\nLa venda de les societats de prevenció de les mútues d'accidents de treball està sent un procés sigilós amb implicacions enormes. Aquestes mútues, organitzacions sense ànim de lucre tutelades pel Ministeri d'Ocupació, tenen fins al 31 de març per desprendre's de les seves societats de prevenció o es veuran obligades a liquidar-les. Són empreses que fan programes de prevenció de riscos laborals i reconeixements mèdics. Ocupació va imposar la seva venda per impedir que les mútues facin activitats comercials i que els diners de les cotitzacions socials acabin en altres finalitats que no siguin la cobertura d'accidents laborals.\nLes compres semblaven destinades a petites societats del sector de la prevenció de riscos laborals –n'hi ha 538– o fins i tot a treballadors i directius de les societats de les mútues. No obstant això, IDC Salud ha irromput posant molt més diners del que el sector esperava. “Ofereixen un 30% sobre els seus competidors”, explica un directiu de la competència que demana l'anonimat.\nPugna per la firma de Fremap\nLa pugna per les societats de prevenció de les mútues s'ha enterbolit amb la venda de la més gran del sector, la de Fremap. Amb l'aquiescència de la presidència de la mútua, IDC Salud ha manat als seus auditors que analitzin els llibres de la seva empresa per licitar. No obstant això, els directius i treballadors preparen una oferta similar, una fórmula que va funcionar a Ibermutuamur (venuda per 13 milions al seu equip directiu i treballadors).\nLa junta directiva està dividida i hi ha qui, com el líder agrari Pedro Barato, s'inclina per l'oferta d'IDC Salud amb l'argument que és la que més diners donarà. Barato ha rebut crítiques internes perquè és conseller dominical en la cotitzada Deoleo en nom de CVC, alhora que defensa en la mútua l'oferta de IDC, controlada pel mateix fons. Barato, president de la comissió de mútues a la patronal CEOE, nega que hi hagi conflicte, ja que CVC no compraria directament.\nEl 2014, la junta directiva de Fremap va acceptar una oferta de només 100.000 euros per la seva societat de prevenció malgrat que segons els llibres valia 12,7 milions. Va ser el Ministeri d'Ocupació qui va parar la venda. Fonts sindicals temen que si és IDC qui es queda amb la societat de prevenció hi hagi pèrdua d'ocupació perquè en fusionar-se amb tres societats més hi haurà llocs redundants.\nL'octubre passat, IDC Salud va arribar a un acord per adquirir la societat de prevenció de Fraternidad per 28,5 milions, més 1,5 milions per una societat que aquesta té a l'Argentina. El 2012, Fraternidad va realitzar 350.000 reconeixements mèdics, té més de 1.000 treballadors i factura uns 60 milions a l'any.\nDesprés, va adquirir la societat de MC Mutual per uns 22 milions, segons fonts del sector, i el 17 de març Mutua Universal va pactar vendre-li la seva per 25 milions més. El Ministeri d'Ocupació encara ha d'aprovar les vendes i les xifres no són oficials sinó de fonts de les negociacions. El procediment no és públic.\nIDC no comenta les xifres. “És un sector que presenta unes perspectives de creixement interessants”, segons un portaveu. No acaba aquí el conglomerat al qual aspira IDC Salud, controlat pel fons de capital de risc CVC, fons que a Espanya també inverteix en Cortefiel, Abertis i Deoleo, entre d'altres. Ara busca quedar-se divendres amb la més gran del sector, la de Fremap. Aquesta fa 800.000 reconeixements mèdics a treballadors a l'any. Dilluns passat, els auditors de Deloitte enviats per IDC Salud van començar a estudiar els comptes de la societat. Al febrer, en una primera estimació, KPMG va valorar el grup entre 13,6 i 15 milions, segons un document de la consultora al qual va tenir accés aquest diari.\nUna part clau de les compres són les dades sanitàries que manegen les societats de prevenció, segons fonts del sector. Si tanca la compra de Fremap, controlaria quatre societats de prevenció de riscos que el 2013 van facturar 273 milions. Això suposa un 30% del mercat i queda per sota del que causaria problemes amb Competència. “La prevenció de riscos ara és molt poc rendible perquè és un sector molt petit i atomitzat, però creuen que amb una facturació superior a 150 milions hi ha negoci”, explica un executiu del sector que ha negociat amb IDC.\nRubén Rodríguez, president de la patronal de la prevenció Aspa, destaca que IDC es convertirà en líder del mercat de la nit al dia, demana que es mantingui l'ocupació i mostra la seva sorpresa per l'enorme inversió: “Aquest és un sector amb un marge escàs i poc valor afegit”.


Dolors Marta Inge: Crema de calçots amb romesco i dauets de bacallà\nCrema de calçots amb romesco i dauets de bacallà\n100 g dauets de bacallà confitats Salsa romescu ( consultar apartat salses)\nposar el bacallà cobert d’oli al foc fins que canvií de color sense deixar que bulli l’oli. Per la salsa romesco consulteu el bloc, "apartat amanides, xató amb salsa de romesco."\nSofregir els calçots, la patata i la ceba tot tallat a quadrets amb un raig d’oli. Tirar-hi la crema de llet i la llet, i deixar-ho bullir fins que la patata sigui cuita. Triturar-ho fins obtenir una crema molt fina. Afegir-hi una mica de sal i servir-la acompanyada de romesco i els dauets del bacallà confitat amb oli.


- AMPA Institut Nou de Vilafranca\nMalauradament aquest serà l’últim curs al centre per alguns de nosaltres i necessitem urgentment gent per cobrir algunes vacants que es produiran.\nEntre les vacants que es produiran, la més important és la de tresorer (que porta els comptes de l’AMPA), amb lo qual fem un crida a tots vosaltres per demanar alguna persona que pugui realitzar aquesta feina.\nL’idea és que aquesta persona estigui juntament amb l’actual tresorer per veure com ho fa fins ara. Només té que tenir coneixements del programa Microsoft EXEL. No és una feina molt complicada i no requereix molt de temps.\nNomés heu d’enviar un mail a:\namb les vostres dades de contacte i dient que és el que voleu fer o esteu disposats a fer.\n← Lliurament de clau de taquilla\nNou Horari de l’AMPA →\nCopyright © 2018 AMPA Institut Nou de Vilafranca. Todos los derechos reservados..


L'home que van enxampar a la Val d'Aran amb 1,3 quilos d'heroïna accepta 4 anys de presó - Teleponent\nInici Tribunals L’home que van enxampar a la Val d’Aran amb 1,3 quilos d’heroïna...\nL’home que van enxampar a la Val d’Aran amb 1,3 quilos d’heroïna accepta 4 anys de presó\nL'acord entre les parts també contempla una multa de 74.000 euros i l'expulsió del país un cop complerts dos terços de la condemna\nEls Mossos emmanillen l'acusat de traficar amb heroïna a la Val d'Aran\nM. T. D., de 35 anys, acusat de traficar amb drogues, ha reconegut els fets durant el judici que ha tingut lloc aquest dijous a l’Audiència de Lleida. Les parts han arribat a un acord i la fiscalia ha acceptat reduir la petició inicial de nou anys de presó a quatre per un delicte contra la salut pública amb substàncies que causen danys greus a la salut. Els Mossos van aturar el vehicle que conduïa l’acusat cap a les 20.20h del 20 de juliol de 2016, a la carretera N-230, al municipi d’Es Bordes (Val d’Aran). Al cotxe van trobar cinc paquets d’heroïna amb un pes total d’1,3 quilos, valorats en 74.422 euros al mercat negre, així com un altre paquet amb 2,90 grams d’amfetamina, amb un valor al mercat d’uns 80 euros. La fiscalia demanava inicialment una multa de 220.500 euros però finalment l’ha reduït en considerar que l’heroïna duia era d’una puresa molt baixa i la quantifica en 269 grams. Així, l’acord entre les parts també contempla una multa de 74.000 euros i l’expulsió del país un cop hagi complert dos terços de la condemna.\nL’acusat està en situació irregular des de l’any 2014, quan li va caducar el permís de residència. Es troba a la presó de manera provisional des del 22 de juliol de 2016 per ordre del jutjat d’instrucció 1 de Vielha. (acn)\nArticle anteriorDos joves apedreguen la porta de vidre dels jutjats de Lleida\nArticle següentTroben restes excepcionals al jaciment romà de Guissona


Bloc de Mariàngela Vilallonga: Diari del Líban (VII)\nL’electricitat va i ve al vespre, a casa, i mig espatlla el generador. És així com prenem consciència d’una dificultat quotidiana al Líban. Fa més de 30 anys que conviuen amb aquesta manca d’electricitat, ara només en tenen 12 hores al dia, si no es disposa d’un generador privat. Pregunto a la meva amiga si els aparells no s’espatllen, quan canvien automàticament de la línia elèctrica al generador. S’hi han acostumat, com nosaltres, em respon ella. Aprofito per escriure al meu diari impressions i notes de l’intens primer dia libanès. No és la llengua la que defineix i construeix la identitat al Líban, són les religions. Com a Suïssa. I gosaria dir, com als Estats Units, però no tant. Es pot tenir més d’una llengua, només una religió. Els nostres amics passen de l’àrab al francès o a l’anglès, sense hesitació. I són maronites, per tradició familiar, amb convicció. Només.\nA la fotografia, una mostra del bilingüisme àrab-francès: el rètol d’entrada al recinte arqueològic de Biblos. La doble possibilitat de pagament, en canvi, és en lliures libaneses o en dòlars. L’horari d’obertura no admet dubtes: les 8 del matí. L’horari de tancament, però, varia segons l’hora de la posta del sol.\nEtiquetes de comentaris: Biblos, Líban, llengua, religió, Suïssa, USA\nIsabel Romana 4 de setembre de 2010 a les 18:03\nY aquí parece que nos ocurre casi al contrario, que no guste que haya más de una lengua... con lo enriquecedor que es. Un abrazo mariàngela.\nMariàngela Vilallonga 4 de setembre de 2010 a les 19:40\nBienvenida de nuevo, Isabel. Te echaba de menos! Gracias por tu comentario. Un abrazo.\nEmpar 4 de setembre de 2010 a les 20:47\nAniré seguint el teu diari de viatge, em sembla molt interessant, una abraçada.\nMariàngela Vilallonga 4 de setembre de 2010 a les 21:51\nAh, el Líban és un país molt interessant, Empar! Moltes gràcies per les teves paraules. Una abraçada també per a tu.


L’alpinista Sergi Mingote visita el Verdaguer | INS Verdaguer\nL’alumnat de 3r ESO ha rebut la visita de l’alpinista d’elit Sergi Mingote, qui ens ha inspirat amb una xerrada plena d’experiències esportives amb grans dosis de valors humans. Ha explicat vivències a l’alta muntanya, els reptes esportius aconseguits i planificats, així com reptes solidaris amb els que ha aconseguit gran reconeixement.\nMitjançant el seu documental “ A pulmón” vol donar visibilitat a diferents causes socials, a la vegada que reflexiona sobre la felicitat aconseguida per sobre dels 8000 m d’altitud.\nL’alumnat ha pogut tocar material d’alpinisme utilitzat en grans expedicions, així com preguntar inquietuds i curiositats d’aquest esport d’alt risc.\nS’ha parlat de companyonia, treball en equip, perseverança, responsabilitat, esforç i la necessitat de sortir de la nostra “zona de confort” per assolir nous reptes personals i aconseguir els nostres somnis.\nPer finalitzar la sessió hem fet una dinàmica grupal on s’ha posat a prova el treball en equip de tot l’alumnat de 3r curs. Una experiència on ha quedat molt clar que el lideratge, la bona comunicació, escolta activa, responsabilitat personal, respecte, reflexió i calma davant la presa de decisions són la clau per aconseguir l’objectiu grupal.\nGràcies Sergi, per compartir amb tots nosaltres les teves experiències i valors humans.\n“ Els que asseguren que és impossible, no haurien d’interrompre als que ho estem intentant” Thomas Edison\nLourdes Centeno, Dep d'Educació Física\nYURI FUKUHARA en Jornades de Portes Obertes


El conseller Vila signa l'acord per convertir els arxius de Poblet en secció de l'Arxiu Nacional | EL PORTAL NOU\nHome Cultura El conseller Vila signa l'acord per convertir els arxius de Poblet en secció de l'Arxiu Nacional\nEl conseller Vila signa l'acord per convertir els arxius de Poblet en secció de l'Arxiu Nacional\nPortalNou Valls diumenge, d’abril 30, 2017 Cultura\nEl conseller de Cultura, Santi Vila, i l'abat del Monestir de Poblet, Octavi Vilà, han signat divendres, 29 d'abril, el conveni que ha de permetre que els arxius de Poblet es converteixin en una secció territorial i autònoma de l'Arxiu Nacional de Catalunya. L'acord preveu el tractament arxivístic, la digitalització i la difusió de tots els fons documentals conservats al monestir, inclosos els que el president Tarradellas va llegar a Poblet i que actualment formen l'Arxiu Montserrat Tarradellas i Macià. Amb aquest acord, l'Arxiu Nacional de Catalunya constituirà al llarg de l'any vinent la seva primera secció territorial a Poblet, amb la voluntat que en un futur aquest model s'estengui a altres arxius del país.\nEl conveni preveu que, de forma prèvia a la constitució de la secció de l'Arxiu Nacional, es procedeixi, a partir de les properes setmanes, a iniciar la progressiva equiparació del tractament arxivístic dels fons de Poblet als criteris de conservació, descripció i difusió de l'Arxiu Nacional de Catalunya.\nL'abast de l'acord contempla tota la documentació de l'Arxiu de Poblet, que es mantindrà propietat del monestir i que està integrat actualment per l'Arxiu Monàstic format per la documentació recuperada d'abans de l'exclaustració de 1835 i la documentació produïda pel cenobi a partir de 1940; els arxius de les institucions públiques o privades relacionades amb el monestir, com el Patronat del Reial Monestir de Santa Maria de Poblet i la Germandat de Poblet; i els arxius incorporats, que són l'Arxiu Montserrat Tarradellas i Macià, l'Arxiu de la Casa Ducal de Medinaceli, i altres 59 fons personals procedents de donacions i formats per personalitats contemporànies al president Tarradellas.\nA partir del conveni, el Departament de Cultura i el Patronat del Reial Monestir de Santa Maria de Poblet posaran en marxa línies i treballs d'investigació, s'organitzaran exposicions i s'editaran catàlegs per impulsar la difusió dels fons. També es procedirà a realitzar un estudi tècnic dels fons de l'arxiu de Poblet que inclourà un pla de conservació, descripció i digitalització de tots els documents, que també podran ser consultats on line. A més, estableix que la Generalitat entrarà a formar part del Patronat de l'Arxiu Montserrat Tarradellas i Macià.\nL'arxiu llegat pel president Tarradellas al país i dipositat a Poblet és un testimoniatge imprescindible per a l'estudi dels últims vuitanta anys de la història de Catalunya. Després de la mort del president Tarradellas (1988) i de la seva esposa Antònia Macià (2001), l'arxiu va quedar a Poblet, a cura de la comunitat monàstica, tal com establia el conveni de donació de l'any 1981 signat pel President Tarradellas i l'abat Maur Esteva. En total, l'arxiu conté 1.250 metres lineals de documentació\nEl fons que integra el conjunt documental consta de la seva biblioteca personal, que està composta per 11.032 llibres, dels quals cal destacar els referents a la Guerra Civil i un fons de publicacions en llengua catalana, la més antiga de les quals data de l'any 1713.\nPer la seva part, el fons gràfic està format per més de 38.000 fotografies, des de l'any 1904 fins a les darreres aparicions públiques de l'esposa del president, Antònia Macià. Del període 1930-1939 hi ha molt material inèdit que recull els principals esdeveniments de l'època i moltes imatges de la Guerra Civil. De l'exili destaquen les imatges de la retirada a França, els viatges que va fer a Sudamèrica per a trobar-se amb els exiliats o les escenes quotidianes del president a la seva residència francesa de Saint-Martin-le-Beau. Del període 1977-1980 hi ha un recull diari de tots els actes que van tenir lloc en aquella etapa. L'arxiu també té un fons d'hemeroteca molt significatiu, que abasta des de 1920 fins a 1988. Finalment el fons es completa amb les més de 140.000 cartes escrites o rebudes que Tarradellas va anar acumulant durant la seva vida. Només de l'època de l'exili se'n conserven 93.088.\nAl llarg dels anys, l'arxiu s'ha vist incrementat amb 62 donacions d'altres fons personals, de les quals destaquen la de Lluís Gausachs, secretari personal del president durant 22 anys; Jaume Miravitlles, comissari de Propaganda de la Generalitat durant la Guerra Civil; Carles Sentís, periodista i president de la UCD Catalunya; Carles Andreu Abelló, Josep M. Bricall i Manuel Ortínez, polítics que van desenvolupar un paper important durant la Generalitat restaurada; Joan Antoni Samaranch, Paul Preston o el general Domènec Batet, afusellat per Franco.


La Torra de Montpol, Masoveria - TERRA CATALANA\nMasoveria: La Torra de Montpol\nCodi de registre: PL-000198\nForma part d'una antiga i gran masia, de la qual ja se'n té referència l'any 900.\nHavia estat "la casa de la mestra", i actualment s'ha restaurat per aconseguir un ambient rústic, acollidor i confortable.\nDisposa de sala-menjador-cuina amb llar de foc, equipada amb rentavaixelles, microones, torradora, batedora, etc. Rentadora de roba. Dues habitacions de matrimoni i una doble amb bany i un bany independent.\nZona ajardinada i parc infantil.\nLa piscina i el camp esportiu són a 300 m, al costat del Pla de Montpol.\n- cobert per al cotxe\nVam venir 2 parelles, una masia nomes de 3 habitacions, cap de setmana tranquil, relax i desconexio. Era el que buscavem!!!\nEl què més m'ha agradat... La tranquilitat


Matrícula curs 2021-22 – IES GAIA\nEXPLICACIÓ I PASSOS A SEGUIR EN RELACIÓ AMB ELS DOCUMENTS I PROCEDIMENTS INCLOSOS EN ELS SEGÜENTS APARTATS\nSe selecciona la carpeta relativa al nivell en què l'alumne es matricularà el curs pròxim.\nEl document Instruccions de matrícula indica els documents que s'han d'aportar físicament en la secretaria del centre en cada cas.\nEs lligen les normes del centre incloses en el document Resum normes del centre, perquè, una vegada conegudes, el dia de la matrícula es proporciona en secretaria un d'aquests models per a la seua signatura.\nEs consulten les normes i procediments a dur a terme el dia de la matrícula que es contenen en el document Normes d'accés al centre i formalització de la matrícula, perquè es puga garantir un adequat ordre i atenció el dia de matrícula assignat.\nEs consulta en el document Calendari de matrícula assignats el dia i hora que s'ha assignat a cada alumne/a per a realitzar presencialment la matrícula en la secretaria de l'institut, amb el propòsit de garantir les mesures sanitàries imposades en aquesta situació.\nPer a qualsevol consulta o aclariment, poden trucar al telèfon del centre, 965936595 o enviar un correu electrònic a 03015178@gva.es\nResum de les normes del centre\nNormes d'accés al centre i formalització de la matrícula\nInstruccions 1r ESO\n(ADMISSIÓ): Instruccions 1r ESO\nCalendari matrícula alumnes del CEIP Victoria Kent\nCalendari matrícula alumnes del CEIP L'Almàssera\nCalendari matrícula alumnes del CEIP L'Horta (ATENCIÓ: Canvi de data, la matriculació de l'alumnat del CEIP L'Horta serà el dia 30 de juny)\n(ADMISSIÓ) Calendari matrícula alumnes admesos\n(Repetidors) Calendari de matrícula d’alumnes que repeteixen 1r ESO\n(Repetidors) Imprés de matrícula\nEls alumnes i les alumnes que repetiran curs han de descarregar del web l’imprés de matrícula corresponent i adjuntar-lo a la resta de documentació degudament complimentat i signat.\nResum de las normes del centre\nInstruccions 2n ESO\n(ADMISSIÓ) Instruccions 2n ESO\nCalendari matrícula alumnes 2n ESO (que promocionen en l'avaluació ordinària)\nCalendari matrícula alumnes 2n ESO (que promocionen en l'avaluació extraordinària). Dia 16/07 de 9:00 a 10:15h\n(ADMISSIÓ) Calendari matrícula 2n ESO\n(Repetidors) Calendari de matrícula d’alumnes que repeteixen 2n ESO\nInstruccions 3r ESO\n(ADMISSIÓ) Instruccions 3r ESO\nCalendari matrícula alumnes 3r ESO (alumnes que han promocionat en l'avaluació ordinària)\nCalendari matrícula alumnes 3r ESO (que promocionen en l'avaluació extraordinària). Dia 16/07 de 10:45 a 12:15h\n(ADMISSIÓ) Calendari matrícula 3r ESO\n(Repetidors) Calendari de matrícula d’alumnes que repeteixen 3r ESO\nInstruccions 4t ESO\n(ADMISSIÓ) Instruccions 4t ESO\nCalendari matrícula alumnes 4t ESO (alumnes que han promocionat en l'avaluació ordinària)\nCalendari matrícula alumnes 4t ESO (que promocionen en l'avaluació extraordinària). Dia 16/07 de 12:15 a 13:30h\n(ADMISSIÓ) Calendari matrícula alumnes admesos 4t ESO\n(Repetidors) Calendari de matrícula d’alumnes que repeteixen 4t ESO\nMatrícula 1 Batxillerat Expand\nInstruccions 1r BATX\n(ADMISSIÓ) Instruccions 1r BATX\nEls alumnes admesos en 1r de Batxillerat han d'arreplegar en la consergeria del centre l'imprés per al pagament de taxes el dilluns 26 de juliol. El justificant de pagament s'aportarà amb la resta de documentació el dia de la matrícula.\nMatrícula 2 Batxillerat Expand\nInstruccions 2n BATX\n(ADMISSIÓ) Instruccions 2n BATX\nCalendari matrícula alumnes 2n BATX\n(ADMISSIÓ) Calendari matrícula alumnes admesos 2n BATX\nInstruccions pagament de taxes 2n BATX\nInstruccions 1r FPB\nCalendari matrícula alumnes 1r FPB\n(ADMISSIÓ) Calendari matrícula alumnes admesos 1r FPB\nInstruccions 2n FPB\nCalendari matrícula alumnes 2n FPB. Dia 20/07 de 9:00 a 10:00h\n(ADMISSIÓ) Calendari matrícula alumnes admesos 2n FPB\nInformació pagament taxes 2n FPB\nEls alumnes que han de formalitzar la matrícula en FPB poden passar el dilluns 19 de juliol per la conserjeria del centre a arreplegar l'imprés per al pagament de taxes.


Créixer és una llei de la naturalesa; de fet, viure vol dir créixer. També en diem progressar o madurar. Tots els ésser vius creixen: les plantes, els animals i les persones. Però aquest procés tan natural no és pas simple, sinó complex i necessita estímuls i aprenentatge. També comporta riscos i desequilibris. A vegades, el creixement d’uns individus comporta la degradació d’altres i el creixement desmesurat d’una part de l’individu comporta discapacitats greus per al conjunt. És necessari, doncs, que el creixement sigui constant, equilibrat i harmònic amb l’entorn.\nConcretem tot això en una planta. La llavor tendeix a créixer, però necessita unes condicions imprescindibles: terra bona, regatge, llum, calor. Hem de vetllar perquè tingui tot això en la mesura propícia, que creixi recta; caldrà protegir-la de possibles malalties, potser podar-la o reforçar-la amb crosses. Si aconseguim acompanyar-la amb eficàcia, florirà vistosament, tindrà un fullam ufanós i, si s’escau, donarà fruits saborosos.\nQuina diferència hi ha entre aquests dos arbres?\nSeguint aquesta comparació amb els arbres, sant Pau fa una llista dels fruits que hauríem d’escampar com a resultat dels nostre creixement i procés de maduració:\n“Els fruits de l'Esperit són: amor, goig, pau, paciència, benvolença, bondat, fidelitat, dolcesa i domini d'un mateix”. (carta als Gàlates 5, 22)\nQuè podem fer per escampar aquests fruits tan saborosos al nostre entorn? Posa’n algun exemple concret.\nQuan el creixement s’interromp i el procés de maduració no arriba a cap, sorgeixen la decepció i la queixa. Jesús ens ho explica aplicant-ho a un arbre fruiter, però nosaltres ho hem d’aplicar als àmbits personals.\n“I els digué aquesta paràbola: “Un home tenia una figuera plantada a la seva vinya. Va anar a buscar-hi fruit i no n'hi trobà.\nLlavors digué al qui li menava la vinya:\n- Mira, fa tres anys que vinc a buscar fruit en aquesta figuera i no n'hi trobo. Talla-la. Per què ha d'ocupar la terra inútilment?\n- Senyor, deixa-la encara aquest any. La cavaré tot al voltant i hi tiraré fems, a veure si dóna fruit d'ara endavant. Si no, fes-la tallar” (Lluc, 13, 6-9)\nQuè passa, quan descuidem l’estudi, desatenem les diverses necessitats corporals o no ens posem al dia en l’aprenentatge de les diverses tècniques artesanals?\nNosaltres quedem minvats i endarrerits i els altres ho lamenten i ens ho retreuen.\nPer altra banda, els petits avenços quotidians es converteixen en estímuls per continuar creixent i madurant.\nComenta aquestes experiències concretes i fes-ne un breu resum.\nEls grans enemics del creixement satisfactori de tots els éssers són la mandra (ja ho hem comentat abans) i el creixement desmesurat d’alguna de les seves parts. En aquest segon cas, s’inicia un procés semblant al d’una malaltia cancerosa: una cèl·lula s’infla i envaeix l’espai de les altres fins a asfixiar-les, impedir el seu desenvolupament i acabar devorant-les.\nAixò passa quan la intel·ligència no creix amb l’edat i quan l’esperit i els sentiments no maduren al mateix ritme que la intel·ligència i l’edat.\nAixò es veu molt clar quan mirem com funciona al món: els poderosos es converteixen en dictadors, que no respecten els altres; els rics, en avars, que acaparen el que necessiten els altres; els savis, en persones que ho saben tot i no escolten mai ningú; i nosaltres, que tenim una mica de tot i no acabem d’aprendre a créixer amb harmonia i seny.\nResumeix algun exemple concret que entenguis bé sobre alguna d’aquestes afirmacions.\nSant Pau va aprendre bé de Jesús i dels seus primers deixebles una lliçó que nosaltres també hauríem de tenir molt present. L’explica als cristians que vivien a Éfes, una ciutat grega:\nAixí, cada membre, en la mesura que li correspon, exerceix la seva funció i, amb l’amor dels uns per als altres, el cos es va fent i creixent sense parar” (4, 14-16)\n1.- Quin és el millor model que podem seguir per al nostre creixement? Fins on és bo que cresquem?\n2.- Què és el que retarda i fa difícil aquest creixement?\n3.- Què vol dir la paraula “harmonia”? Què convé fer per estar “harmoniosament units”?


Bosch es reuneix amb Puigdemont, Serret i eurodiputats a Bèlgica\nEl govern prioritza l’intent de pacte amb els comuns pel pressupost\tEl govern prioritza l’intent de pacte amb els comuns pel pressupost\nEl ple de Badalona reprova Xavier García Albiol pels seus piulets xenòfobs\tEl ple de Badalona reprova Xavier García Albiol pels seus piulets xenòfobs\nTorra diu que el govern fa tot el que és a les seves mans per respondre a les demandes dels metges\tTorra diu que el govern fa tot el que és a les seves mans per respondre a les demandes dels metges\nEl TSJC diu que no hi ha cap investigació oberta contra Laura Borràs\tEl TSJC diu que no hi ha cap investigació oberta contra Laura Borràs\nQuè passarà després del judici a l'1-O? Cuevillas fa una previsió dels passos fins a arribar a Estrasburg\tQuè passarà després del judici a l'1-O? Cuevillas fa una previsió dels passos fins a arribar a Estrasburg\nTorra visitarà Eslovènia el 6 i el 7 de desembre\tTorra visitarà Eslovènia el 6 i el 7 de desembre\nLa CUP insisteix que no negociarà els pressupostos i dona suport a la vaga dels treballadors públics\tLa CUP insisteix que no negociarà els pressupostos i dona suport a la vaga dels treballadors públics\nNeus Torbisco: 'A l’ONU no es podien creure els escrits d’acusació del jutge Llarena'\tNeus Torbisco: 'A l’ONU no es podien creure els escrits d’acusació del jutge Llarena'\nLa ciutadania aprova l'ANC i Òmnium i suspèn SCC, segons un sondatge de l'ICPS\tLa ciutadania aprova l'ANC i Òmnium i suspèn SCC, segons un sondatge de l'ICPS\nRoger Torrent es reunirà la setmana vinent amb el president del parlament flamenc a Bèlgica\tRoger Torrent es reunirà la setmana vinent amb el president del parlament flamenc a Bèlgica\nEl nou conseller d’Acció Exterior es trobarà demà amb tots els delegats del govern\nEl nou conseller d’Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Alfred Bosch, s’ha reunit aquesta tarda a Waterloo amb el president Carles Puigdemont. Abans, s’havia trobat a Brussel·les amb la delegada del govern davant la Unió Europea, Meritxell Serret, i eurodiputats de la plataforma Diàleg UE-Catalunya.També han participat a la reunió la Secretària d’Acció Exterior i de la UE, Natàlia Mas, i diputats de diversos parlaments europeus.\nEn un piulet, Bosch ha explicat que han abordat la necessitat d’explicar al món ‘la veritat sobre Catalunya i la repressió que afrontem’, aixó com la lluita pels drets civils dels catalans. L’antecessor de Bosch, Ernest Maragall, no va reunir-se amb Puigdemont durant els set mesos que va ocupar el càrrec.\nEn un comunicat, el departament d’Exteriors ha assegurat que Bosch ha mostrat a Puigdemont el seu suport ‘davant la situació injusta i de repressió que pateix’. La reunió, segons el mateix comunicat, ha servit per explicar les grans línies que el nou conseller defensarà al capdavant del departament i que es basen en principis com democràcia i solidaritat. Segons que ha pogut saber l’ACN, Puigdemont s’ha mostrat ‘molt content’ per la visita, durant la qual tots dos polítics han parlat ‘molt del món i dels afers internacionals i molt poc de Catalunya’.\nMoltes gràcies conseller @AlfredBosch per aquesta primera visita d'un conseller d'exteriors al @catalan_gov . Molt agraït del teu compromís! https://t.co/pzIRabEJb0\n— Carles Puigdemont (@KRLS) November 27, 2018\nEl conseller també s’ha trobat aquest dimarts a Brussel·les amb els consellers exiliats Toni Comín i Lluís Puig i els ha expressat el seu compromís en la defensa dels drets civils, en explicar des del departament ‘la situació que ells pateixen a l’exili’, així com denunciar la presó injusta dels presos polítics.\nDemà, Bosch farà a la seu de la delegació del govern de Brussel·les la seva primera conferència de premsa des que va assumir el càrrec. Després d’atendre els mitjans, el conseller es reunirà amb els delegats del govern a l’exterior, que es desplaçaran fins a Brussel·les des de les respectives delegacions.\nA Waterloo, aquest vespre, hi ha un sopar amb diversos dels consellers que són a l’exili, eurodiputats de la Plataforma Diàleg UE-Catalunya, parlamentaris de diverses cambres europees que han creat una plataforma conjunta i el vice-president del parlament, Josep Costa, i la diputada de JXCat Aurora Madaula, entre altres.\nEl conseller @AlfredBosch, la Secretària d’Acció Exterior i de la UE @nataliamasguix i la delegada del Govern davant la UE @MeritxellSerret s’han reunit amb diputats de parlaments europeus i eurodiputats de la plataforma @EUCat_Dialogue a la @delgoveu. pic.twitter.com/CAM7JaVD5e\n— Exteriors Catalunya (@exteriorscat) November 27, 2018


Júlia Otero. Coqueteria feminista (Albert Pla Nualart)\nJúlia Otero. Coqueteria feminista\nALBERT PLA NUALART 04/08/2011 00:00\nLa noia fresca, sexi i pallassa que va ser encara té ganes de jugar. Diuen que al professional de la ràdio la veu no se li fa gran i, de vegades, en el to juvenil hi queda enganxada l'actitud. Molts anys d'anar de falsa ingènua fan que ara, quan potser no li escau tant, encara faci moneries.\nVe d'una verdor d'ovelles i vaques, d'on els pares, per guanyar-se la vida, la van arrencar amb tres anys, just perquè el seu primer record sigui la nevada que el 1962 va emblanquinar la Barcelona de postguerra.\nDel seu borrós passat de Heidi n'ha conservat l'instint de llibertat i un punt de cursi. De les monges del Poble-sec, per reacció, la tendència a les bromes sexuals. I dels quiròfans de la primera joventut, una maduresa que dissimulava amb pelo pincho .\nLingüísticament superdotada, ja feia subordinades al bressol. Parlar gallec li va facilitar el salt professional al català, tot i certs dèficits que tapa amb recursos comunicatius.\nSer guapa, intel·ligent i socialista, l'ha fet blanc de fatxes masclistes que l'acusen de sectària. Però té una tendenciositat més plural i elegant que els mitjans que l'ataquen.\nCompagina el feminisme combatiu amb una desinhibida coqueteria. És dels mediàtics que creu que no es comunica sense seducció.\nPerò defensa gelosament la intimitat i és un model de famós que té molt clar que certes coses no es compren amb diners.


La sobreexplotació, la manca de vigilància i la crisi deixen els aqüífers en estat alarmant\nEls experts aplaudeixen la revisió del Pla Hidrològic de les Illes, però consideren que arriba tard i que renuncia a recuperar grans masses d’aigua\n6 min. Palma 19/10/2018 23:36\n651x366 La dessaladora de Palma és una de les potabilitzadores d’aigua més grans d’Espanya. / ISAAC BUJ La dessaladora de Palma és una de les potabilitzadores d’aigua més grans d’Espanya. / ISAAC BUJ\nLa reducció de la plantilla del Servei d’Estudis i Planificació Hidrològica del Govern, la infrautilització de les dessaladores arran de la crisi econòmica i la sobreexplotació de recursos han provocat, segons els experts, que els aqüífers de les Illes Balears hagin registrat un clar descens tant en la quantitat com en la qualitat de l’aigua en els darrers quatre anys.\nL’evolució de la situació dels aqüífers de les Illes ha estat molt negativa, tot i que les dessaladores ja fan una aportació important al subministrament d’aigua durant la temporada d’estiu. El 2013, un 46,6% de les masses d’aigua de l’Arxipèlag es consideraven sense risc, mentre que el 2017 només un 26,4% estava en aquest estat.\nEls aqüífers en situació de risc han passat del 24,4% al 28,4%, mentre que l’aigua subterrània en situació difícilment recuperable ha crescut de manera notable. La qualificada de prorrogable fins al 2027 ha passat d’un 12,2% a un 23% i la prorrogable, fins al 2033, del 13,3% al 16,1%. La qualificada com a excepcionable passa d’un 3,3% a un 5,7%.\nAquestes darreres masses d’aigua fan referència a zones que tenen problemes de diversos tipus. Per exemple, a la zona de sa Pobla es registra una quantitat de nitrats molt alta a causa de la utilització d’adobs agrícoles, mentre que localitats com ses Salines i Manacor pateixen la salinització de les seves aigües subterrànies, generalment per una sobreexplotació.\nPel que fa a l’estat quantitatiu dels aqüífers, després de tres mesos consecutius de davallada, les reserves hídriques a les Illes Balears han pujat del 52% l’agost al 56% el setembre. A Mallorca i a Formentera es mantenen per sobre del 50%, amb el 58% a Mallorca i el 55% a Formentera. Per contra, a Menorca i a Eivissa se situen per davall del 50%, amb el 41% a Menorca i el 46% a Eivissa. La situació és una mica pitjor que el 2017.\nL’estalvi en la dessalinització n’és, en part, responsable. El 2016 es produïren 29,7 milions de metres cúbics d’aigua dessalinitzada per a l’abastiment urbà a les Illes Balears, però els anys anteriors la utilització d’aquest recurs havia baixat molt. Per exemple, el 2010 només se’n consumiren 7,4 milions.\nEl Govern ja va decidir l’any passat no permetre noves concessions ni autoritzacions de pous, llevat que la seva utilització es destini a l’agricultura o a un altre ús professional o urbà, en cas que manqui una font alternativa.\n“La gestió de l’aigua és molt complexa i es requereix coneixement. Un dels punts que han provocat la situació actual és el desmantellament que s’ha fet del servei d’estudis i planificació hidrològica del Govern, que varen arribar a formar 24 persones i que encara no s’ha pogut recuperar de les retallades. Aquest equip feia una tasca constant de control dels aqüífers que s’ha deixat de fer. Si hi afegim el creixement de la població i el turisme, ens trobam en la situació actual, amb problemes en bona part dels aqüífers”, explica Caterina Amengual, consultora mediambiental i membre de l’Associació de Llicenciats en Ciències Ambientals de les Illes Balears. Les sequeres del 2015 i el 2016 han contribuït a buidar una part d’aquests aqüífers.\nAquesta situació ha obligat el Govern a realitzar una revisió anticipada del Pla Hidrològic de les Illes Balears, que ha estat ben rebuda pel GOB i els ambientalistes, tot i que consideren que l’actualització arriba una mica tard.\nEntre les 344 mesures que es posen en marxa per millorar la gestió de l’aigua a les Illes, per exemple, s’ha revisat l’estat de les subterrànies actualitzant les dades de disponibilitat i demanda i l’estat quantitatiu i qualitatiu.\nTambé s’obliga a la utilització d’aigua de la xarxa d’Abaqua per a ús urbà en nuclis en què no es compleixen els requisits mínims sanitaris amb accés a la xarxa. A Mallorca ja hi ha cinc localitats (Lloret, Sineu, l’Horta, Vilafranca i Costitx) en els quals no es recomana beure aigua de l’aixeta.\nPer evitar la intrusió marina, es prohibeixen els nous pous per a extracció d’aigua salobrosa. Tampoc no es permeten els sondatges per a extracció d’aigua marina a distàncies superiors a 100 metres de la línia de costa o fins a 200 metres, si es pot justificar.\nTambé els prohibeixen les noves explotacions d’aigua dolça a la franja de 800 metres de la línia de costa a Mallorca i 500 metres a la resta, llevat que la massa no estigui connectada amb la mar. Una nova mesura és l’increment dels requisits per a l’obtenció de drets d’extracció, que obliga a presentar la cèdula d’habitabilitat per a ús domèstic en sòl rústic.\nDes del GOB es valora molt positivament la revisió del Pla Hidrològic, que el mateix grup havia denunciat davant Europa perquè no complia els objectius. “Es recuperen algunes mesures del 2011. És una millora en la gestió de l’aigua, encara que hi ha un seguit de punts, com els controls en l’extracció de pous, que no s’han pogut incloure perquè, segons el Govern, no hi ha mitjans suficients”, destaca Margalida Ramis.\nPel que fa als aqüífers qualificats com a excepcionables, és a dir, els que es consideren pràcticament irrecuperables, el GOB troba a faltar un pla d’acció, encara que sigui a llarg termini, sobretot pel que fa als aqüífers de la zona de sa Pobla, que tenen una incidència directa en el Parc Natural de l’Albufera i el seu fràgil ecosistema.\nL’entitat explica que quan es qualifica una massa d’aigua com a excepcionable “vol dir que el Govern considera que no val la pena establir uns objectius temporals de recuperació, tot i que nosaltres consideram que s’ha d’actuar encara que sigui a molt llarg termini”. Caterina Amengual també considera que no es poden abandonar els aqüífers que estan en pitjor estat, “al contrari, són recursos que requereixen inversió i necessiten una vigilància constant”. Així mateix, l’ambientòloga reclama altres mesures per a una millor gestió d’aquest recurs, com la creació d’una llei d’aigua balear, “ja que la llei estatal se centra en la gestió de rius i embassaments, entrant molt poc en el cas de les masses subterrànies”.


Valencianisme als anys trenta, la mirada d’Alexandre Pellicer | Francesc Viadel Bloc\nMatarranya, La Franja i l’anticatalanisme →\nDe bell nou m’he permès d’exhumar un fragment del llibre d’Alexandre Pellicer, El temps barrat (Destino, 1973) on ens parla de la llunyana València de l’any 1934 i, concretament, de la relació que per aquell temps es va establir entre els estudiants de Barcelona i els de la nostra ciutat.\nEl fresc de Pellicer ens transporta a un món contagiós de joventut, entusiasme, il·lusions pel qual es passegen personatges com Bayarri, Fullana o Reig, contradictoris i inquietants … L’autor, en aquell moment, es trobava immers en ple procès de fundació del Front Nacional d’Estudiants de Catalunya (FNEC), són els anys de Macià, del resorgiment nacional català però també, cal no oblidar-ho, és l’època de la gran obscuritat feixista, l’avantsala de la guerra.\n(…) El viatge a Montpeller va a judar al clima de compenetració entre els barcelonins i els valencians i va ésser l’origen de l’organització de la propera expedició conjunta, a València, al començament de 1934, coincidint amb les festes de les Falles.\nL’Agrupació Valencianista Escolar ens va rebre a la Universitat de València. D’altra banda, ens va posar en contacte directe amb entitats, grups i persones. Van portarnos al Rat-Penat, l’anquilosada entitat regionalista, per a compendre l’anacronisme de la qual n’hi havia prou de veure’n el local. Van fer-nos conèixer el canonge Fullana, que ens rebé en un àmbit molt clerical, despatx ple de llibres, alt de sostre, cortinatges pesants, llum matisada, tot suau i d’una mena de luxe setcentista. Vam conduir-nos a casa del poeta Bayarri, líder de l’isolacionisme valencià més radical, tan anticastellanista com anticatalanista, que ens va acollir sub conditione, precisant que cadascú al seu lloc. Vivia en un pis prop de la Seu i acabava de tallar una gran escultura de fusta, una noia coberta amb la gorra frígia. Al peu, unes lletres en relleu deien: República valenciana. A.M.D.G. Va dedicar-nos llibres. Conservo, amb la seva dedicatòria, el llibre València, València, València, escrit, com tots els seus, en una pintoresca ortografia fonètica destinada a separar-se de la de Pompeu Fabra.\nVan presentar-nos a Joaquim Reig i van retorbar Monòver. Ens va portar, per fi, al local de la dinàmica Acció Valencianista, entitat allotjada en un pis modern, prop de l’Estació del Nord, on realment ens va semblar de veure el revers de la medalla del Rat-Penat, un ambient jove, d’inclinació esquerrana, totalment obert a la comunitat dels catalans.\nEren molt optimistes. La Setmana de Cultura valenciana de l’estiu passat havia estat un puntal per a la correcta interpretació dels fets, i els vells localismes cedien davant la implantaicó del nom col·lectiu de País Valencià, que va ésser el títol mateix d’un llibre publicat per F. Mateu i Llopis als “Quaderns d’Orientació Valencianista”. (…)


Preinfantil masculí: B.Vilafant 32 – Sol Gironès Bisbal Bàsquet 82\nVaren jugar: Andreu, Arnau, Miki, Ayats, Jordi, Pibe i Joan. Ens van ajudar els minis Isaac, Àlex C. i Pau. Moltes gràcies als tres.\nPrimer molts ànims i força per en Lluís i que es recuperi aviat.\nSegon felicitats als minis per la feina feta, en molts moments varen tirar del carro, quan no és la seva feina.\nPortem diversos partits i cròniques destacant significatives millores en l'actitud i que aquest era, i de fet ha de ser el camí, per millorar.\nEn tot cas l'exigència i, en conseqüència, la valoració mai ha estat en base als mèrits tècnics, sinó l'esforç, evolució i treball. Per tot això aquesta setmana estem especialment trists.\nAcabo amb el que per nosaltres defineix el partit i la pròpia definició que en dóna la Viquipèdia i esperem un nou gir, com si no hagués passat i puguem reprendre el treball on el vàrem deixar divendres.\nApàtics, d'Apatia, del grec Apatheia. Segons els estoics i els cínics l' apatheia és la insensibilitat o absència d'afeccions, emocions, sentiments i passions.


albertinos: de maig 2012\nExcursio fi de curs\nD´axó vam anar ha veure la exposició sobre les aus rapaces. Hi había una lechuza, un águila i el que per a mi va ser el millor va ser el falcó tots aquestes eren uns aus precioses. Després vam almorzar uns bocates que ens van fer l´hotel quan tots vam acabar de menjar vam jugar a unes coses per a fer coses amb l´aigua era super divertit i bonic i alrededor pareixia un riu estranger i després d´axó vam jugar un ratet i vam omplir les ampolles d´aigua també va manar per un laberint pero era molt fácil fer-ho. Quan vam acabar tots ens vam dirigir a una sala que ens on es van ensenyar com una pel.licula sobre els microbis. Al acabar vam veure unes sules molt xules i el mijor d´aquest es que eren interactives quan vam veure les sales va manar al mirador de desde allí es veía tot, era precios, a mi personalmente m va encantar despres va manar pets les escales in anava posant uns cartels despenent de l´altura i deia l´animal de esa altura.\nDesprés d´açó vam tornar a l´hotel per a duxar-nos i sopar (el sopar era el menú) després vam fer l´intercamvi de habitacions i va ser genial.\nAquest dia, per a mi va ser el mijor.\nDia 24: (3 dia de viatge) vam desdejunar amb barra lliure tot estaba esquisit al acabar va manar a serra nevada va ser super bonic pero el mijor va ser la guerra de boles de neu. Despres d´aço vam veure una cascada i una fonto precioses. Quan vam arribar a l´hotel vam dinar i va manar de compres pero abans vam veure tota Granada. Hi havia carrers molt diferents als d´Alacant peró altres eren casi iguals. Al anar de compres va ser tot precios pero no vaig comprar molt. Després vam sopar i vam fer argila, va ser molt divertit.\nDia 25: (últim día de viatge) vam anar a la Alhambra tots els palacios eren preciosos i molt interesants, els patis eren espectaculars pero el mijor era una sala. Després d´asto va manar al hotel i ens vam tornar a Alacant les Mestres ens vam donar uns diplomes, nosaltresvam guanyar el de l´habitació més ordenada i ens vam regalar unes llibretes aço va ser xulissim.\nHe apres que no tots son amics pero que no són tampoc enemics.\nPublicat per alberto a 9:41 Cap comentari:


VOLUNTARIS GRAN RECAPTE D’ALIMENTS | COL·LEGI SANT FERRAN\nAquest any l’alumnat de Primer i Segon d’ESO ha tornat a oferir el seu ajut al Banc dels Aliments en la tasca de classificació d’alimentes recollits els dies 1 i 2 de desembre a la campanya de Gran Recapte que es realitza cada any per aquestes dates.\nQui son i què fan els voluntaris?\nEls voluntaris són els grans protagonistes i la peça clau de l’èxit de la campanya Gran Recapte d’Aliments, per tal que els aliments bàsics arribin de la millor manera possible a les persones que més ho necessiten. Un cop reunits els aliments als diferents punts de recollida dels establiments col·laboradors, es transporten al magatzem per a la seva classificació i etiquetatge; així estan llestos per la seva entrega posterior a les entitats receptores. És en aquesta fase en la qual necessiten i valoren l’aportació dels voluntaris.\nQuines funcions realitzen els voluntaris?\nLa funció bàsica dels voluntaris de classificació és la col·locació dels aliments provinents de la recollida en caixes, distribuïdes segons el tipus de producte. És una tasca que implica un esforç físic i dinàmic moderat; per tant, es recomana esperit d’equip i molta energia.\nEn un magatzem, cedit per a la ocasió per part d’algun dels nostres patrocinadors, queden instal·lades tres cintes en les quals es bolquen tots els productes. Cada grup de voluntaris es concentra en un producte determinat que col·loca en capses, marca i carrega sobre un pallet. Cada cinta requereix entre 50 i 70 persones per tal que el treball sigui eficaç.\nMentrestant, un segon contingent de voluntaris prepara capses de cartró per subministrar les cintes. Per últim, un tercer contingent transporta els pallets complets a les cintes plastificadores.


Btt Argentona: Cap de setmana de sortides gamma extra.\nDissabte 17 d’Octubre 2020:\nEntrem de ple en un nou cap de setmana i altre cop toca trobada del grup Bicigaló a la Plaça Nova.\nAquesta setmana som en Quim M, Xevi B, Pepe C, Josep, Jordi T, Oscar E, Jordi S i Salva B.\nA aquesta hora, a la plaça no hi ha gaire ambient, i menys si tenim en compte que és el primer cap de setmana en que el govern català ha dictat que els bars i restaurants només obrin per a servir menjar per emportar, com a nova mesura per a lluitar contra aquesta segona onada del Covid-19. De totes maneres, també hi són en Francesc M, Javier i Kiko P, que estan llestos per a una sortida per recórrer el bo i millor dels corriols de la zona de La Roca del Vallès.\nNosaltres, desprès d’una petita xerrada, ens deixem enredar per les idees d’en Jordi S i decidim començar la ruta anant cap a Burriac. Doncs apa, a travessar Argentona en direcció a Madà, on iniciarem els primers trams de pujada del dia pel corriol que hi ha tot just abans d’arribar a la urbanització.\nPoc més d’un quilòmetre de corriol, amb algun tram exigent pel desnivell, i que anem fent tot xino-xano cap a la zona de les Roques Encantades, on un cop dalt ens deixem caure fins a la pista que porta a Torre Ametller, per tot seguit, tornar a endinsar-nos en corriols de baixada en direcció cap a Santa Elena d’Agell.\nA partir d’aquí, tornem a remuntar fins a sortir altre cop a la pista de Torre Ametller, tancant una mena de bucle que ja és tot un clàssic quan ens movem per aquesta zona.\nUns centenars de metres de remuntar per la pista ens porten de nou a trams de corriols que farem seguint a en Jordi S i que ens van enfilant cap al Turó dels Oriols, fins a acabar sortint al Collet de Burriac.\nRemuntem uns metres per la pista cap a la Plana del Passarell, tot just als peus de Burriac, on ens reagrupem. Fem altre cop uns metres de corriol de baixada, abans de tornar a sortir a la pista, que ja no deixarem per una estona, enfilant-nos cap a la Creu de l’Avellà de camí a la part de dalt de la urbanització de la Llobera de Cabrils.\nAquí ens endinsarem en un tram que fèiem fa anys, però que l’últim cop ja vam trobar força malmès, no per l’efecte de les pluges o tempestes, sinó per l’obra humana dels propietaris de les cases de la zona, que havien barrat el pas amb alguna mena de tanca i amuntegant branques per impedir-hi el pas, obligant a haver de baixar de les bicis. I passat el temps, la cosa no ha millorat, la gent ha desistit de passar-hi i el corriol ha desaparegut del tot, amb lo que ens veiem obligats a empentar les bicis uns centenars de metres fins a sortir a la Font dels Gossos, també anomenada la Fonteta de Cabrils. Ja tenim clar que aquest tram ha passat a la historia del btt.\nAra ens toca remuntar uns metres per la pista fins a sortir al Coll de Gironella, i d’aquí cap a la Mútua, per acabar deixant-nos caure fins a les restes de Can Genís.\nEn Xevi B ens vol mostrar un corriol nou, i per això primer hem d’entrar a la zona del Bosc de Can Cardí, per fer els divertits corriols que ens han d’acabar baixant fins a Can Blanc. Fins aquí, tot conegut. Encara ens queda baixar una mica per la pista, cap un dipòsit d’aigua, on trobem l’entrada del corriol.\nEns espera encara no un quilòmetre de baixada, amb uns primers trams força ciclables, però que de mica en mica es van complicant, amb trams aixaragallats i amb rocs que som incapaços de fer dalt de les bicis, amb lo que ens veiem obligats a posar peu a terra si volem conservar totes les dents al seu lloc.\nEl corriol ens porta a sortir a baix del torrent de Can Blanc, a tocar de la zona esportiva d’Òrrius. Una manera diferent de baixar de Can Blanc fins a Òrrius, però que dubto que sigui una alternativa guanyadora a la opció de fer-ho pel corriol del Roure.\nUn cop a Òrrius, ens dirigim a la carretera i remuntem per l’asfalt fins passat el cementiri. La baixada cap a Argentona la farem per la pista que coneixem com del Burro i que ens portarà fins a Can Raimí.\nJa ho tenim casi tot enllestit, només ens queda rodar pel corriol que voreja la riera de Clarà, amb una alzina caiguda que ens barra el pas, tot i un intent de varian sense gaire encert, que s’hi ha fet per la mandra de no tallar l’arbre. Això els avis enginyers a la seva època, ho haguessin arranjat en un tres i no res, però gent d’aquesta mena ja no en queda.\nI si encara fos poc, encara ens veiem obligats a fer els últims metres per dins de la riera de Clarà, on la sorra tova ens complica en excés el rodar, fent que aquest últim tram sigui un dels més exigents de la sortida.\nDe la gossera, cap al polígon i a rodar cap a Argentona, on tanquem una bona de sortida d’encara no 19 quilòmetres, però amb un desnivell de 623 metres+.\nDiumenge 18 d’Octubre 2020:\nUna nova convocatòria d’en Joan B, i aquest cop sí, algunes respostes afirmatives ja dissabte al vespre.\nDiumenge, ben d’hora, mentre el tancament dels bars fa que ens haguem de prendre el cafetó a casa, en Toni P ens confirma que no faltarà a la sortida, tot enviant-nos una foto de les vistes a aquesta hora des de Burriac. El canvi a e-bike l’ha afectat, i ja no li fa res presentar-se a la plaça amb 300 metres de desnivell positiu menys a la bateria Bosch de la seva Cannondale.\nQuan arribem a la Plaça Nova, ja ha passat per la fleca i ens espera assegut menjant un croisssant i prenent-se el cafè.\nAvui a més serem, en Joan B, Francesc M, Javier, Quim M, Jordi S, Salva B, i també ens acompanyaran dos Burriac Bikers, l’Angel i en Bernat.\nLa idea d’avui és dirigir-nos cap a la zona de Llavaneres, així que sortim cap a l’Agility, per només travessar la riera, entrar al Torrent d’en Bellatriu. Primera enfilada de corriols cap dalt del Camí de les Aigües que tot just travessem per seguir enllaçant corriols de pujada cap a la zona de la Vinya d’en Rouaix. Uns metres de corriol de baixada, abans de seguir enfilant-nos fins a sortir al Pi Gros, a la urbanització de Can Vilardell.\nPugem per l’asfalt cap al Parc Forestal, que travessarem vorejant el Turó d’en Dori. Enllacem corriols de pujada cap a la Plana del Pou de la Plata, on ens espera corriol alternatiu a la pista i que ens porta just a l’entrada del Covid-19, però que no està inclòs dins del repertori corriolaire de la sortida d'avui.\nSeguim travessant la urbanització de la Cornisa, de camí de baixada cap a Can Bruguera, per tot just passat el camp de futbol tornar a entrar en corriols que ens porten a travessar la Plana del Brucs, per acabar baixant fins al Coll de Can Xerrac.\nUn tram de sender, abans d’entrar al corriol del Cabró que ens enfila cal al Turó de Llorita. Acabarem deixant-nos caure fins a sortir a la pisat del Camí Ral, on hi rodarem un centenar de metres, abans de tornar a fer corriols alternatius que eviten la pista i que ens porten al Coll de Pallarès.\nAra ens toca baixada cap a Santa Mònica pel Tintorer Curt, mentre ens anem creuant amb un munt de bikers que estan de pujada.\nUn cop a baix, ens dirigim cap a la Hípica de Llavaneres, on ens tornem a enfilar per pista. Ja al tram inicial veiem la sortida del corriol Glory, que ja farem de baixada més tard. Ens enfilem cap a la Plana d’en Cot, i aquí tornarem a fer corriols de pujada cap als Rocs de Sant Magí.\nUn cop dalt, uns metres d’asfalt cap al Turó de l’Oriola, on ens esperen els divertits trams de baixada d’avui, però abans una petita aturada i una foto de grup...\n...i ja posats, si algú en vol una d’artística pel seu “fotobook”, només s’hi ha de posar bé.\nReprenem la marxa, per baixar gaudint del Maria Muffin. Divertida i sinuosa baixada, que anem assaborint mentre travessem el Turó d’en Bosc. Llàstima que ens queda un pel allunyada de la nostra zona de confort, segur que seria un assidu de les nostres sortides.\nUn cop a baix, tot plegat portem poc més de 18 quilòmetres, però els que avui disposen d’un “bono-bici” curt ja pensen com tornar i la millor opció posats on som, és deixar-se caure cap a la costa, per tornar cap a Argentona. Així, ens deixen en Jordi S, Javier, Angel i Bernat.\nDoncs apa, que ja només en quedem 5, i ara ens toca remuntar. El primer mig quilòmetre ho fem per pista, per entrar al bosc del Suros d’en Carló, on començarem rodant pels camins que han quedat desprès desbrossament de la zona, per continuar als trams finals enllaçant corriols fins a tornar a sortir dalt del Turó de l’Oriola, no sense algun petit dubte en un trencall, que té fàcil solució nomes havent de recular uns metres.\nUn cop dalt, divertida enllaçada de corriols de baixada que ens tornaran a portar fins a la Plana d’en Cot, on ens dirigim en busca del corriol Glory.\nTot plegat seran uns 400 metres de corriol, però quin corriol!!! Només té un punt complicat, de fet un baixadó d’un parell de metres que en Quim M se’l fa sense ni despentinar-se, o al menys no ens ha donat temps ni de veure si se li movia cap cabell mentre feia una traçada perfecta. La resta ens ho mirem des de dalt, i ja aturats, decidim baixar de les bicis....aquí, avui s’ha vist qui és un “biker top level”, jajaja. Això sí, tot i aquest petit “fiasco”, la resta de trams els hem xalat de valent.\nUn cop sortim a la hípica de Llavaneres, ens deixem caure fins a Santa Mónica.Ara ens toca remuntar pel Tintorer Curt, fins a sortir dalt del Coll de Pallarès.\nEstem desfent el camí que hem fet a primera hora del matí, així que tornarem a fer corriols alternatius, petits trams de pista pel Camí Ral, i el corriol del Cabró, on encara tenim temps de creuar-nos amb en Francesc L, Dani Q i alguna parentela d'en Joan V, que han sortit més tard i es dirigeixen cap al Corredor.\nAcabarem sortint al Coll de Can Xerrac, on deixarem de banda la pista que puja cap a Can Bruguera, per fer algun corriol més. I res millor en aquest punt que resseguir els corriols i trams desforestats que enllaçarem cap a la part de dalt de la Ratonera o Arqueòleg Extrem.\nUn cop dalt, evitem rodar per la pista, endinsant-nos als senders de la Plana dels Brucs, per acabar sortint a l’esplanada de Can Bruguera, que és plena a vesar de cotxes. La pandèmia ha fet tancar els bars i restaurants, i si a això li sumem que comencen a treure el cap els bolets, doncs ja ho tenim, “overbooking” a la muntanya.\nNosaltres a la nostra, ens enfilem cap a la urbanització de la Cornisa, i ens aturem a la font per a que en Toni ompli el bidó. Pensava que amb les e-bikes no feia falta beure aigua, però tenint en compte el desnivell que ja porta, i més havent pujat a Burriac per venir a Argentona, ves tu, que no la necessiti per omplir el nivell del radiador!!! jajaja\nAra sí, quan arribem a l’alçada de l’entrada del Covid-19, tornarem a fer el corriol alternatiu a la pista, però aquest cop de baixada. Hem tornat a dubtar en un trencall només entrar, però reculant tot torna al seu lloc, i gaudim d’aquest lent, però revirat tram.\nEns dirigim cap al Parc Forestal, que travessem i ens deixem caure cap a Can Vilardell, on entrarem altre cop en zona de corriols per tornar a Argentona, i el millor es fer-ho pel corriol d’en Bellatriu i les seves últimes variants, que ens deixaran a baix de la riera.\nTancarem la sortida a la Plaça Nova. El gps ens marca poc més de 36 quilómetres i casi 1400 metres+.... 1455 als que l'engegen a Mataró.... i 1660 als que ho han fet a Vilassar. Que marquin el que vulguin, el fet és que hem gaudit d’una gran sortida, amb uns corriols, un terreny i una companyia espectaculars.\nA veure com aniran les properes setmanes, sembla ser que la cosa es complica per moments, i potser la pandèmia ens torna a confinar a casa!!!\nMentrestant...salut i pedals!!!\nPublicado por Salvador B. en 11:59


Pere Arpa: "En l'adversitat hem après a no abaixar els braços" - Diari de Girona\nEl cuiner banyolí es mostra satisfet d'haver recuperat l'estrella\nfrancesc benejam alfons petit 24.11.2016 | 06:51\nPere Arpa es mostrava nolt satisfet després d´haver recuperat l´estrella que va perder fa un any, i el primer que va voler fer va ser donar les gràcies a l´equip del restaurant per la feina feta aquest any. "No sabem perquè ens van treure l´estrella i no sabem tampoc perquè l´hem recuperat", admetia Arpa, que assegurava que "li acabes donant voltes a tot, però no en treus l´aigua clara".\nEn tot cas, assegurava que la clau havia estat treballar dur per recuperar el reconeixement. "En l´adversitat hem après que no s´han d´abaixar els braços". I de cara al futur apuntava que "és cert que tornem a tenir més responsabilitat, però també moltes ganes d´assumir-la i de treballar per demostrar que mereixem ser on som, i donar a la gent que vingui a casa el millor de nosaltres mateixos".\nPere Arpa també assegurava que durant tot l´any s´havien sentit molt acompanyats per la resta de cuiners de les comarques gironines I és que, de fet, molts d´ells asseguraven els darrers deis que el que més il·lusió els faria seria qeu Pere Arpa recuperés l´estrella que havia perdut.\n"Molts cuiners i també molta gent anònima que havia estat al restaurant ens ha donat ànims i això també ens ha fet sentir acompanyats", declarava Pere Arpa, ja amb la nova jaqueta de la Guia Michelin posada. Finalment, avançava que de cara al futur la seva intenció era ser "molt competitius i sobretot coneseqüent amb nosaltres mateixos i amb la nostra cuina, tenir clar que volem explicar amb els nostres plats. No hi ha més".


LES OVELLES ELÈCTRIQUES: Per què no votem per correu electrònic a les europees?\nde maig 24, 2009 Per què no votem per correu electrònic a les europees?\nEstem en campanya electoral, ho havíeu notat? És que hi ha eleccions al Parlament Europeu, ho sabíeu? Ho dic perquè hi ha molta gent que no ho sabia (i molta d'altra que no li interessa saber-ho). Es calcula que la participació podria caure fins al 27% dels electors. Sent així, per què els polítics no es plantegen d'una vegada implantar el vot per correu electrònic? Quants electors més votarien si pogueren votar des de sa casa, davant la pantalla, còmodament, després d'haver vist els clips dels candidats al Youtube, d'haver consultat els programes als llocs dels partits i després d'haver escoltat els candidats als seus blocs? En aquestes eleccions es faran proves i 280.000 persones de 154 col·legis podran fer el vot electrònic, que no per correu electrònic. El govern basc està fomentant el vot elecrònic perquè mira al futur. La democràcia del 27% és una democràcia molt escassa. Seria hora ja que la política, que per captar vots ja fa servir de forma massiva les noves tecnologies, es decidira d'una vegada ja a fer-les servir també per les votacions. Així sí que votaria la penya jove, encara que fora en blanc, no creieu?\nEtiquetes democràcia digital, vot electrònic, votar per correu electrònic\nA mi m'agradaria poder votar des de casa. Però, cal garantir que una persona només vota un cop, que ningú no vota més d'un cop, que ningú no s'apropia del vot d'algú altre, i que no es pugui saber què ha votat cadascú.\nLa implantació massiva de la signatura electrònica és un element imprescindible. Tecnologia, establiment de les identitats digitals reconegudes, cens d'identitats digitals,... És evident que falta molta feina per fer. Avui dia encara no es fan tràmits electrònics en gaires llocs. Per això, no és un problema d'ús de les TIC en les eleccions sino en general. L'administració és un monstre que avança molt poc a poc.\n3:13 p. m., de maig 24, 2009


Resum mesa sectorial de dia dimecres 11 de març | Noticia -\nRESUM MESA SECTORIAL DIMECRES 11 DE MARÇ\nA la mesa sectorial d’avui dimecres, hem tractat el següent ordre del dia:\n2. Esborrany del Pla quadriennal de formació permanent del professorat 2020-2024.\nCom a consideració prèvia, des d’ANPE hem manifestat que fa mesos vàrem registrar en aquesta Conselleria un document escrit en el qual la majoria social exigia un Pacte d´estabilitat pel col·lectiu docent interí, conjugable amb les mesures d’estabilitat existents i amb el procés selectiu, i que, el dia d’avui, encara no tenim materialitzada cap reunió oficial ni cap proposta.\n2. Pel que fa a l’esborrany del Pla Quadriennal de Formació, valoram positivament que aquest sigui continuista amb l´anterior pla, què respon a nous coneixement i que dóna sortida a les necessitats educatives d´avui en dia. La finalitat de l´esborrany és ajudar a definir, implantar i avaluar un model de gestió que cerqui la qualitat global del centre, enfocat a la millora dels processos educatius, i així acabar de consolidar el Pla de Formació anterior.\nPer elaborar aquest esborrany, el Servei de Normalització Lingüística i Formació, ha comptat amb la participació d´algunes persones implicades en la formació permanent a l'hora d'elaborar aquest nou pla. Aquest es troba en una primera fase del procés, fent actuacions de participació en els CEP per posar en comú, fent anàlisi del pla anterior, detectant les necessitats actuals dels centres i gestant propostes de millora per al nou pla.\n3. En el torn obert de paraula s’han comentat diverses informacions:\n- Les places definitives del CGT sortiran demà.\n- Una propera convocatòria d’especialistes, per cobrir places a centres, ja que s’han esgotat les llistes d’interins d’algunes especialitats.\n- Finalment hem demanat si es preveia la suspensió de la convocatòria del procés d´oposicions docents establert en aquesta Comunitat, ben igual que la suspensió de les classes escolars dels centres educatius de les Illes Balears, ja que hi ha comunitats que han fet aquest anunci:la resposta ha estat què de moment no es contemplen aquestes mesures, però que si s’hagués de fer, es convocaria una Mesa Sectorial d’urgència.


Kike Mateu, primer infectat per coronavirus a València: “Em trobe bé, els símptomes van desapareixent” - À Punt\nKike Mateu, primer infectat per coronavirus a València: “Em trobe bé, els símptomes van desapareixent”\nEl periodista Kike Mateu viu amb esperança els últims dies a l’hospital. El primer infectat per coronavirus a la província de València assenyala que pràcticament ja no té símptomes i ara està a l’espera de donar negatiu en les anàlisis. “Em trobe bé, la càrrega viral és cada vegada menor”, ha comentat. Mateu ha afirmat que té ganes de tornar a casa i estar amb la seua família, a la qual fa ja vint dies que no veu.\nAixí mateix, el periodista ha volgut llançar un missatge de tranquil·litat. Comenta que al voltant del 85% de la ciutadania tindrà símptomes lleus i que són estables però es mantenen prou dies, en el seu cas, al voltant de dues setmanes. “Psicològicament és difícil estar tancat tant de temps; ho porte bé pel meu caràcter; només es pot portar amb calma i paciència”.\nSobre el moment en què es va contagiar, Kike Mateu ha afirmat que no pot dir-ho amb exactitud, però que ell creu que va ser en un viatge en metro al centre de Milà. El periodista es va traslladar a la ciutat italiana per a cobrir el partit entre el València i l’Atalanta. “Explicar des de dins com és la malaltia i com es viu en un organisme normal m’ajuda a portar el dia a dia”.\nA més, Mateu ha fet una matisació a la informació que assenyala que una persona que ja no té símptomes pot encara contagiar el virus. Afirma que així és, que només quan les anàlisis donen negatiu per coronavirus ja no es pot contagiar altres persones. En el seu cas, com que està controlat en un hospital, quan li donen l’alta ja no podrà ser font de contagi, però sí que es recomana que les persones que estan a casa esperen quinze dies després de la desaparició dels símptomes.


Aquesta entrada s'ha publicat dins de Aprenem jardineria per jardi. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n2 comentaris a “Aprenem jardineria”\nSergi Massanés el 5 març 2013 a les 12:30 ha dit:\nBenvolguts companys. Fa més o menys 15 anys que m’encarrego del manteniment i la creació de nous enjardinaments al campus de l’UPC de Terrassa. Des de els inicis hem apostat per la transformació dels espais exteriors en enjardinaments el màxim de sostenibles apostant per l’us d’una gran diversitat d’espècies (>500)de plantes mediterrànies adaptades a les nostres condicions ecologiques, emprant les tècniques adients per disminuir el consum d’aigua, les tasques de manteniment, la reducció i l’elininació de l’us de tractaments fitosanitaris i potenciant l’augment de la biodiversitat mitjançant diferents metodes per afavorir la presència d’ocells , insectes , anfibis etc.\nSi esteu interessats puc col.laborar amb vosaltres a definir el vostre projecte o per aconsellar-vos per que aquest es realitzi adequadament. Per suposat estaré encantat en mostra-vos la feina realitzada al Campus si us ve de gust.\njardi el 7 març 2013 a les 14:05 ha dit:\nmoltes gràcies per la informació. Ara mateix tenim obert un procés de concurs popular perquè la gent pugui enviar les seves propostes o dissenys de jardí. L’únic requeriment és que al grup que faci la proposta ha d’haver com a mínim un membre de la comunitat de l’EPSEVG.\nAixí que si vols presentar alguna proposta només has de crear un grup de gent que vulgui apostar per ella i omplir el formulari d’inscripció.


dijous, 29 d'octubre de 2015 09:14\nEl CF Gavà es retroba amb el triomf\nDesprés de quatre jornades sense guanyar, els homes de Juanma Pons derroten el Granollers a casa i escalen fins a la segona posició\nEl CF Gavà ha derrotat, aquest dimecres a La Bòbila, al Granollers en el partit de lliga d’entre setmana marcat al calendari de Tercera. El conjunt blaugrana allunya així la remor d’una possible crisi arran d’una ratxa negativa de 4 partits sense vèncer. El matx contra els vallesans no va ser però un camí de roses. La primera part va estar molt igualada i ambdós conjunts van fer mèrits per marcar, amb diverses ocasions, la més clara de les quals va arribar al minut 19 amb Àlex Cano com a protagonista que finalment va xutar massa creuat.\nA la segona meitat, el Gavà va sortir amb més ganes, i novament Cano va tenir una clara ocasió als seus peus al minut 46 que no va prosperar. 3 minuts després però, ell mateix ho intentava de nou amb èxit. Era el primer i únic gol del partit al minut 49.\nA partir d’aquí el Gavà es va arreplegar en defensa amb l’objectiu de conservar aquest resultat. El Granollers, de la seva banda, va lluitar fins al final per remuntar amb jugades d’atac que, unides a l’expulsió d’Iu per doble groga als minuts finals que van deixar el Gavà amb 10 homes, van fer patir els locals.\nAmb aquest triomf, i després que tant júpiter com Palamós ensopeguessin, el CF Gavà ocupa ara la segona posició de la taula, situació que miraran de defensar, aquest cap de setmana, en la seva visita al terreny de joc del Terrassa.\nDarrera actualització de dijous, 29 d'octubre de 2015 09:34


Hi han alternatives a l’ultracapitalisme? – L'Opinió Socialdemòcrata\nNietzsche deia que els indignats són els que més menteixen, però la realitat no menteix i genera indignació. Crisi econòmica. Crisi política, crisi social, degradació de la democràcia, retrocés de les esquerres que es mostren incapaces de fer un projecte de transformació social i lluita contra la situació.\nDona la sensació de que la dreta i l’esquerra estiguin absents de la política. Jordi Domènech, en un article que publica el 23 de gener el diari ARA, parla del símptoma de confusió del socialisme espanyol i possible ignorància de la realitat històrica.\nSi El president Pedro Sánchez confon autonomia amb federalisme i només pensa que Catalunya va contra el ser d’Espanya, el que indigna als ciutadans catalans és la mentida política.\nCatalunya és clar que mai ha volgut dissoldre’s dins de la nació espanyola, el que no vol dir que Catalunya estigui contra Espanya. De l’esperit independent català s’ha extret el problema català.\nPels dirigents espanyols la bona evolució és la submissió i la descatalanització de Catalunya, fins el punt que el Senador i ex president de Balears ha dimitit i s’ha apartat del PP perquè ha cedit massa, segons creu. L’ombra de Vox planeja dins del PP més del que es pensen. Però darrera apareix l’ultracapitalisme.\nEls grans perdedors de tot el que passa són la classe obrera i les classes mitjanes. La riquesa es concentra cada vegada més en poques mans i és hereditària. Els pobres són multitud i a Europa més de 120.000.000 de persones.\nMolta gent guanya menys del salari mitjà, i funcionen els anomenats minijobs que no permeten cobrir les necessitats bàsiques d’una família. Moltes hores de treball per pagues de 450 euros. És la societat del treball precari implantada per el Partit Popular en la passada legislatura amb el vist i plau del PDeCAT que en lloc de representar la gent catalana, representava l’empresariat català antiobrer.\nLa opulència és avui insultant. Quin és el nivell de desnutrició? La tendència és desmantellar l’estat social. La democràcia social, segons els teòrics del capitalisme, es considera propera del totalitarisme. El totalitarisme era la Unió Soviètica, i a la caiguda del socialisme d’estat van implantar-se els ultraliberals que remodelaven el capitalisme.\nPel socialisme existeix la societat, per el capitalisme els individus. Els drets humans queden en les declaracions i parlar de justícia social sembla que vulgui ser nostàlgia de una història morta. És el moment de l’activisme antisindical de la patronal.\nAlgunes democràcies volen ser imperis. És el cas els Estats Units avui, en competència amb la federació Russa i la República Popular Xina. Les noves potències, com l’Índia, a l’espera del seu moment. La Unió Europea en caiguda i trencant-se.\nL’esquerra és feble, doncs la classe dominant segueix essent la que controla els mitjans de producció i de distribució, la comunicació, la publicitat i la política.\nEls drets polítics de la ciutadania són ara concessions del poder, per què són artificials i han deixat de ser naturals, complement natural de les llibertats i els drets humans.\nEl socialisme democràtic, les esquerres del segle XXI s’han d’allunyar del seguiment de la política conservadora, limitant la civilització dita burgesa, la de la societat de consum, la dels banquers, industrials i polítics professionals que usen abusivament dels recursos del planeta i dels fruits del treball, provocant pobresa i misèria i a ser possible desemparança.\nEscrit a General Tagged alternatives, minijobs, món, nova generació, ultracapitalisme\n← Barcelona contra el Feixisme\nLa crida, operació escombra →