La nova Copa Davis converteix a la selecció espanyola en la campiona del món per equips | Barcelona Open Banc Sabadell\nLa nova Copa Davis converteix a la selecció espanyola en la campiona del món per equips\nNi la pista dura de la Caixa Màgica, ni l'altitud de Madrid, ni els problemes físics de Rafa Nadal en els dies previs a la competició. Res ha pogut amb la selecció espanyola, que s'ha proclamat campiona del món de tennis per equips aixecant la llegendària “Ensaladera” per sisena vegada en la història. La primera va ser la del Palau Sant Jordi de Barcelona, l'any 2000, i després van venir les de Sevilla, de nou la de la Ciutat Comtal i també l'única guanyada fora de casa, en Mar de Plata, davant els argentins. Des de 2012 no s'havia assaborit aquest èxit extraordinari que té un nom propi: Nadal.\nCom era d'esperar, l'esdeveniment madrileny ha estat una festa total, tant en les graderies com en la pista de joc, on avui ha emergit un altre gran nom en l'equip espanyol, el de Roberto Bautista, que ha aconseguit posar per primera vegada en tota la setmana a Espanya per davant en el marcador. La seva experiència i ofici li han bastat per a imposar-se al jove canadenc Felix Auger-Aliassime en dos sets (7-6, 6-3).\nEl tennista de Castelló, que va tornar a l'equip després d'assistir a l'enterrament del seu pare, mort en aquests dies de competició, ha correspost a la confiança de Sergi Bruguera i ha guanyat un partit vital que ha refrescat encara més si cap el motor del número 1 de l'equip espanyol i del món, Nadal.\nSense la pressió d'estar obligat a vèncer per a després tornar a la pista per a disputar el xoc de dobles, la qual cosa ha succeït aquests dies, consecutivament, en els duels enfront de Croàcia, l'Argentina i Gran Bretanya, Nadal ha neutralitzat qualsevol efecte sorpresa per part del millor tennista del quadre canadenc, Denis Shapovalov, i li ha vençut també dos sets i amb el mateix resultat, 6-3, 7-6, mostrant-se superior en totes les facetes del joc.\nAcaba la temporada el mallorquí amb 59 partits guanyats i tan sols set derrotes. A Madrid ha disputat cinc individuals i tres de dobles, tots ells victoriosos. Aconsegueix la seva cinquena Copa Davis i es va de vacances com a número 1 del tennis mundial. Un final de temporada de somni.\nLa selecció espanyola estrena el palmarès d'aquesta nova Copa Davis, que en 2020 tornarà a celebrar-se en la Caixa Màgica. Per a adjudicar-se la victòria, el quadre de Bruguera va deixar en la cuneta en la fase de grups a Rússia i Croàcia, va eliminar en quarts de final a l'Argentina i en semifinals a Gran Bretanya, guanyant sempre per la mínima excepte el dia del conjunt croat (3-0). Només avui, en la gran final, Espanya ha derrotat amb contundència al seu rival, el Canadà.


“Volem liderar la Tercera Revolució Industrial per ajudar als nostres ciutadans”, a l’Esmorzar Barcelona i TIC - CTecno\n“Volem liderar la Tercera Revolució Industrial per ajudar als nostres ciutadans”, a l’Esmorzar Barcelona i TIC\nper Comunicació CTECNO / 20 febrer, 2015 / Sense comentaris\nAquest divendres 20 de febrer, ha tingut lloc l’esmorzar “Barcelona i les TIC: Competitivitat i Ocupació” amb la Il·lma Sra. Sònia Recasens, Segona Tinent d’Alcalde de l’Ajuntament de Barcelona. L’acte, que ha inaugurat l’edició d’enguany del Cicle d’Esmorzars-networking organitzats pel CTecno amb la col·laboració de Barcelona Activa, partia de les TIC al servei de la competitivitat com a eix central, amb l’objectiu d’abordar la dinamització de la tecnologia per part del sector públic com a via de foment de l’ocupació a la ciutat de Barcelona.\nEl Sr. Jordi William Carnes, President del CTecno, ha sigut l’encarregat de fer el discurs de benvinguda, en el que ha agraït a la Segona Tinent d’Alcalde i Presidenta de Barcelona Activa el suport donat a un Cicle d’Esmorzars-networking que amb aquesta jornada inicia el seu tercer any. A continuació, el Sr. Carnes ha recordat que “és important tenir clar que Barcelona és una ciutat diversa i plena de possibilitats”.\nCom a encarregada de la ponència central, la Il·lma. Sra. Sònia Recasens ha començat destacant la tasca del CTecno, assegurant que “són entitats com el CTecno les que empenyen tots aquells projectes que acaben fent de la marca BCN un referent”. A continuació, Recasens ha volgut fer especial incís en que l’aposta per part del sector públic per la promoció de les TIC a Catalunya respon a la ferma convicció que aquestes tenen un impacte positiu a la societat. “Volem liderar la Tercera Revolució Industrial perquè entenem que ajudarà als nostres ciutadans”, ha assegurat Recasens, que ha aprofitat per assenyalar que el nombre d’empreses tecnològiques a Catalunya va créixer un 13,5% entre els anys 2013 i 2014. Tot i així, la Segona Tinent d’Alcalde ha destacat que el sector ha de millorar la comunicació universitat-empresa i perdre la por a crear clústers.\nEn relació al que suposa la disrupció tecnològica pel mercat laboral, Recasens ha remarcat que, per fomentar la digitalització i alhora mantenir estable l’ocupació, és necessària una millor formació. “L’objectiu de la formació ha de ser l’ocupació, i les empreses busquen persones amb una formació TIC”, ha assegurat Recasens, que seguidament ha recordat que “el sector TIC ha de fer més competitiu els sectors tradicionals ja arrelats i que són una gran font de riquesa”, fent menció a l’esforç fet per l’Ajuntament de Barcelona per a posicionar a Google la gran majoria de comerços de barri de la ciutat.\nUn cop més, l’esmorzar s’ha celebrat a l’Auditori Cibernàrium del Barcelona Growth Centre, edifici al que Recasens s’ha referit com “la nova icona de la marca BCN”, un símbol de la clara voluntat, per part de l’administració pública, d’aconseguir que Barcelona sigui reconeguda mundialment no tan sols per la seva cultura, l’arquitectura i el turisme, sinó també pel seu talent, la innovació i el creixement econòmic.\nPer a veure imatges de l’esdeveniment, podeu accedir a l’arxiu fotogràfic a través d’aquest enllaç.\nEsmorzar-networking Barcelona i les TIC del CTecno i Barcelona Activa from CTecno on Vimeo.\nRT @MetaDataCat: El Kit Digital permet a les empreses escollir les àrees que volen digitalitzar i trobar la proposta que s’adequa a les sev… ~ 2 hours, 42 minutes ago\n🏆 Ampliem el termini de participació dels #CatalunyaImpacta fins al 26/05! A través del #Baròmetre iniciem un prog… https://t.co/OAAvMqgokJ ~ 5 hours, 4 minutes ago


EXPOSICIÓ 25 ANYS – Esplai Natzaret\nDel 29 d’octubre al 6 de novembre de 2009,\nal claustre del col·legi, presentem la gran exposició:\nEls 25 anys de l’Esplai Natzaret!\nDes de l’octubre de 1984 fins ara, l’acció conjunta del pas del temps i les activitats de l’Esplai Natzaret han anat deixant un residu. Bona part d’aquest residu s’ha anat acumulant entre les quatre parets de l’esplai i l’altra s’ha anat dispersant entre tots els membres de l’esplai, de forma tangible i intangible.\n25 anys més tard, el Districte de les Corts, amb la col·laboració del Col·legi Pare Manyanet, han posat sobre la taula un nou pla de tractament de residus d’acord amb les noves demandes socials (i mediambientals). Aquest pla ha estat revisat per l’equip de monitors de l’Esplai Natzaret i s’ha arribat a la següent resolució:\nS’obre un termini de recollida selectiva de residus esplaiencs, per a la seva posterior exposició. En aquesta recollida selectiva hi tenen cabuda tant residus que es trobin entre les quatre parets de l’esplai (que no són pocs), com els que ens vulgueu aportar: des d’objectes característics, records en forma de fotografia, anècdota, apunt informatiu interessant, cançó, o de qualsevol tipus (sempre que no facin excessiva pudor).\nEl termini de recollida és del 2 al 16 d’octubre. Pels objectes materials us donarem uns horaris per què els pugueu portar a l’esplai, i pels altres us demanarem que ens els passeu en format digital.\nEl termini d’exposició és el que segueix:\nInauguració de l’exposició, a la muntanya: 24 i 25 d’octubre a Castell de l’Areny.\nExposició al col·legi: del 29 d’octubre al 8 de novembre.\nCom a objectius generals, ens hem proposat:\n– Posar la pell de gallina als visitants.\n– Mostrar el bo i millor de l’educació en el lleure a través de l’Esplai Natzaret.\n– Recordar bons moments, o si més no graciosos.\n– Poder palpar i veure allò que des d’un temps ençà es dilueix al nostre cap.\n– Confirmar que realment fem 25 anys i que no estem enganyant a ningú.\n– Aportar unes sensacions i reflexions dignes de la perspectiva que ofereix el cim que hem assolit.\nCom a objectius concrets, ens hem proposat:\n– Reunir una mostra de totes les samarretes de l’Esplai Natzaret.\n– Reunir una mostra de fulards de diferents èpoques.\n– Fer un recull de les millors cançons del cançoner.\n– Fer un recull de tots els indrets on ha estat l’esplai i fer un mapa amb tots ells.\n– Fer un recull de tot el material fotogràfic i videogràfic de l’esplai.\nPer tot això, necessitem la vostra ajuda (més que res perquè si no, no acomplirem ni la desena part dels objectius) i posem al vostre servei les eines digitals de què disposem: correu electrònic, bloc i facebook.\nEstem segurs que la vostra ajuda serà més que recompensada. Així ho creiem, desitgem i esperem. I si cal, farem uns premis per les millors aportacions al nostre petit museu.\nAquí teniu algunes fotos de l’exposició a Castell de l’Areny. I ja podeu veure fotos de l’exposició al col·legi, on és encara més gran!\nMireu, mireu… Passin i vegin. Imatges de l’exposició al col·legi amb els primers visitants:\n3 thoughts on “EXPOSICIÓ 25 ANYS”\n22 d'Octubre de 2009 at 20:15\nbegoña ha dit:\nOLE, QUE BIEN HECHO FELICIDADES\n7 de Novembre de 2009 at 14:33\nAnonimo ha dit:\nHola a tothom, sóc del Col·legi Pare Manyanet.\nA classe ens han demat fer una expressió escrita sobre les 25 anys de l’esplai.\n8 de Novembre de 2009 at 22:15\nSi vols que t’expliquem alguna cosa de l’esplai o tens algún dubte ens pots enviar un mail. Que tinguis sort amb la redacció. Aviat farem una crònica de la festa del 25è a la plaça concòrdia.


Les dones protagonitzen el Dijous Sant a Verges i Blanes - Diari de Girona\nLes dones protagonitzen el Dijous Sant a Verges i Blanes\nLa Dansa de la Mort recorre Verges davant de 5.000 persones i a Blanes té un gran èxit la cerimònia de la capitana dels Manaies\nacn/ddg 31.03.2018 | 09:02\nVerges i Blanes van tenir Dijous Sant com a protagonistes tres dones: dues nenes que per primer cop han participat en la processó i la investidura d'un capitana romana. Els carrers de Verges un any més van tornar a ser un dels epicentres de les processons que es fan arreu de Catalunya durant la Setmana Santa. Més de 5.000 persones es van acostar dijous a aquesta població per veure la tradicional Dansa de la Mort. Un ball macabre representat per cinc esquelets disposats en forma de creu i que dansen al so d'un tabal.\nUna de les novetats d'aquesta edició ha estat la participació femenina en un acte que sempre havia estat reservat als homes i nens del poble. En concret, la Nora i la Mar van formar part d'aquest grup de cinc dansaires. La Nora va ser l'encarregada de dur un plat petit amb cendra, mentre que la Mar acompanyava la comitiva amb una torxa encesa que il·luminava els carrers. La Nora va explicar que va ser el seu pare qui li va comentar que hi havia dues places lliures ja que a dos dels joves que ho van fer l'any passat no els anava bé el vestit. En saber-ho, diu la jove, li va comentar a la seva amiga i van apuntar-se juntes. La Mar, per la seva banda, va explicar que no és de Verges però que hi passa moltes estones, i per a ella poder formar part dels cinc escollits per representar la Dansa de la Mort «és un somni fet realitat».\nA Blanes, una altra dona va tenir un paper destacat. I és que es va fer la 17a Cerimònia de la capitana dels Manaies de Blanes, la primera de Catalunya. La presa de possessió de Magda Gascón va incloure una desfilada amb 40 soldats romans de la Legió V Macedònica, en un espectacle que conserva el màxim rigor històric de l'època.\nL'esdeveniment, que va atraure milers d'espectadors, va començar al barri de Quatre Vents i va culminar al nucli històric. La nova comandant forma part dels Manaies de Blanes des de l'any 2010, quan es va engrescar a provar l'experiència i va quedar corpresa per tot el ritual. L'acte va acabar amb una cercavila pel nucli històric.\nDijous Sant Accent femení en dues tradicions centenàries. Comarques


Els treballadors de Nissan es manifestaran dimecres a la Zona Franca de Barcelona\nPublicat 30/11/2021 11:57CET\nEls treballadors de Nissan es manifestaran aquest dimecres 1 de desembre davant el Consorci de la Zona Franca de Barcelona (CZFB), en una jornada en la qual es farà una altra reunió de la taula de reindustrialització de les plantes.\nEl comitè d'empresa ha assenyalat que aquests dies s'ha treballat per presentar una oferta de negociació a Great Wall Motors (GWM), de la qual s'espera tenir una resposta imminent però que, en cas contrari, s'obrirà una negociació a "projectes alternatius" existents, segons un comunicat.\nPer això, el comitè d'empresa ha convocat tots els treballadors dels centres de la Zona Franca, Sant Andreu de la Barca i Montcada i Reixac (Barcelona) a una concentració als voltants del CZFB.\nPer anar-hi, els treballadors de la Zona Franca (Barcelona) aturaran la producció des de les 11.30 fins a les 14 hores, i preveuen desplaçar-se en manifestació fins a una rotonda pròxima al CZFB "on, un cop conclosa la reunió, es farà una assemblea informant-ne del resultat".\nDivendres, uns 600 treballadors de Nissan, segons la Guàrdia Urbana de Barcelona, es van mobilitzar al CZFB per "exigir a les administracions la implicació necessària a nivell polític" per avançar en el projecte de reindustrialització amb GWM i activar amb urgència les diferents alternatives.


Un solitari gol de Manel Uribe dona tres punts més al Gironella (1-0) | Entre rivals – Esports\nUn solitari gol de Manel Uribe dona tres punts més al Gironella (1-0)\n22 octubre 2018 17:22\nSegueix la ratxa sense perdre de l’Atlètic Gironella. Els homes de Xavi Díaz han superat l’Artés aquest cap de setmana amb un solitari gol de Manel Uribe a les acaballes del partit. De fet, els gironellencs només han perdut el primer partit contra l’equip que lidera la classificació, el Calaf.\nAquesta setmana, però, l’equip no va fer un bon partit. L’Artés va plantejar un partit molt intens i va tenir ocasions per endur-se alguna cosa més. De fet, el porter gironellenc, Xavier Sabaté, fins i tot va aturar un penal que podria haver canviat el desenllaç del partit. Malgrat tot, al final el Gironella tirar de talent individual per endur-se els tres punts i en va fer prou amb una bona acció de Manel Uribe. Més info\nAmb aquesta victòria, el Gironella segueix segon, empatat a 19 punts amb el tercer classificat, el Sant Pere Nord. La primera posició és pel Calaf, que suma 22 punts i només ha cedit dos punts en la visita del Puig-reig (1-1) a la cinquena jornada. La classificació sencera, AQUÍ.\nI aquest cap de setmana, jornada important pel Gironella i pel Berguedà. Els de Xavi Díaz visiten el municipal Alfons Gonfaus d’Avià i s’enfronten a un equip, l’Avià, que no perd des de la jornada 2 i és a només un punt. Díaz, per cert, s’enfronta a l’equip que fa dues temporades ja va dirigir, en la seva darrera campanya a Primera Catalana. +PROPERA JORNADA\nArtés Futbol set8 Tercera Catalana Xavi Díaz


Dones i discapacitat: més vulnerabilitat i menys visibilitat | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n10 de Març de 2017, per Elisa Abellán\nEncara a tocar la celebració del dia 8 de març, Dia Internacional de la Dona, el Grup Pere Mata vol donar visibilitat al col·lectiu de dones amb discapacitat intel·lectual (DI) que s'atenen en els serveis especialitzats de salut mental i discapacitat intel·lectual de Villablanca. Bé en atenció comunitària o residencial, Villablanca atén unes 1360 persones amb discapacitat intel·lectual, de les que més del 45% amb diferents rangs d'edat i nivells de DI.\nEl col·lectiu de dones amb discapacitat intel·lectual i problemes de salut mental que atenem troba importants dificultats per aconseguir una participació activa en la societat i fer que es respectin els seus drets. És un col·lectiu especialment vulnerable a l'abús i la violència, amb dificultats per accedir al mercat laboral i per exercir drets sobre la seva pròpia sexualitat, el seu accés als serveis socials i sanitaris i sobre qüestions com la maternitat i la custòdia dels menors.\nUn estudi de la Consultoria d'Igualtat del Govern Basc calcula que les dones amb discapacitat intel·lectual tenen entre 4 i 10 vegades més risc de patir violència de gènere que la resta de les dones, i un informe de Plena Inclusió Espanya valora que les dones amb DI es troben\nen una posició de desavantatge en el mercat laboral, no només respecte la població general, sinó també pel que fa als homes amb discapacitat. La taxa d'inactivitat de les dones amb discapacitat intel·lectual se situa per sobre del 70%.\nCal destacar especialment com la diversitat cultural i els diferents contextos d'ambients comunitaris són determinants en aquestes dones, generant formes d'exclusió i estigma molt rellevants i no sempre detectables. S'ha pogut objectivar com l'han amagat intencionadament\ninclús als seus familiars, i com ha actuat com a precipitant en el trastorn mental que pateixen.\nMalgrat que s'han fet avenços, és imprescindible portar a terme bones pràctiques professionals que se centrin en les conductes funcionals, factors de context, factors de risc i bon tracte a aquestes dones. Cal prevenir i reduir el risc de victimització i promoure\nla seva qualitat de vida i fomentar la seva inclusió social com a qualsevol ciutadà, des de l'escolta i acompanyament que precisin, sempre fomentant la seva autodeterminació.\nElisa Abellán és treballadora social del SESM-DI i UHE-DI.\nDoctor Paco Aguilera, no t'oblidarem mai


El TSJIB assumeix la causa contra Penalva i Subirán, que instruirà Carles Gómez\nAgències/dB | 16 gener 2020\nLa Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de Balears (TSJIB) ha dictat un acte pel qual assumeix la competència de la causa que investiga el jutge Manuel Penalva i al fiscal Miguel Ángel Subirán i ha designat, per torn de repartiment, la seva instrucció al magistrat Carles Gómez.\nLa setmana passada la magistrada instructora Carmen Abrines va elevar el cas al TSJIB en apreciar indicis de delictes de prevaricació, revelació de secrets i deslleialtat professional i detenció il·legal, presumptament, comesos quan Penalva i Subirán estaven al capdavant de la instrucció del 'cas Cursach'.\nAmb aquest tràmit, Abrines va traslladar al TSJIB la causa, en tractar-se el jutge i el fiscal --actualment de baixa-- d'aforats. La peça també inclou com a investigats quatre policies nacionals i la testimoni protegida número 31 del 'cas Cursach'.\nEn l'exposició raonada, Abrines rebutja els delictes de coaccions a testimonis i organització criminal que els imputaven les acusacions.\nEn l'acte pel qual el TSJIB assumeix la causa, signat aquest dimecres, es recull l'exposició d'Abrines en la qual aquesta constata «uns determinats fets presumptament delictius» que poguessin haver comès Penalva i Subirán durant la instrucció del 'cas Cursach, el cas ORA i el cas IME.\nSegons l'argumentació de la jutgessa, es distingeixen dues classes d'actuacions que fonamenten la seva decisió: diverses «filtracions» d'informació «secreta o reservada» pertanyent a aquestes causes i «la demora deliberada i injustificada» en la presa de declaracions i requeriments per a «poder justificar l'ordre d'empresonament provisional» de tres investigats.\nEn l'acte, la Sala recull els detalls d'aquests dos tipus d'actuacions i per això declara de la seva competència aquesta investigació i demana que es designi un magistrat per a la seva instrucció, tasca aquesta que ha recaigut en el magistrat Carles Gómez.


Trenta centres educatius s’uneixen aquest curs escolar al projecte ‘Menjadors escolars més sans i sostenibles’, amb l’objectiu de millorar la salut dels nens amb dietes més saludables, equilibrades i de proximitat\nEl projecte, supervisat per l’Agència de Salut Pública de Barcelona, ha funcionat durant un any com a prova pilot a sis escoles de la ciutat\n11 de de gener del 2021. 10:03\nTrenta escoles de Barcelona s’afegeixen durant aquest curs al programa ‘Menjadors escolars més sans i sostenibles’, per garantir unes dietes saludables i amb productes de proximitat per als nens que dinen al menjador. Aquest programa es va engegar el 2020 com a prova pilot a sis escoles de la capital catalana.\nLa prova pilot en sis centres educatius de la ciutat ha servit per corregir una tendència que s’havia detectat en la majoria de centres educatius: en general, cap escola complia la freqüència mensual recomanada de consum d’un màxim de sis racions de carn i un mínim de sis racions de proteïna vegetal en el segon plat. I gairebé set de cada deu escoles no oferia cap proteïna vegetal com a segon plat.\nLes trenta escoles que s’incorporen al projecte ‘Menjadors escolars més sans i sostenibles’ rebran l’acompanyament de l’Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB) per revisar i millorar progressivament els menús amb més proteïna vegetal i menys carn vermella i processada. Es preveu que la resta dels centres ho facin durant el curs 2021-2022.\nAquesta és una de les mesures previstes en la Declaració d’emergència climàtica a la ciutat i forma part de l’agenda marcada en la designació de Barcelona, aquest 2021, com a capital mundial de l’alimentació sostenible, a través de la qual demana fomentar polítiques públiques dirigides a construir un model alimentari més sa, més just i més respectuós amb el medi ambient.\nHàbits alimentaris en la infància i adolescència\nConvocatòria general de subvencions de Barcelona per al 2021\nCal recordar que les enquestes de l’ASPB mostren que l’alimentació dels nens i adolescents es pot millorar. El 78% dels nens de 3 i 4 anys i el 42% dels adolescents i joves de 13 a 19 anys mengen carn tres o més vegades a la setmana, fet que es considera un consum excessiu.\nA més, el 43% dels nens de 8 i 9 anys prenen brioixeria i el 80% dels adolescents prenen refrescos per sobre de la freqüència recomanada, més de tres vegades al mes; i un 80% no menja la quantitat de fruita i verdura recomanada, cinc peces diàries.\nEducació primària Educació infantil Beques de menjador


Cap de setmana musical - Jordi Casals i Prat\nDiumenge, 20 de maig de 2007 | 21:49h\nAquest cap de setmana ha estat musical: el dissabte, concert de la coral del casal de la gent gran, amb actuació final de la coral Cervià, i avui diumenge hi ha hagut l'aplec sardanista, just darrera casa meva.\nA destacar del dissabte les ganes i la il.lusió del cor de la nostra gent gran, que a més van fer una cosa difícil, omplir el teatre Cirvianum. El cant refilat de la Cervià, que va interpretar "Glòria" de Vivaldi, va ser un punt i final perfecte per un concert que commemorava el 10è aniversari de la Coral Ges, que és com s'anomena la coral del casal.\nAvui, l'aplec ha servit com aperitiu pel concert avantguardista de cobla que ens ha muntat l'Agrupació sardanista de Torelló, tot un esdeveniment que pot marcar història. Serà el dia de reflexió, allà hi serem, no sé si per reflexionar...\nPer cert, a la foto podeu veure el goig que feia on tocaven les cobles.\nI, per acabar, però sense foto, l'hem poguda fer petar amb el candidat socialista i el convergent.


Pamplona assegura que Cs és «l'esperança del vot constitucional» a Girona - Diari de Girona\nPamplona assegura que Cs és «l'esperança del vot constitucional» a Girona\nEls alcaldables taronges de Girona, Salt i Sarrià van presentar ahir al matí els respectius programes electorals al Centre Cívic de Pont Major\nD'esquerra a dreta: Inma Castro, Daniel Pamplona i Mari Pau Garcia. aniol resclosa\nD'esquerra a dreta: Inma Castro, Daniel Pamplona i Mari Pau Garcia.\nEls alcaldables de Girona, Salt i Sarrià, Daniel Pamplona, Inma Castro i Mari Pau Garcia, respectivament, van exposar ahir al matí les línies principals dels seus programes electorals en un acte central de campanya celebrat al Centre Cívic de Pont Major de Girona, en el qual van assistir també els diputats al Parlament de Catalunya, Jean Castel, Jorge Soler i Blanca Navarro. Tots van coincidir a reivindicar-se com el partit del canvi i del vot útil del constitucionalisme en els seus municipis perquè, com va indicar Pamplona, «altres partits no arribaran a la barrera del 5% electoral i això els deixarà fora dels ajuntaments, fet que converteix Ciutadans en l'esperança del vot constitucional».\nL'alcaldable de Sarrià de Ter, Mari Pau Garcia, va proposar «vetllar per la convivència perquè el poble es divideix i Sarrià té bons recursos per potenciar». A més, Garcia va assenyalar la importància de realitzar noves polítiques i canvis en el municipi perquè «Girona creix i els pobles del voltant no ens podem adormir». Per aquesta raó, la candidata va anunciar que treballarà per tenir «un ajuntament al servei de tots, la inversió en entitats esportives locals perquè cap nen hagi de marxar per falta d'espai i la reactivació del comerç».\nLa candidata de Salt, Inma Castro, va revelar que el seu programa electoral se centrarà a garantir la seguretat en el municipi «i, per això, ampliarem la plantilla de policia», faran una millora de l'atenció a la ciutadania a través d'una oficina «que ens permeti donar millors serveis» i prioritzaran la neteja de la població.\nFinalment, l'alcaldable de Girona va reivindicar «la Girona del segle XXI» que vol construir Ciutadans, «un projecte ambiciós però viable en què els joves puguin tenir habitatge, uns serveis socials, convertir la ciutat en un lloc idoni per crear una família i que els barris siguin iguals, sense privilegis i sense deficiències».


Victor's Guest House & Chalet Penang Malàisia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n399, Batu Ferringhi, Batu Ferringhi, Penang, Malàisia, 11100 - Veure al mapa\nXalet familiar (4 adults) (Family Chalet (4 Adults))\nMés informació sobre Victor's Guest House & Chalet\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Victor's Guest House & Chalet es troba a la zona de Batu Ferringhi de la ciutat de Penang. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Victor's Guest House & Chalet, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix recepció 24 hores, habitació familiar, servei de bugaderia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, balcó/terrassa, ventilador, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Victor's Guest House & Chalet és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Penang.\nTemple Kek Lok Si - 8,65 km\nParc Temàtic Escape Adventureplay - 4,23 km\nParc Nacional de Penang - 3,76 km\nBazar Vorera Batu Ferringhi - 380 m\nMercat Nocturn Batu Feringghi - 1,5 km\nCentre Cultural de Penang - 3,21 km\nCentre de Cultura Penang - 3,31 km\nFàbrica Batik a Penang - 3,56 km\nMesquita Flotant de Penang - 3,68 km


Bon Dia Bona Hora - 24 Agost 2021 | Nova Ràdio Lloret\nBon Dia Bona Hora – 24 Agost 2021\nAquest dimarts us informem que del servei eConsulta, una eina que serveix per facilitar la comunicació entre professionals i pacients de forma virtual.Per accedir a l’eConsulta cal tenir descarregada l’aplicació La Meva Salut. És un servei que, des de finals de l’any 2020, s’ha anat desplegant progressivament al centres de primària de la Corporació de Salut del Maresme i La Selva. La iniciativa s’emmarca en l’estratègia de continuar potenciant les eines telemàtiques de salut que els pacients tenen al seu abast, com és La Meva Salut, i que els permeten fer diferents tràmits sense haver de desplaçar-se als centres. És un fet que s’ha prioritzat encara més arran del context de pandèmia, per tal de disminuir la presencialitat a les consultes i evitar, així, el risc de contagi. L’eConsulta permet al pacient contactar de forma virtual mitjançant un missatge de text amb els seus professionals sanitaris de referència. Per fer-ne ús, cal estar donat d’alta al portal La Meva Salut, l’espai a través del qual s’hi accedeix. Un cop enviada la consulta al professional, aquest contesta en un termini aproximat de 48 hores. En donem més detalls escoltant les declaracions de Verònica Rodríguez, del servei d’Admissions del CAP del Rieral.\nRecordem que al llarg d’aquest matí, Lloret de Mar és la seu d’una jornada de vacunació sense cita prèvia, que es durà a terme a la Biblioteca Municipal. L’acció s’adreça als majors de 12 anys i es fa una crida a la població que no estigui vacunada a participar en la jornada.\nDesprés, expliquem que Òmnium Cultural a La Selva Marítima presenta aquest divendres a Lloret la seva nova sèrie, titulada “Posidònia”. Es tracta d’un projecte basat en els eixos vertebradors de l’entitat: la llengua, la cultura, l’educació, els drets civils i la cohesió social. Entrevistem la presidenta d’Òmnium Selva Marítima, Rosa Maria Brunet.\nA la segona part, valorem la segona tanda de visites al Castell d’en Plaja, que van acabar aquest cap de setmana. De nou, l’edifici ha comptat amb un gran interès per part dels veïns de la vila, que van esgotar totes les places en un sol dia. Parlem amb Xavi Flores, regidor de Patrimoni Cultural.\nAvui també sabem com es presenta el concert de Miquel Abras, que actua aquesta nit al Festival Som de Mar, a partir de les deu. El cantant català presentarà el seu nou treball, titulat “La Felicitat També Plora”.\nI acabem parlant de l’última sessió del cicle Sardanes a la Fresca, que es farà aquest dissabte, amb la participació de La Principal del Llobregat. Parlem amb un dels membres, Ivan Bibiloni.


La Albaida Laroya Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLaroya, Laroya, Espanya - Veure al mapa\nMés informació sobre La Albaida\nDissenyat tant per oci com per negoci, La Albaida està situat idealment a Laroya; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, La Albaida és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, plat de dutxa, banyera a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Laroya, el La Albaida és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nNúmero de Identificación Fiscal: CR/AL/00085\nNúmero de llicència: CR/AL/00085


Continua el risc de tempestes - Badaweb Notícies\nContinua el risc de tempestes\nPublicada: 13.09.2006Secció: El temps\nEs manté una situació meteorològica marcada per la inestabilitat. Els ruixats i les tempestes que hem tingut fins ara es podran tornar a reactivar de cara a les properes hores. Per demà dijous el cel tornarà a mostrar molta variabilitat, dominaran les nuvolades amb algun possible ruixat dispers al matí i precipitacions més generoses de cara a la tarda. Les temperatures mínimes es situaran al voltant dels 18-19 graus i les màximes entorn els 23-24 graus.\nA la resta de Catalunya els núvols i les pluges també persistiran. Dijous arribarà un front atlàntic que es desplaçarà de oest a est comportant pluges al seu pas i una reactivació de les tempestes. Un cop el front hagi creuat el país es notarà una notable baixada de les temperatures, aquest descens tindrà lloc de cara al vespre.


PROCULTURA, S.L.utilitza cookies estrictament necessàries i essencials perquè utilitzeu els nostres llocs web i li permetin moure lliurement, utilitzar àrees segures, opcions personalitzades, etc. A més, PROCULTURA, S.L.utilitza cookies que recullen dades relatives a l'anàlisi d'ús de la web. Aquestes s'utilitzen per ajudar a millorar el servei al client, mesurant l'ús i el rendiment de la pàgina, per optimitzar-la i personalitzar-la.\nEls nostres llocs també poden tenir enllaços de xarxes socials (com Facebook o Twitter). PROCULTURA, S.L.no controla les cookies utilitzades per aquestes webs externes. Per a més informació sobre les cookies de les xarxes socials o altres Webs alienes, aconsellem revisar les seves pròpies polítiques de cookies.\n• Cookies tècniques:Les cookies tècniques són aquelles imprescindibles i estrictament necessàries per al correcte funcionament d'un portal web i la utilització de les diferents opcions i serveis que ofereix. Por exemple, les que serveixen per al manteniment de la sessió, la gestió del temps de resposta, rendiment o validació d'opcions, utilitzar elements de seguretat, compartir contingut amb xarxes socials, etc.\n• Cookies de personalització:Aquestes cookies permeten a l'usuari especificar o personalitzar algunes característiques de les opcions generals de la pàgina web, per exemple, definir l'idioma, configuració regional o tipus de navegador.\n• Cookies analítiques:Les cookies analítiques són les utilitzades pel nostre portal web, per elaborar perfils de navegació i poder conèixer les preferències dels usuaris del mateix per tal de millorar l'oferta de productes i serveis. Per exemple, mitjançant una galeta analítica es controlarien les àrees geogràfiques de major interès d'un usuari, quin és el producte de més acceptació, etc.\n• Cookies publicitàries / de publicitat:Les cookies publicitàries permeten la gestió dels espais publicitaris en base a criteris concrets. Per exemple la freqüència d'accés, el contingut editat, etc. Les cookies de publicitat permeten a través de la gestió de la publicitat emmagatzemar informació del comportament a través de l'observació d'hàbits, estudiant els accessos i formant un perfil de preferències de l'usuari, per oferir publicitat relacionada amb els interessos del seu perfil.\n• Cookies de sessió:Les cookies de sessió són aquelles que duren el temps que l'usuari està navegant per la pàgina web i s'esborren al terme.\n• Cookies persistents:Aquestes cookies queden emmagatzemades en el terminal de l'usuari, per un temps més llarg, facilitant així el control de les preferències triades sense haver de repetir certs paràmetres cada vegada que es visiti el lloc web.


Wikiloc - ruta Castellfollit de la Roca-Baumes de Caixurma-Ermita de la Devesa-Mare de Déu de Mont-ros - Castellfollit de la Roca, Catalunya (España)- GPS track\nCastellfollit de la Roca-Baumes de Caixurma-Ermita de la Devesa-Mare de Déu de Mont-ros\n32.368 987 10652\nVista 2307 vegades, descarregada 101 vegades\nSortida - arribada: Castellfollit de la Roca.\nSortirem del davant de l'església del poble i anirem a la punta est tot creuant el casc antic per gaudir del seu mirador i de les restes de la vella església. Agafarem l'antic camí empedrat que baixa a trobar el pont Romànic. Abans de creuar-lo baixarem a sota seu per la cara nord on tenim la seva font.\nA l'altre costat del pont tenim una cruïlla (pal indicatiu i senyalització groga). Seguirem sempre la senyalització groga tot anat per el camí que marxa a l'est per agafar`, seguidament, el que puja al sud i que ens porta a trobar una pista forestal. La seguirem tot baixant (direcció oest) i ràpidament començarem a pujar per sobre de l'autovia.\nMés amunt trobem una cruïlla on deixarem la senyalització groga i començarem a pujar per el camí que marxa al sud-est (senyals de pintura verda) i que ens portarà pel mig d'un paisatge de rocs i molta molsa a trobar las Balmes de Caixurma.\nBaixarem i trobarem una primera sala per continuar per la cara oest i entrarem a una segona sala. Aquí baixarem uns 1,5 a 2 metres i tenim una nova sala que ens mostra el passadís per on continuar, en el terra tenim un cordill que ens serveix de guia, podrem entrar com uns 20 a 30 metres més amb molta precaució fins trobar una mica de paret, aproximadament d'un metro i de seguida al davant un pou d'una fondària d'uns 4 a 5 metres. No és recomanat continuar endavant. Anirem a la sortida tot gaudint de l'espectacle dels gran blocs de pedres escardats.\nRependrem el camí i seguirem pujant tot seguint la senyalització verda (també en tenim de groga en forma de romb) que ens pujarà a trobar les restes de la casa de Can Moltó o can Pere de la Pipa. Més amunt creuarem una vella pista de desemboscar i arribarem a la pista forestal que puja a la casa de Santaló.\nSeguirem la pista tot pujant (direcció nord-oest) i ens arribarem a veure la casa de Santaló , les seves alzines centenaris i del seu mirador sobre el Pirineu i de l'Alta Garrotxa. Desferem el camí de pujada per la pista i la seguirem fins arribar a l'ermita de la Devesa.\nUn cop gaudit del seu paisatge agafarem el camí (pal indicatiu) que puja (direcció sud-oest) sempre enganxats a sobre de la Cinglera i que ens portarà a trobar la pista que ve de la casa de Santaló en el Pla de les Termes. La creuarem i començarem a baixar per el camí que continua al sud-oest i que ens portarà al Collet de l' Aulina.\nEn aquest punt seguirem per la pista que marxa al nord-oest tot planejant. Passarem per el Collet d'en Feliu i arribarem al pla i al Collet del Castell on deixarem la senyalització groga i enfilarem per el camí que puja (direcció nord). De seguida trobem les restes d'una casa. Nosaltres seguim pujant i de seguida arribem al caire on trobem les restes de l' església de la Mare de Déu de Mont-ros i al turonet que segueix per la cara nord tenim les petites restes del seu castell (Catalunya Romànica, vol. IV, la Garrotxa, pàg. 349).\nLa baixada la farem seguint el camí que baixa per la cara nord sempre seguint el caire de la muntanya (senyals de pintura verd clar). Durant la baixada creuarem les restes d'un parell de pistes de desemboscar i arribarem a la casa de Can Passavent.\nAquí agafarem la pista que baixa per la cara nord-oest i que seguirem fins trobar la que va a la Casa de la Torre. La seguirem per la cara oest tot baixant fins passar per sota de l'autovia. Creuarem el Torrent de Turonell. A sota de la autovia tenim la Cinglera del Turonell on es pot veure la super posició de dues colades de lava provinents de dos volcans diferents.\nSeguirem la pista que marxa al nord i que ens porta a la Font de les Fonoses, per la cara oest i sobre nostre ens acompanya la Cinglera de Basalt. Després de gaudir de la font, anirem a la punta nord-est o temin una petita edificació amb la finalitat de poder gaudir de la cinglera.\nDel costat de l'edificació (és una caseta d' aigües) puja el camí empedrat que ens porta a dalt, al pla de Castellfollit. Seguirem el camí ens porta al poble, poc abans ens a costarem a sobre de la paret del cingle per gaudir de la gran pedrera de basalt que tenim a sota.\nCinglera del Turonell\nCollet de l' Aulina\nsi consultes Rianel hi trobaràs una altra informació\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Castellfollit de la Roca-Baumes de Caixurma-Ermita de la Devesa-Mare de Déu de Mont-ros https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/castellfollit-de-la-roca-baumes-de-caixurma-ermita-de-la-devesa-mare-de-deu-de-mont-ros-8821669 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Dates: 17 de gener\nSant Antoni Abat és considerat el patró dels animals de peu rodó (cavalls, ases, someres…) i, per extensió, de tots els animals domèstics. Segons la llegenda, el sant guaria els animals ferits. És per això que, el dia 17 de gener, és tradició dur els animals a beneir tot invocant la protecció del sant.\nA Artà, es du a terme la cavalcada, entre les nou i les dotze del matí del dia 17, en la qual destaquen la desfilada de carrosses i la representació de les temptacions del sant, que s'escenifiquen durant la darrera volta de la cavalcada, la de les beneïdes i quan els actors es troben a la plaça de l'Ajuntament, on la gent es congrega i on es beneeixen els animals. L'escenificació dramàtica, que es repeteix diverses vegades, és molt senzilla i no ha patit gaires modificacions amb el pas dels anys. El sant, que va damunt una somera, és encalçat per dos dimonis que li fan tot tipus de malifetes. Mentre un dels dimonis cavalca la somera assegut a l'inrevés, l'altre persegueix el sant a peu fins que s'allibera dels dimonis quan fa el senyal de la creu. Pel que fa a les carrosses, molt rellevants durant les dècades dels anys seixanta, setanta i vuitanta del segle XX, són habitualment representacions d'episodis concrets de la vida del sant o d'aspectes de la pagesia i de la vida quotidiana, que s'escenifiquen sobre remolcs de tractors o camions decorats per a l'ocasió. En acabar la cavalcada, amb els dimonis fora de l'església, se celebra l'ofici solemne: el sermó, les pregàries al sant, el ball de l'oferta i el cant de «Lo elogi». Després de l'ofici, es canta l'«Argument», una glosada que repassa els fets esdevinguts al poble durant l'any anterior. Actualment l'«Argument» és llegit pel glosador i el públic, que el té imprès, però temps enrere s'havia escenificat més teatralment, amb quatre cantadors que el deien de memòria sobre un carro enramellat situat a la plaça de l'Ajuntament.\nGenovart, Gabriel. Antropologia de la festa de Sant Antoni. L'antic ritual del foc a Artà, sa Pobla, Pollença, Muro i Manacor. Palma: Lleonard Muntaner, 2014.\nGili Ferrer, Antoni. Sant Antoni Abat, festa popular d'Artà. Palma: Edicions Documenta Balear, 1997.\nGinard, Rafel. Calendari folklòric. Manuscrits de la Fundació Casa Museu i Consell de Mallorca, actualment en vies de digitalització. Extracte: <http://www.cmvillalonga.org/adjunts/docs/554.pdf>.\nJaner Manila, Gabriel. Calendari de festes de les Illes Balears i Pitiüses. Barcelona: Editorial Altafulla: Fundació de Serveis de Cultura Popular, 1992.\nVives Riera, Antoni. Les festes de Sant Antoni a Manacor. Ritual, identitat i mobilització al segle XX. Palma: Lleonard Muntaner: Institut d'Estudis Baleàrics, 2009. <http://www.fbofill.cat/sites/default/files/1480%20Sant%20Antoni%20Manacor%20def.pdf>\nVídeo de les Beneïdes de Muro 2015 (IB3)


Jaumegrimp 2: Maduritas calientes al Montsec de Rubies\nPublicat per jaumeplanellpiqueras a dilluns, de març 10, 2014\nEtiquetes de comentaris: Escalada clàssica, La Noguera., Montsec de Meià\nManel&Ita 10 de març de 2014 a les 21:55\nUna bona via per gaudir d'aquest lloc, a nosaltres també ens va agradar força. Felicitats!!\nJoan Baraldes Santamaria 11 de març de 2014 a les 8:48\nGatsaule 11 de març de 2014 a les 13:06\nBuff, encara recordo el fred que vam passar!! I l'inici, genial, també em va tocar a mi......\nLo Gall 11 de març de 2014 a les 13:31\nFelicitats pel l’ascensió, m’agrada molt que gaudiu de la via,\nun dels responsables de l’obertura.\nJaumegrimp 12 de març de 2014 a les 17:34\nGràcies Manel i Ita ! la veritat que la via imposa des de sota, però a la que t'hi poses la disfrutes.\nJoan, ens ho vam passar prou be,, te la recomano.\nHola Joan C. amb fred ha de ser fotuda, nosaltres hi vàrem poder escalar en màniga curta amb una mioca de fresca a estones, ara sempre millor una mica de fred que calor no? Ferms els dos primers llargs !\nNik gràcies per la bona feina obrint aquesta línia, per cert, que ja m'ho ha preguntat més d'un, el nom té alguna història especial o és tan sols que sou catxondos de mena...\nLluis Nadal Argaiz 17 de març de 2014 a les 16:22\nMolt maca la "Maduritas". D'aquesta contrada m'han agradat totes les que he fet. No sé si és per la solitud, el paisatge o, simplement, que les vies són bones, però sempre marxo amb la intenció de tornar aviat!\nJaumegrimp 21 de març de 2014 a les 19:43\nHola Lluís, gràcies pel comentari! penso com tú, aquest pany de paret és una joia i això que encara me'n falten moltes, però tote sles que he fet m'han deixat ben satisfet.


27 de January de 2017 General Comments Off on pastís de moka\nSant Valentí és horrorós i ortera i simplement us proposo aquesta recepta si és una excusa perfecta que porta a una nit, tarda, siesta o matí de passió… Qualsevol cosa que ajudi a que tinguem sexe estic totalment a favor!!! Per això, aquest pastís de moka intens i fosc és la meva proposta d’amor… Qui vol coses cursis de princesa? Tots volem sabors adults… mmmm… Capes de pans de pessic de xocolata negra banyats amb crema pastissera de cafè… No apte per nens.\n50 gr de cacau pur\n2 tsp de llevat químic\n25 gr de cafè soluble\nComencem per la crema pastissera que jo faig el dia anterior. En una cassola escalfem la llet amb el cafè soluble. En un bol batim els ous amb el sucre i la maicena. Aboquem la llet calenta, batim amb força i ho retornem a la cassola a foc mig remanant constantment fins que espessi. Passem la crema a un bol on tindrem la mantega i la passem pel sedàs. Acabem d’incorporar la mantega si fos necessari i tapem amb un film a pell. Quan estigui a temperatura ambient la guardem a la nevera.\nPer fer el pa de pessic en un bol passem pel sedàs el cacau, la farina i el llevat químic. En un altre bol batem l’oli amb el sucre. Afegim els ous i la vainilla i seguim batent. Incorporem aquesta massa als ingredients secs i anem afegint la llet per ajudar-nos. El darrer pas és posar l’aigua bullint. Queda una massa molt líquida. Jo he fet servir tres motllos de 15 cm. Els posem al forn a 180ºC uns 25 minuts. Els deixem refredar completament en el motllo perquè són delicats.\nMuntem el pastís com més ens agradi, també podríem decorar la part de dalt amb nata i maduixes, quedaria també molt bo.


EL TEMPLE PARROQUIAL DE SANT PERE (s. XVI-XVII)\nEns trobem davant del principal edifici monumental de la Pobla Llarga. Al llibre "La Pobla Llarga. Introducció a la seua Història", Josep Lluís Navarro ens diu que la cronologia del temple és de finals del XVI fins a la primera meitat del XVII "En 1922 Sanchis Sivera ja opinava que la fàbrica del temple corresponia a finals del XVI o principis del XVII..." Tots els historiadors (Sarthou, Sucias, Garín...) coincideixen en els adjectius utilitzats per a la seua descripció: sòlid, senzill, d'un classicisme elegant, etc.\nTé una portalada renaixentista de pedra, situada sobre un basament de tres escalons i és l'accés a un interior organitzat al voltant d'una gran i única nau amb volta d'estil gòtic. Les capelles laterals tenen voltes nervatures quatripartites. Hi ha una escaleta entrant a ma dreta del presbiteri (part situada on hi ha l'altar) on s'accedeix al cor (lloc destinat als cantors), de planta rectangular, amb nervatures i petxines angulars. Les pilastres toscanes que emmarquen els altars laterals no han estat restaurades ni les pintures de la volta central recuperades. Aquest dos elements ja ens donen una idea de la importància d'aquest monument tan vinculat a la història del poble des que reemplaçà l'església edificada per Pere d'Esplugues al segle XIV.\nSols un fragment del taulell renaixentista similar als de l'església del Patriarca de València junt a d'altres restes del segle XVIII ens indiquen la utilització de ceràmica valenciana a l'interior del temple en èpoques pretèrites.


Diumenge 14 de novembre, es va celebrar una nova edició de la Ruta de les Fonts\n06:24 | 29/11/2021\nRuta de les Fonts 2021\nAquest any, després de l'obligada aturada del 2020, gairebé 400 persones van poder gaudir d'una nova edició de la Ruta En un diumenge que el temps ens va donar treva, 393 persones es van donar cita en els jardins de la Torreta per participar en una nova edició de la Ruta de les Fonts.\nLa Ruta de les Fonts és un recorregut circular, amb sortida i arribada a Montmeló, que transita per la serra de Sant Mateu. La sortida és oberta i s'inicia a les 9 h i fins a les 9.15 hores des dels jardins de la Torreta per la zona del riu.\nCom a novetat, aquest any s'afegia un nou itinerari, i les persones participants podien triar entre tres recorreguts. Un d'aproximadament 13 quilòmetres, un altre d'uns 18 quilòmetres i un de més llarg de 20,5 quilòmetres. Tots ells per camins forestals i algun caminet amagat, que permet a les persones participants conèixer un indret sorprenent, molt bonic i desconegut per a molta gent del poble.\n153 corredors van realitzar la ruta llarga de 18 quilòmetres, 23 van fer la Ruta XL, mentre que la resta van recórrer la distància curta de 13 km aproximadament. A les 9 en punt l'alcalde va donar el xiulet de començament de la ruta. El recorregut tenia petites variants amb edicions anteriors, tot i que les zones caminades van ser les mateixes que en altres anys. La persona inscrita més gran és del 1947 i els més joves del 2012.\nCom en cada edició, l'arribada a la Torreta va ser molt esglaonada. Els primers corredors van realitzar la prova en tot just 1 hora i 30 minuts, mentre que els caminants més endarrerits van fer la seva aparició en meta a les 14.30 hores aproximadament. Al marge del temps final registrat, totes les persones participants van gaudir d'una esplèndida jornada lúdica.\nRecordar que els dorsals premiats que no han recollit el seu obsequi, tenen temps de fer-ho fins al 30 de novembre, passant pel pavelló municipal.\nData de modificació: 25/11/2021 19:22:08


Esquerra i PSC es reparteixen la victòria als pobles del voltant - Ràdio Palafolls\nInici » Esquerra i PSC es reparteixen la victòria als pobles del voltant\nEsquerra i PSC es reparteixen la victòria als pobles del voltant\nMarc Ferri , novembre 11, 2019\t / 809 0\nA l’igual que a Palafolls, els republicans es van imposar ahir a Malgrat de Mar, a Santa Susanna i a Tordera. En tots aquests municipis els republicans van aconseguir per sobre del 23% dels vots. Es dona el cas que cap d’aquestes localitats està governada per Esquerra.\nEn els tres casos la segona força ha estat el PSC amb major o menor distància. Per exemple, a Santa Susanna la distància entre el primer i el segon és d’un 11%, mentre que a Malgrat la distància és sols de 0.7%.\nEls socialistes va aconseguir imposar-se a Blanes i a Pineda. En els dos municipis ho va fer per més del 24% dels vots i amb ERC com a segona força més votada frec a frec.\nPineda i Palafolls són els únics municipis propers on ha guanyat el mateix partit que ostenta l’alcaldia.\nEn Comú Podem ha estat la tercera força a Blanes, Malgrat i Pineda, mentre que a Tordera i a Santa Susanna tanca el podi dels partits més votats Junts x Catalunya.\nA Palafolls Vox va aconseguir un 9.6% dels suports, el que suposa la dada més alta dels pobles del nostre voltant, seguit de Pineda, amb un 9.2%, i Tordera, amb un 8.1%.


Xiva (hinduisme) - Uniopèdia, el mapa conceptual\nEstàtua de Xiva a Bangalore, Índia Xiva ballant la dansa còsmica; bronze Txola. Xiva (en devanagari शिव, Śiva) és una de les divinitats més importants de l'hinduisme.\n39 les relacions: Adi Xankara, Ascetisme, Asura, Atman, Índia, Benarés, Bhakti, Brama, Cobra, Damaru, Devanagari, Ganeixa, Ganges, Guna, Guna (hinduisme), Hinduisme, Kailash, Kali, Kalpa, Kashi, Kundalini, Lingam, Mahabharata, Mantra, Mitologia índia, Om namah shivaya, Pàrvati, Sànscrit, Smart Fortwo, Soma, Thiruvanaikaval, Trident, Trimurti, Vedisme, Vixnu, Vixnuisme, Xacti, Xactisme, Xivaisme.\nAdi Xankara (en escriptura devanagari आदि शंकर, transcripció IAST ādi śaṅkara, també transcrit Adi Sankara o Shankara) o Xankaratxarya (Kaladi, a l'actual Kerala 722-820) va ser un filòsof indi de gran renom, que va teoritzar sobre religió i la ment humana, consolidant la doctrina de l'advaita vedanta.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Adi Xankara · Veure més »\nAscetisme és una opció ètica que considera que l'home ha d'atènyer la felicitat o la perfecció en la reducció maximal de la dependència de les necessitats materials i corporals, en la renúncia voluntària de plaers (sexuals, estètics, gastronòmics…) i fins i tot en inferir-se dolor per mortificacions corporals.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Ascetisme · Veure més »\nAsura és un gènere d'arnes de la subfamília Arctiinae.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Asura · Veure més »\nLatman (en sànscrit: आत्मन् ātman o ātma) és un concepte de l'àmbit hindú que fa referència a l'ànima o al principi de vida dels éssers vius.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Atman · Veure més »\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Índia · Veure més »\nGhats i edificis a la vora del Ganges. Benarés (en hindi: बनारस i en urdú: بنارس, Banāras), també coneguda com a Varanasi (en sànscrit: वाराणसी Vārāṇasī) o Kashi (en hindi: काशी i en urdú: کاشی) és una ciutat i municipalitat de l'Índia a la riba del Ganges, a l'estat d'Uttar Pradesh, capital de la divisió de Varanasi, del districte de Varanasi i del tehsil de Varanasi.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Benarés · Veure més »\nBhakti (devanagari: भक्ति, 'devoció', de l'arrel en sànscrit bhaj, 'compartir', 'pertànyer', 'adorar') és un dels components essencials de l'hinduisme, que consisteix en la relació personal, concreta i existencial, del bhakta ('devot') envers Déu.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Bhakti · Veure més »\nBrama o Brahma (en devanagari ब्रह्मा, Brahmā) és, dins de l'hinduisme, el déu creador de tot el que existeix, personificació del braman suprem (o principi expansiu universal).\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Brama · Veure més »\nLes cobres o elàpids són serps pertanyents a set gèneres diferents de la família Elapidae.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Cobra · Veure més »\nDamaru tibetà Un damaru o tambor de mà és un tambor de dues cares, petit, de fusta i amb una forma que recorda la del rellotge de sorra, construït a partir de dos cranis humans invertits, símbol de la unió dels elements femenins i masculins de la vida.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Damaru · Veure més »\nRigveda manuscrit en devanagari (començament del segle XIX) El devanagari (en sànscrit: देवनागरी, devanāgarī) és un alfabet abugida utilitzat per a escriure idiomes com el sànscrit, l'hindi, el nepalès, el marathi, el caixmiri, el sindhi, el bihari, el bhili, el konkani o el bhojpuri.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Devanagari · Veure més »\nGaneixa (en sànscrit गणेश, Gaṇeśa, també transcrit Ganeśa o Ganesha) o Ganeix (Ganeś o Ganesh), també anomenat Ganapati (गणपति, Gaṇapati), Vinayaka (विनायक, Vināyaka) i Pilaiyar, és una de les divinitats més conegudes i venerades del panteó hindú.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Ganeixa · Veure més »\nEl Ganges (en sànscrit, Ganga; en devanagari: गंगा Gaṅgā, com en la majoria de les llengües índies) és un dels grans rius del subcontinent indi, que flueix en direcció est des del nord de l'Índia creuant la plana del Ganges fins a Bangla Desh.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Ganges · Veure més »\n* Guna (ciutat), ciutat de Madhya Pradesh, capital del districte de Guna, a la riba del Parbati.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Guna · Veure més »\nEn el pensament indi, guna (en devanagari गुण, transcripció IAST guṇa) és cadascuna de les tres qualitats que componen l'univers.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Guna (hinduisme) · Veure més »\nLhinduisme (en sànscrit: सनातन धर्म, Sanātana Dharma, 'la llei eterna') és un terme que expressa un conjunt de creences, pràctiques espirituals i escriptures presents a l'Índia que reconeixen l'autoritat dels Vedes, l'origen de les quals remunta a fa més de 3.500 anys.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Hinduisme · Veure més »\nCara nord del Kailash Una altra vista del Kailash El Kailash o Kailas (en tibetà: གངས་རིན་པོ་ཆེ, Gang Rinpoche; xinès: 冈仁波齐峰, Gāng rén bō qí fēng; sànscrit: कैलाश पर्वत, Kailāśā Parvata) és una muntanya de l'Himàlaia al grup de les muntanyes Gangdisê al Tibet prop de les fonts de l'Indus i el Sutlej i també prop de les fonts del Brahmaputra i el Karnali (afluent del Ganges).\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Kailash · Veure més »\nKali (en sànscrit काली, en bengalí কালী, en tàmil காளி, IAST Kālī), és una de les deesses principals de l'hinduisme.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Kali · Veure més »\nKalpa és una paraula del sànscrit que significa Eó o llarg període i és utilitzat principalment en la cosmologia budista i l'hinduisme.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Kalpa · Veure més »\n*Regne de Kashi, un dels 16 Maha janapades (grans regnes de l'Índia del Nord vers 600-200 aC).\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Kashi · Veure més »\npingala fins a, després d'un temps adequat de meditació s'activaria el sahasrara chakra o ''lotus dels deu mil pètals'' produint un samādhi. Kundalini és un terme sànscrit, amb el que es descriu una energia invisible i immesurable que roman adormida al cos humà.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Kundalini · Veure més »\nOfrena de flors tradicional a un lingam a Varanasi Lingam damunt del Yoni El lingam (o també, linga, ling, Xiva linga, Xiv ling, en sànscrit: लिङ्गं, que significa 'marca', 'signe', 'conclusió') és una representació de la deïtat hindú Xiva usada per al culte en els seus temples.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Lingam · Veure més »\nIl·lustració en un manuscrit sobre la Batalla de Kurukshetra Krixna i Arjuna a Kurukshetra, pintura de segle XVIII-XIX El Mahabharata (Sànscrit महाभारत), tradicionalment atribuïda a Vyasa, és una de les dues poesies èpiques en sànscrit de litihasa o poesia èpica índia, sent l'altre el Ramayana.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Mahabharata · Veure més »\nMantra (en devanagari तन्त्र) és un mot d'origen sànscrit format pels termes manaḥ i trāyate, que es tradueixen com a "ment" i "alliberació".\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Mantra · Veure més »\nLa mitologia índia es refereix a un ampli cos de la literatura de l'Índia (essencialment la mitologia de l'hinduisme) que detalla les vides i els actes de personatges llegendaris, deïtats i d'encarnacions divines a la Terra.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Mitologia índia · Veure més »\nEl mantra ''om namaḥ śivāya'' escrit en Devanagari Om namah shivaya (en sànscrit ॐ नमः शिवाय. Aum Namaḥ Śivāya) és un mantra al déu Xiva i un dels més coneguts de l'hinduisme i en especial del xivaisme.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Om namah shivaya · Veure més »\nBronze Txola de Pàrvati Bronze Txola de Xiva i Parvati Pàrvati (en sànscrit पार्वती Pārvatī) és una deessa del panteó hinduista.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Pàrvati · Veure més »\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Sànscrit · Veure més »\nModel Bristol El Smart Fortwo és un microcotxe biplaça produït pel fabricant alemany Smart des de l'any 1998.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Smart Fortwo · Veure més »\n*Soma o Somavansha, dinastia mitològica dels kxatriyes Varna (la casta guerrera dirigent), dita dinastia lunar per ser descendents de la Lluna (Soma o Chandra).\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Soma · Veure més »\nJambukeswaram és un dels títols de Xiva, i el nom d'un important temple a l'illa-ciutat de Srirangam a 2 km a l'est, a Trichinopoli, a l'estat de Tamil Nadu.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Thiruvanaikaval · Veure més »\nEl trident és una arma que és el símbol de Posidó.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Trident · Veure més »\nBrama, Vixnu i Xiva amb les seves consorts, Sarasvatí, Lakxmi i Pàrvati Trimurti Trimurti (sànscrit: त्रिमूर्ति, trimūrti, "tres formes") és un concepte de l'hinduisme en el qual les funcions còsmiques de creació, manteniment i destrucció (o la dissolució que precedeix la recreació) estan personificades per les divinitats de Brama el creador, Vixnu el preservador i Xiva el destructor o transformador, un triple aspecte de la divinitat.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Trimurti · Veure més »\nEl vedisme (vers 1800 - 900 aC) va ser un conjunt de creences i de ritus religiosos basats en els quatre Vedes, considerats el fonament del pensament indi, que més tard es va desenvolupar amb el bramanisme i l'hinduisme.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Vedisme · Veure més »\nVixnu com a ''Padmanabha'' amb Lakxmi, reclinat sobre la serp Adixeixa Vixnu amb els seus atributs Vixnu (en devanagari: विष्णु, viṣṇu) és la forma de déu que encarna la preservació a l'hinduisme.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Vixnu · Veure més »\nEl vixnuisme o vaixnavisme (sànscrit वैष्णव धर्म, vaiṣṇava dharma) és una forma de l'hinduisme centrada en el culte a Vixnu com a divinitat suprema i a les seves encarnacions principals, Rama i Krixna.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Vixnuisme · Veure més »\nXacti (en devanagari शक्ति, Śakti, del sànscrit Śak "poder", "força sagrada") és el concepte, o la personificació, de la divina força creadora femenina, de vegades denominada "La Gran Mare Divina" en l'hinduisme.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Xacti · Veure més »\nS'anomena xactisme (en sànscrit शाक्तं Śāktaṃ, "doctrina de la deessa") a un conjunt de cultes hindús que conceben la divinitat suprema com a femenina, sota diverses formes, amb la denominació comuna de Xacti.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Xactisme · Veure més »\nEl xivaisme o xaivisme (sànscrit: शैव धर्म śaiva dharma) és un dels corrents espirituals més importants de l'hinduisme, en què els seus practicants (xivaïtes) consideren Xiva com a divinitat suprema.\nNou!!: Xiva (hinduisme) і Xivaisme · Veure més »\nShiva, Shivá, Śiva.


Sense gaire marge de maniobra | Futfem.cat\nDe defensar la quarta posició amb 12 punts a la jornada 7, a bloquejar-se l'increment de punts durant pràcticament dos mesos i mantenir la mateixa quantitat cinc jornades més tard, endarrerint sis posicions a la taula. Amb aquest context sobre la taula, el Sabadell d'Àngel Codina buscarà posar punt final a la sequera de victòries i empats davant un Vic Riuprimer ubicat a la part alta (diumenge, 16.00 hores).\nLa regularitat negativa arlequinada contraresta amb la irregularitat de l'equip de Jordi Serra. Dues victòries i dues derrotes entrellaçades és el calendari disputat en el darrer mes de competició, però suficientment positiu per pugnar a la part alta de la taula i tenir l'oportunitat de situar-se a 5 punts del Levante Las Planas. En canvi, el Sabadell buscarà recuperar de mica en mica els 8 punts de marge que tenia amb el descens, i que ara com ara és d'un únic punt. La temporada anterior, les vigatanes van golejar les sabadellenques per 4 gols a 0.


Igualtat energètica amb la solar fotovoltaica (2010) | Fundación Tierra\nUn exemple de com es pot aplicar i integrar l'energia solar fotovoltaica per a l'autoproducció en habitatges en un exemple a Alemanya.\nBarcelona, 26 de maig 2010. Si els espanyols tenim dret perquè de manera fàcil poguem ser abonats a l'energia elèctrica a casa nostra, també hem de tenir el dret i la facilitat per poder autoproduir la nostra energia si tenim un contracte de subministrament d'energia elèctrica. La Fundació Terra reclama la igualtat energètica per a l'autoproducció solar fotovoltaica domèstica , ja que les centrals solars fotovoltaiques de dimensió reduïda no són diferents d'un electrodomèstic qualsevol. La diferència és que aquests generen energia neta i estalvien emissions d'efecte hivernacle.\nEspanya fa 10 anys que ja va legislar la producció energètica renovable com una activitat econòmica tipificada com a "fàbriques d'electricitat". D'aquest epígraf es deriven condicions inassumibles i absurdes per als usuaris domèstics, comunitats de veïns, petites empreses, etc. Tota la política de desenvolupament de les renovables s'ha realitzat amb aquest únic patró de vendre electricitat a la xarxa elèctrica.\nL'energia fotovoltaica compleix dues condicions perquè s'adapti a les necessitats casolanes: és modulable i és fàcilment integrable en els habitatges. No obstant això, el Govern d'Espanya segueix el dictat dels oligopolis energètics i no para de regular fins a la sacietat a fi d'impedir l'accés a la xarxa elèctrica a la ciutadania.\nLa Fundació Terra defensa des de fa anys que el desenvolupament de l'energia fotovoltaica ha d'anar lligat a l'estalvi energètic i que aquest s'ha de produir en el mateix lloc de consum. Per aquest motiu reclama el dret que qualsevol ciutadà amb un contracte de subministrament elèctric pugui ser autoproductor energètic i per això gaudeixi d'una tarifa especial (no un incentiu ni una subvenció) que transposi els beneficis socioambientals d'invertir en el seu punt de consum elèctric amb energia fotovoltaica.\nLa Fundació Terra proposa dues mesures ben simples que hauria d'acomplir qualsevol abonat amb una potència elèctrica contractada en baixa tensió inferior a 70 kW:\n• que la potència fotovoltaica admissible en un punt de consum no superi en un 70% de la potència en quilowatts contractats i\n• que la producció fotovoltaica no superi un màxim del 170% del consum mitjà en el punt de subministrament.\nA més cal que hi hagi la possibilitat que, si el punt de connexió de l'usuari no permet instal•lar una petita central fotovoltaica l'abonat ha de poder tenir dret a l'autoproducció en un altre punt on pugui instal•lar-la sempre que sigui contractada per la persona interessada i tècnicament sigui possible.\nFotovoltaica d'autoproducció: tan fàcil com contractar el consum elèctric\nPer a la legalització d'una central fotovoltaica de menys de 70 kW es proposa que fins a 10 kW sigui suficient el butlletí signat per l'instal·lador acreditat i de 11 a 70 kW que es requereixi d'un projecte tècnic signat per un enginyer al que s'acompanyi del butlletí de legalització de la mateixa manera com si fos un punt de subministrament d'electricitat. Per la seva banda la distribuïdora elèctrica simplement hauria de notificar la potència contractada d'autoproducció a Red Eléctrica de España (REE) com fa actualment amb els contractes de consum, a fi que aquesta gestioni la xarxa com li correspon.\nLa Fundació Terra denuncia que legislació espanyola que regula les instal•lacions fotovoltaiques sigui un laberint burocràtic i un sistema incapaç de permetre la participació de la ciutadania. Per això, reclama que s'apliqui el mateix concepte a les centrals fotovoltaiques de menys de 70 kW que als aparells de climatització, ja que els mòduls fotovoltaics són assimilables a electrodomèstics solars que contribueixen a l'estalvi energètic i d'emissions amb efecte hivernacle.\nUna mesura d'aquest dimensió no només contribuiria a l'estalvi energètic sinó que també fomentaria la creació d'ocupació tant per a la instal·lació com per al manteniment. A més segons la Fundació Terra, legislativament és molt senzill perquè de la mateixa manera que hi ha una tarifa elèctrica per frenar la pobresa energètica es pot articular una tarifa elèctrica solar que contribueixi a l'autonomia energètica.\nUna tarifa especial, no una subvenció\nUna tarifa elèctrica solar és l'instrument que hauria de regular el preu o la repercussió dels beneficis socioambientals que es deriven de la inversió ciutadana per autoproduïr-se la seva energia. La Fundació Terra reclama que el sistema de primes ha demostrat només ser eficaç per produir una onada d'especulació econòmica.\nLa tarifa elèctrica solar que proposa la Fundació Terra hauria de ser un coeficient negatiu lligat a la potència de generació i a la producció elèctrica de manera que suposés un menor cost en el kilowatt de consum gràcies al diferencial d'autoproducció. Aquesta podria ser una forma de ser corresponsable amb els beneficis col•lectius de la inversió ciutadana en autoproducció amb energia renovable. A Espanya (2009) hi ha 24 milions d'abonats amb tarifa domèstica d'últim recurs (per sota de 10 kW) i uns 2 milions en el mercat liberalitzat. La Fundació Terra defensa que tota inversió en autoproducció energètica ha de recolzada i més en un país que ha superat la seva quota d'emissions amb efecte hivernacle de forma alarmant.


El Govern acorda renovar el Pacte Nacional per a la Immigració - Sant Cugat Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » El Govern acorda renovar el Pacte Nacional per a la Immigració\n22 Febrer 2017 a 10:00\nPer la defensa de les persones refugiades\nEl Govern ha acordat fer un reconeixement públic a la societat civil catalana per la seva capacitat de mobilitzar-se en la defensa de les persones víctimes dels conflictes armats i de la violència que provoca l’exili, així com per demostrar la seva maduresa democràtica en la reivindicació pacífica del dret d’asil.\nEl Govern convida també entitats, partits, institucions i el conjunt de la societat catalana a fer un front comú davant l’Estat perquè compleixi amb els seus compromisos de reubicació i reassentament i aculli un mínim de 17.000 persones abans del proper mes de setembre. En aquest sentit, la Generalitat ha refermat el seu compromís d’acollir un mínim de 4.500 persones d’aquest contingent o d’altres grups de persones refugiades.\nPel que fa al grup de 271 persones amb especial vulnerabilitat, documentades per la Generalitat, amb la col·laboració d’ajuntaments, entitats de suport a les persones refugiades i persones voluntàries, la situació de les quals ha estat comunicada al govern espanyol els darrers mesos, la Generalitat exigeix a l’Estat que realitzi les accions oportunes per tal de fer-les arribar a Catalunya en el termini de dos mesos. Alhora l’Executiu català ha reiterat la necessitat d’establir un mecanisme estable i àgil de col·laboració per als nous casos que es vagin detectant de persones vulnerables, amb dret al refugi i amb vincles amb la societat catalana.\nMitjançant aquest acord de Govern, la Generalitat ha reclamat, un cop més, la descentralització del procés d’acollida i integració de persones refugiades així com els recursos europeus que el financen, per avançar cap a un model implementat amb els ens locals i les entitats, amb la coordinació de la Generalitat. Aquesta reivindicació donaria compliment a les diverses sentències en aquesta matèria, permetria ampliar de forma efectiva l’oferta de places d’acollida i facilitaria que els processos d’acollida i integració fossin exitosos i permetessin assolir la plena ciutadania de les persones refugiades.\n#acollir #immigració #refugiat


Disposem de la tecnologia més precisa per augmentar la qualitat i reduir els costos\nExperiència, qualitat i tecnologia. És la base de Motlles Gervic, empresa especialitzada fabricant motlles per injecció de termoplàstics a Barcelona. Des de 1989, la nostra marxa s'ha consolidat gràcies a l'experiència i la bona feina d'un equip que ha apostat per un treball refinat.\nCom a empresa especialitzada fabricant motlles per injecció de termoplàstics a Barcelona, hem adquirit experiència a sectors tan variats com l'automobilístic, material elèctric, electrònica de consum, joguines i parament de la llar.\nEl nostre taller té la infraestructura necessària per afrontar qualsevol projecte de fabricació de motlles per injecció de termoplàstics. Apostem per uns estrictes terminis de lliurament i oferim sempre la més alta qualitat. Amb una avançada tecnologia composta per centres de mecanitzat CNC, erosió CNC i sistemes EROWA, assegurem la precisió més gran i una notable reducció de costos.


Mor l'històric exboxejador Perico Fernández - Diari de Girona\nMor l'històric exboxejador Perico Fernández\nEl 21 de setembre de 1974, a Roma, Perico Fernández es va proclamar campió del món del pes superlleuger però la seva vida va estar plena d'alts i baixos i, en els últims anys, vivia en un pis tutelat després de passar per la indigència\nsaragossa | efe/ddg 12.11.2016 | 00:00\n'excampió mundial de boxa Perico Fernández va morir ahir als 64 anys, afectat d'Alzheimer i diabetis, al centre neuropsiquiàtric Nuestra Señora del Carmen de Garrapinillos (Saragossa), on estava hospitalitzat. Pedro Fernández Castillejos, boxejador, conegut per Perico Fernández, va ser campió del món del pes superlleuger el 1974.\nFins a la seva primera retirada del pugilisme va fer mig centenar de combats, Fernández en va guanyar trenta-tres, va fer 11 combats nuls, en va perdre cinc i va ser desqualificat en un altre juntament amb el seu rival Dum Dum Pacheco. El 21 de setembre de 1974, a Roma, Perico Fernández es va proclamar campió del món del pes superlleuger en vèncer per punts el japonès Furuyama, títol que va perdre en la seva primera defensa al juliol de l'any següent, a Bangkok, davant el desconegut tailandès Saensak Muangsurin, que el va tornar a derrotar a Madrid, el 17 de juny de 1977, amb el títol mundial en joc.\nDurant el temps en què va tenir el títol mundial, va guanyar l'europeu de pes lleuger al juliol de 1976 en derrotar Fernand Roelands, i que va retenir al novembre davant Giancarlo Usai. El 1978 i 1980, Fernández va lluitar en dues ocasions pel títol europeu, però el va perdre davant Jim Watt (lleuger) i Jo Kimpuani (superlleuger).\nL'advocat José Antonio Visús, que va organitzar el 2012 un homenatge per ajudar Perico, que vivia en la indigència, va assenyalat ahir que l'exboxejador era «un fenomen» i que encara que tenia un «caràcter difícil» era «molt afectuós» amb el seu amics. «Era una persona a qui agafaves afecte malgrat el seu caràcter, es feia estimar», va destacar. «Era un geni», va assenyalar Visús, que va explicarque amb la gala es van aconse?guir els recursos suficients perquè visqués en un pis en condicions i tingués cobertes totes les necessitats. Fins llavors l'exboxejador dormia en una de les habitacions d'un club de contactes quan les prostitutes finalitzaven la seva jornada laboral, gràcies al fet que la persona que regentava el club li permetia pernoctar-hi: «Durant uns mesos va estar vivint assistit fins que hi va haver un moment en què es va deteriorar la seva salut per problemes d'Alzheimer i diabetis. No podia viure al pis i va passar a estar tutelat en un centre». Per a José Antonio Visús la millor de les incomptables anècdotes que va generar Perico va ser quan el general Franco el va rebre després d'obtenir el títol mundial. En una relliscada, el dictador el va felicitar pel Campionat d'Espanya aconseguit, al que Perico va respondre amb molta ironia que també li felicitava per ser capità. Quan van treure a Franco del seu error i va rectificar dient-li que el felicitava per ser campió del món, el boxejador va tornar a felicitar-lo, aquesta vegada per ser capità general.


Carles Alcoy i la llegenda del Sant Bevedor adaptada a la Mollerussa dels 50 clou el ‘Lletres i Vins’ de la biblioteca\nLa música, la poesia i la història, ingredients del cicle que prepara una activitat fora de calendari al Castell del Remei per al 31 de maig\nLa Biblioteca Comarcal Jaume Vila ha conclòs aquest dijous al vespre el cicle Lletres i Vins dins el projecte Biblioteques amb DO, nascut amb l’objectiu d’abordar la cultura del vi des d’altres vessants. En aquest cas, el punt i final l’han posat Les històries del vi i del beure, arribades amb Carles Alcoy, qui ha narrat una particular adaptació de la Llegenda del Sant Bevedor, de Joseph Roth. I és que amb la col·laboració de la ciutadania s’ha passejat per la vida de la Mollerussa dels 50 amb els seus bars i espais de reunió i tertúlia per explicar-la. Tot acompanyat amb un tast de Colors negre, de Cérvoles Celler.\nAquesta ha estat la darrera activitat del cicle que, per a la denominació d’origen Costers del Segre, es fa cada any al febrer. Tot i amb això, l’organització, a càrrec de la biblioteca i del celler Castell del Remei, ja prepara, fora de calendari, una altra activitat per al 31 de maig que es farà en les instal·lacions de l’antiga colònia agrícola i on la descoberta del patrimoni hi tindrà també protagonisme.\nEt tret de sortida del cicle va ser el passat 14 de febrer amb la poesia de set autors lleidatans com són Josep Vallverdú, Eduard Batlle, Anton Not, Joan Rovira, Josep M. Sala-Valdaura, Jaume Suau i Àlex Susanna, una poesia compilada en el llibre editat amb motiu del primer Aplec literari al Castell del Remei que es va fer al 2017 i que va anar acompanyada del Gotim Bru que produeix aquest mateix celler. Les altres dues activitats programades en el cicle han estat un concert de petit format amb música d’arrel catalana a càrrec de Corrandes són corrandes, qui va acostar la cultura del vi tot i fent una degustació de Cara Nord Negre i la història d’Els Girona, la gran burgesia catalana del segle XIX, a càrrec de la historiadora Lluïsa Pla i amb un tast de Vilosell del Celler Tomàs Cusiné.


Només 15 carrers de Rubí estan dedicats a dones - Diari de Rubí\nNomés 15 carrers de Rubí estan dedicats a dones\n«Incorporar un gos als assajos de teatre ha estat una experiència innovadora i molt interessant»\nRubí dedica molts dels seus carrers, com altres ciutats catalanes, a homenatjar figures destacades de les lletres: tal és el cas de Pau Casals, Jacint Verdaguer, Pompeu Fabra o Joan Maragall. Aquests són els quatre noms amb més carrers dedicats a Catalunya, segons un estudi de l’Institut Cartogràfic de Catalunya. L’estudi també indica que per trobar la primera dona de la llista cal baixar fins a la posició 38, on figura Mercè Rodoreda. L’escriptora barcelonina és una de les poques dones que té un carrer a Rubí al seu nom.\nSegons les dades del Portal de Transparència, dels centenars de carrers, places, avingudes i passatges de Rubí, 197 estan dedicats a homes i només 15 a dones, entre les quals destaquen figures com Lola Anglada, Rigoberta Menchú, Montserrat Roig o Frederica Montseny.\nEn canvi, la llista de carrers dedicada a homes és interminable i té algunes curiositats. Rubí dedica un carrer al papa Joan Pau II i un altre al dalai-lama Tenzin Giatso. Tres carrers estan dedicats a militars destacats per les seves accions bèl·liques (Espoz y Mina, Méndez Núñez i General Castaños). I fins a cinc carrers estan dedicats a dirigents polítics estrangers: ?»scar Arias (Costa Rica), Anwar al-Sadat (Egipte), Menahem Begin (Israel), Willy Brandt (RFA) i Salvador Allende (Xile), a més del supervivent dels camps nazis Elie Wiesel.\nPersones vinculades amb Rubí\nPel que fa a rubinencs o persones relacionades amb Rubí, trobem 28 referències, entre els quals hi ha una única dona, l’actriu Cati Curet. En aquest aspecte, destaca Estanislau Figueras, que va arribar a ser president de la I República, l’escriptor i periodista Josep Ferrer i Domingo, el metge Maximí Fornés, els pintors Miquel Gomita i Jaume Pla i Pallejà, el músic Josep Sentís o l’empresari Narcís Menard.\nA finals del 2016, el Ple de l’Ajuntament va decidir crear una Comissió del Nomenclàtor per revisar els noms dels carrers i places i fer propostes, però de moment encara no ha sorgit cap proposta concreta.


Carles Jiménez | Perito y consultor de arte\nCarles Jiménez Jorquera, amb prop de trenta anys d’activitat professional dedicada a la promoció de l’art modern i contemporani, va iniciar la seva carrera a Nova York, on estudià gestió cultural sota la direcció d’Alvin H. Reiss, pioner en aquest camp, i organitzà diverses exposicions d’artistes espanyols.\nCompromès amb el col·leccionisme des de la convicció que l’art és font de plaer, enriquiment personal i distinció, té àmplia experiència en la gestió i intermediació d’obres d’art.\nHa col·laborat en diferents assaigs sobre art modern i contemporani i publica regularment.\nImparteix conferències i cursos sobre art.\nOrganitza i comissaria exposicions.\nEstà especialitzat en art modern i contemporani espanyol i internacional (segles XX i XXI).\nCom a pèrit i tasador d’art i antiguitats col·labora amb diverses companyies d’assegurances, notaris, advocats, particulars, etc.\n“L’art fa visible l’invisible”


NUUWAÏ UG: Qui m’ha fet la roba? Slow Nature®\nNUUWAÏ UG: Qui m’ha fet la roba?\nDes del principi, NUUWAÏ UG sabia que no només era important per a ells fabricar bosses de mà veganes, sinó que també s’havien de produir en condicions ètiques.\n"CUIR DE POMA" (PEL DE POMA)\nNUUWAÏ UGAPPLESKIN està fabricat a Itàlia i està certificat Ökotex-100. Consisteix en un 50% de residus de poma, que s’acumulen durant la producció de suc de poma i altres productes de poma.\nEl material base de NUUWAÏ UG AppleSkin consisteix en restes de la indústria de la poma que s’assequen i es molen fins a obtenir una pols de poma molt fina. AppleSkin té la certificació Öko-Tex Standard 100.\nEl revestiment de NUUWAÏ UGLes bosses estan formades per ampolles de plàstic 100% reciclades i xarxes de pescar, que es pescen fora dels oceans com a part del Fundació ECOALFProjecte "Upcycling the Ocean".\nCada any, 8 milions de tones de residus acaben als oceans. Les tres quartes parts d’aquests residus consisteixen en plàstic que majoritàriament entra als mars a través dels rius. Això passa especialment als països on la recollida de residus no té èxit. "Upcycling the Ocean" recull els residus plàstics, els neteja i els transforma en petits flocs de plàstic. En el procés posterior, els flocs es filen en fibres de polièster. A partir del fil guanyat es produeixen roba, accessoris i també el folre de les nostres bosses.\nPRODUCCIÓ EN CONDICIONS ÈTIQUES\nNUUWAÏ UGLes bosses es fabriquen en una producció familiar a prop de Nova Delhi, a l'Índia.\nLa producció de NUUWAÏ UG a l'Índia és de gestió familiar a la tercera generació i posa un gran èmfasi en condicions de treball justes i segures. L’edifici, on es troba la producció, es va construir recentment fa 2 anys i té totes les precaucions de seguretat necessàries, com ara vies d’escapament senyalitzades, sortides d’emergència, alarmes contra incendis, extintors, roba de protecció per als treballadors. Tots els treballadors reben un salari just i alguns d’ells porten més de 20 anys a l’empresa. A més, la seva producció està certificada per SMETA 6.0, que garanteix els estàndards socials i exclou el treball infantil, el treball forçat i la discriminació i garanteix l’horari laboral regular. L’equip de NUUWAÏ UG visita regularment les instal·lacions de fabricació.\nDescobriu la darrera col·lecció de NUUWAÏ UG


Resum 2015 | biberorock\nEls dies 3, 4, 5, 6 i 7 d’agost de 2015 es va fer la cinquena edició del Biberó Rock Festival. Aquest és un festival únic d’espectacles per a nens, nenes i famíilies en el que es pot gaudir de música, contes, titelles, màgia i d’altres disciplines artístiques. També es van programar tallers específics per nadons i famílies.\nEl Biberó Rock es dugué a terme en les instal·lacions de la Casa de Col·lònies Can Joval (Clariana de Cardener, Solsonès). Això permeté a les families allotjar-se a les habitacions de la mateixa casa, gaudir dels àpats, les instal·lacions i, evidententment, dels espectacles.\nEl festival va oferir un bon ambient per gaudir d’uns dies de vacances tranquil.les amb activitats i un intercanvi artístic entre els assistents. Es confeccionà un programa d’actuacions, dirigides tant als infants com als joves i famílies, amb tallers, actuacions a l’aire lliure, actuacions en espais tancats, al bosc o a la piscina.\nJaume Barri, Juanan, Pessic de Circ, l’Ós Mandrós, Perot, Carles Cuberes, Carles Belda, Oriol Barri, els Gegants del Tròs, De Paper, Pea Green Boat, Antonio el Remendao, Roger Canals, Gemma Baños, Alma i la Mar de Contes, Mag Pere, Tyto Alba i Rah-mon Roma\nEn aquesta edició es va seguir apostant també per l’espai d’actuacions nocturnes pensat per a fer passar una bona estona als adults mentre els més petits ja dormen. El festival comptà també amb un espai de circ permanent i s'oferiren també activitats exclusives per a nadons i infants fins a tres anys.\nAgenda d'espectacles 2015\nDurant tot el festival hi haurà un espai permanent de circ a càrrec de Pessic de Circ, un espai de "bibliomòbil" i cada vespre... contes a la vora del llit\nJ: activitat per a joves\n0-3: activitat dirigida a nadons i infants fins a tres anys\nA: activitat per a adults\n10:00 Música per nadons amb la Gemma Baños (0-3)\nIoga per famílies\nTaller de màgia amb l'Ós Mandrós (J)\n16:00 Perot Contacontes\n18:30 "L'Oriolada" (animació infantil)\n21:30 "El bosc enc@ntat" amb en Carles Cuberes\n23:00 Concert amb Oriol Barri (A)\n24:00 Concert amb Carles Belda (A)\n10:30 Cercavila amb els Gegants del Tros\n11:00 Espectacle de cloenda d'animació i escuma amb en Rah-mon Roma\n10:00 Massatge per nadons amb la Carmina Folch\n16:00 "Dins la panxa del Llop" amb De Paper\n19:00 "L'eruga Voladora" amb Pea Green Boat\n21:00 "80's Party"\n23:00 Antonio el Remendao (A)\n18:30 Inauguració amb en Jaume Barri\n21:30 "Oriol Foll Tribute" amb Roger Canals i altres artistes i músics convidats\n23:00 Juanan contacontes (A)\n10:00 "Els tres ossos" amb l'Ós Mandrós\nTaller de gegants amb els Gegants del Tros\n16:00 "Contes d'aquí, d'allà i de més enllà" amb Alma i la Mar de Contes\n18:30 Espectacle de màgia amb el Mag Pere\n21:30 Tv Biberó i Disco Jove amb DJ Guineueta\n23:00 Concert amb Tyto Alba (A)\nÀpats: Esmorzar a les 9:00, dinar a les 13:00 i sopar a les 20:00\nBoles, maces, anelles, diábolos, xanques, equilibris, trapezi, teles... Tot un món per descobrir! A càrrec de la companyia pessic de circ podrem gaudir cada dia, petits i grans, d'aquest espai tan especial.\nLa Gemma és musicoterapeuta especialitzada en embaràs i part musical. En aquesta ocasió ens oferirà un taller musical exquisit adreçat als més petits (de 0 a 3 anys) i els seus pares i mares. Una experiència de sensibilitat, creativitat i afectivitat que no us podeu perdre!\nConcert amb Carles Belda\nEn Carles Belda és un referent de l'acordió diatònic als Països Catalans. Ha format part de grups com Pomada, Blat Segat o Mesclat. Al Biberó podrem gaudir del seu recent projecte "24 Rumbes per Diatònic"\nEspectacle inaugural amb en Jaume Barri\nArrenquem el festival de la mà d'un dels referents de l'animació a casa nostra amb un espectacle d’animació per a tothom i ple de sorpreses. Un inici ideal per xalar de valent petits i grans des del primer minut del festival.\nContes per adults amb en Juanan\nEscoltar a aquest gran narrador és tota una experiència que no deixa indiferent a ningú. Tot un mestre de l'art de la narració per adults, que ens farà passar una vetllada molt i molt especial.\nTaller de màgia amb L'Ós mandrós\nEn aquesta ocasió l’Ursus ens oferirà un taller d'iniciació a la màgia dirigit als joves. Una nova proposta que pretén apropar-los a aquest món tan apassionant.\n"L'Oriolada" amb varis animadors\nL'Oriol Canals va somniar amb el Biberó Rock Festival. I al llarg dels darrers cin canys va convidar molta gent a participar d'aquest somni fet realitat. A través de la seva música, les seves cançons i les seves danses, petits i grans ens hi retrobarem. I ho farem tal com a ell li agradava: des de la festa, la disbauxa i l'alegria.\nEn Carles ens farà passar una vetllada ben especial enmmig del bosc i sota la llum de les estrelles a través de contes i cançons que ens apropen a diferents elements de la nit. Una proposta màgica per a petits i grans.\nTal com ell diu, en Perot explica contes per escoltar, per sentir, per gaudir i per estimar. Tot un mestre de la narració que ens poratrà fins al seu món màgic i ple de sorpreses.\nMassatge per nadons amb Carmina Folch\nDe la mà de la Carmina Folch farem un petit tastet d'aquesta tècnica tan especial que ens permet estrènyer els vincles sensibles, emocionals i afectius amb el nostre nadó, ens ajuda a conèixer les seves necessitats i afavoreix el seu desenvolupament.\n"Dins la panxa del llop" amb De Paper\n"L'eruga voladora" amb Pea Green Boat\nEn una parada de fruita i verdura del mercat, la verdulera, mentre prepara el gènere, descobreix un intrús entre les cols: una eruga afamada que vol aprendre a volar. Per més que ho intenti no ho aconseguirà... O potser sí? Un espectacle de titelles de taula fetes amb mitjons i amigurumi\nSessió de contes 0-3 amb L'Ós mandrós\nContes amb ninos de peluix a càrrec de l’Ós Mandrós, dirigits especialment als infants més petits i les seves famílies.\n"Contes d'aquí, d'allà i de més enllà" amb Alma i la Mar de Contes\nL'Alma fa anys que volta amb le seves històries, convidant a petits i grans a entrar en el seu món màgic i imaginatiu. En aquesta ocasió ens farà descobrir tres contes, arribats de diferents parts del món: "El nen que no tenia sort", "Pisculitus i la rata de biblioteca" i "Les bèsties vergonyoses".\nDe la mà d'en Pere Rafart, mag i il·lusionista, ens endinsarem en l'apassionant món de la màgia. Un espectacle sorprenent i potser increïble per a totes les edats.\nConcert amb Tyto Alba\nAquest grup format per Jaume Ibars (animador i ex cantant de Rauxa), la Meri (cantant de Costo Rico), en Chucho Díaz (cantautor colombo-català, poeta, lipdubber), el Gerard Cantero (baixista amb Venancio, AlQuadrat..) i en Bernat Torres (percussió-bateria amb Venancio, Coetus...) es defineix com un quintet de rapinyaires nocturnes que amb fam voraç esperen el seu moment quan cau el sol per empendre el vol i devorar les seves preses. Us ho perdreu?\nCercavila amb els Gegants del tros\nCercavila popular a càrrec dels Gegants del Tròs, amb gegants, capgrossos, bèsties, música i animació\n"Fes-te escuma" amb en Rah-mon Roma (espectacle de cloenda)\nEn Rah-mon ja fa més de trenta anys que volta pels escenaris. No podia haver-hi ningú millor per oferir-nos un fi de festa sonat! Amb música, animació i escuma, molta escuma!!\n"Oriol Foll Tribute" amb varis artistes\nL'Oriol ens va fer gaudir també des de la seva faceta de cantautor (tal com ell mateix es definia) lúdic-social-cultural-reivindicatiu-català- escatològic-actiu. Sota la direcció d'en Roger Canals i amb l'acompanyament i l'energia d'una colla de músics i d'artistes de luxe ens endinsarem en les seves cançons i el seu món.\nOriol Barri ens presentarà "Nosaltres", el seu recent disc publicat el 2015. El cantautor barceloní proposa un recorregut musical a partir de vivències personals i que té moltes referències musicals, que parteixen de la cançó d'autor i del folk, però on apareixen altres aromes com les del pop o la rumba.


Fa temps, en 2003, vaig escriurer sobre l’académica Marisol González Felip y sa tirria contra “ignorants” blavers (en Internet insertaren l’artícul, ¡gracies!, en simpátiques errates; aixina, “abaechets” y “Nules” aparegueren com “abaechats” y “Nulas”). Bellea boteresca de la 3ª etat, la Marisol valenciana no ballá sevillanes en el posturetes Gades ni cantá junt a Palito Ortega. L'únic "palito" que tingué prop era el regalís d'un amic desaparegut en l'espill del temps. Desinqueta, en cosquerelles del recort y ploricant, recorda el puromoro (aixina li díem, de chiquets, al castellá "regalicia") del chicón: "Te marchaste / con regaliz y...". Sinse que la nostalgia l'afonara en la codolla de la murria, Marisol tragué forçes de flaquea y es dedicá a compóndrer ripios en castellà y catalá. Per motius extrallingüístics y contra naturalea en una valenciana, el valenciá no ix en la prosa y vers d'esta dona encarabasiná en Góngora, Espriu y el machongo del regalís. Les estrofes marisoleres son calfananos equivalents a les puseres películes d'Alfredo Landa, sempre en 1ª pers. y plenes de sugerencies sexuals a umplir per la llibido del llector: "deseo encontrarte... en el vestíbulo del cine y saborear el almíbar de tus ojos en el paquete... deseo encontrarte entre mis sábanas y que tu aliento las empape; y beberme a sorbos tiernos tus...". L’ardent Marisol du pebreres en lo cervell: "aquesta passió que em cou...".


Clam de familiars de presos: “Es poden fer concerts però no podem abraçar la parella reclusa” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nInterior va anunciar a mitjan juny que aquest juliol es recuperarien els vis-a-vis encara que amb mesures i condicions, però de moment no s’acaba de desencallar la qüestió davant les queixes, també, d’alguns advocats\n16/07/2021 (22:19 CET)\nEls familiars de presos escolten que es fan estudis per reobrir amb normalitat l’oci nocturn o què a Soldeu es fan concerts per a quatre-mil persones. “Però jo fa deu mesos que no puc abraçar la meva parella privada de llibertat.” Interior va anunciar a mitjan juny que aquest juliol es recuperarien al centre penitenciari els contactes vis-a-vis encara que amb mesures i condicions, però de moment no s’acaba de desencallar la qüestió davant les queixes de familiars d’interns i d’alguns dels advocats que els defensen.\nLa frase de l’abraçada és d’una persona en concret, que té des de fa un any i mig empresonat el seu company per una qüestió relacionada indirectament amb un tema de droga. L’estiu passat es van relaxar les mesures i va poder veure la parella sense limitacions físiques. Acudir a veure qualssevol familiar a través d’un vidre s’acaba fent molt dur. I fa molt temps que dura. Aquells que tenen ganes o necessitat de tenir un contacte més íntim treuen foc pels queixals.\nÉs el cas d’alguns dels consultats, als quals els responsables judicials i penitenciaris els van donant llargues sense aclarir-los res. Que ja se’ls avisarà quan hi hagi canvis. La idea era permetre el vis-a-vis aquest juliol perquè tots els presos havien d’estar immunitzats. Cert, també, que el visitant s’hauria de fer un test d’antígens que donés negatiu molt poques hores abans d’acudir al centre penitenciari. De moment no tenen notícies. Els consultats asseguren que als interns tampoc no els han explicat res.\nD’advocats, alguns han mostrat el seu malestar i segons fonts d’Interior, alguna queixa formal també hi és. Però els propis familiars consultats reconeixen que en aquest sentit, no sempre tenen ajuda. Molts dels reclusos els familiars dels quals voldrien poder-los abraçar s’han de refiar de lletrats d’ofici. I les seves prestacions no sempre són les més acurades. Fonamentalment, almenys d’entrada, perquè tenen tanta clientela de la mateixa naturalesa que no tenen temps de cuidar-se’n prou.


Centpeus: Bona i mala llet\nPublicat per Dan a 07:32\nS'està fent una campanya solidària per recollir sabó, xampú i gel per als campaments de refugiats del Sàhara. Hi estic d'acord i hi col·laboro, tant per la situació del poble sahrauí com per la importància de la higiene per tenir una certa qualitat de vida i evitar un munt de problemes de salut.\nPerò no puc evitar pensar que poc es podran dutxar, emmig d'un desert on l'escassa aigua que hi ha és bàsicament per beure.\nÉs com quan es fan campanyes de recollides de medicaments que encara es poden fer servir. Nosaltres buidem la farmaciola, però els que recullen n'acaben descartant la major part. Si no són caducats, resulta que no serveixen per res. Us imagineu? Medicaments contra l'excés de colesterol per enviar a llocs on es passa gana?\nUn suggeriment per a algun possible text: no s'ha inventat o es pot inventar alguna mena de sistema d'higiene que no requereixi aigua, o en necessiti molt poca? Com s'ho fan a l'estació espacial internacional o als transbordadors?\nPotser el problema també està en què mesurem les necessitats d'higiene segons els paràmetres occidentals actuals. També podria sortir un tema d'aquí.\nUn exemple ben clar de què, a vegades, canvien tan ràpid el nostre entorn i les nostres costums que fins i tot el nostre cos té problemes per adaptar-se.\nja faria la precisió que, fins on jo sé, no és que perdéssim la capacitat de sintetitzar l'enzim lactasa en els adults abans de l'agricultura, sinó que com tots els mamífers el normal era deixar de produir-lo. El canvi ve quan, com bé dius, amb la neolotització, esdevé un avantatge evolutiu en aquelles poblacions ramaderes (i aquest és el motiu pel qual hi ha diferències tan grans en la proporció d'intolerats a la lactosa en les diferents poblacions)\nToni gallardo. Les campanyes aquestes sempre em creen un sentiment contraposat. Vols ajudar, faries el que fos per ajudar, però relament ajudem? Moltes vegades si (no es pot ser negatiu per defecte) però altres...\nPrenc nota del tema :D\ncarquinyol. Des d'un punt de vista de l'evolució, el cas dels humans es explosiu. No es estrany que ens costi adaptar-nos als canvis que nosaltres mateixos causem!\nanna. Caram. El que dius és exactament el que volia dir. Apuntada la precisió!\nLlavors, la resta de mamífers perden la capacitat de sintetitzar lactasa?\n... a un gat adult no li senta bé un bol de llet?\nNo hi havia parat a pensar..\nPer a mi l'explicació és correcta. Entenc que en condicions normals hi hauria una adaptació a la necessitat, vull dir que en el supòsit que només es pugués alimentar amb llet l'organisme fabricaria la lactasa necessària. Com dius, a l'entrar nous aliments minva la producció de lactasa ja que no és tant necessària. Apart els casos no normals d'incapacitat congènita de fabricar-la.\nQue consti que en això de la solidaritat jo sóc el màxim de positiu. He participat en moltes mogudes solidàries i al final penso que és millor que la gent aporti el que pugui o vulgui, encara que calgui triar i descartar.\nEncara que cert ajut pugui fer nosa, si més no s'han despertat sentiments més o menys positius.\nAls que critiquen les campanyes solidàries més mediàtiques, amb l'argument raonable que fan creure a la gent que ajudant un cop l'any ja n'hi ha prou, sempre els contesto el mateix: al final, a la guerra s'hi ha d'anar amb tot el que es té a mà.\nNo ho faig més llarg, ja que el tema original és ben diferent.\ni de quina manera es pot saber si a t'afecte positivament o negativament a tu mateix?\nSants. Ostres, la veritat es que ni idea de com van els nivells de lacatasa en gats.\nSemmelweiss. També es pot perdre la síntesi de lactasa per malalties i infeccions.\ntoni gallardo. No es quéstió de criticar les campanyes d'ajuda. Únicament cal exigir que es facin ben fetes.\nulisses. Hi ha probes clíniques per veure-ho. Però has de notar que la llet et senta malament. Si quan veus llet vomites o tens diarrea o coses així en els cassos greus. I que no t'acaba de sentar bé en els lleus. En el dubte, Al metge!.\nDan, em sap greu parlar altre cop de casos particulars acientífics enlloc d'estadístiques abstractes ben fonamentades (i ben pagades pels laboratoris farmacèutics corresponents). ;-)\nBé, el que deia, ma mare té intolerància a la lactosa des de petita. Mai ha pogut prendre ni un iogurt, ni un gelat, ni ja diguem mantega o formatge. De cara a la pregunta de l'Ulisses, és ben fàcil. Amb una intolerància com la de ma mare, si prens xocolata amb llet o crema de carbassó vomites fins la primera papilla. El problema és que a la Barcelona de 1950 això no es coneixia i creien que ho feia expressament. Imagina't el panorama. Una mica com el meu pare, esquerrà, a qui li lligaven la mà per obligar-lo a usar la dreta... Buf!\nSort que en algun moment la Ciència va descobrir la intolerància a la lactosa i la gent com ma mare van passar de ser "nenes consentides" a "persones amb intolerància a la lactosa". Tot arriba.\nMartí cabré. Mestres! Que totes les aportacions són benvingudes! :D\nEl que va passar amb la teva mare va ser molt habitual. En aquells temps la llet es considerava el millor aliment possible, per tant, no podia ser dolenta en cap cas. I això va ser una putada per molts afectats d'intolerància.\nefectivament el gats, com la resta de mamífers excepte els humans, no poden prendre llet d'adults (com a mínim no l'absorbeixen, és absurd donar llet a un gat). Hauran d'esperar a fer la seva pròpia revolució neolítica ;)\nok, anna, mira qué curiós!