Els meus llibres i altres dèries: L’ISLAM (4): FILOSOFIA, PENSAMENT I CIÈNCIA\nLògicament i ja des dels seus inicis, el marc religiós islàmic impregna totes les manifestacions culturals i del pensament de la societat. Tot està connotat pel fet alcorànic.\nEn aquest sentit, per una banda, podem trobar elements de desenvolupament de pensament científic només per a resoldre les necessitats dels creients. Un parell d’exemples els podem trobar en el primitiu desenvolupament de l’astronomia islàmica i en la invenció de la trigonometria.\nAixí, pel que fa als orígens de l’astronomia islàmica, podem fixar els seus orígens en la necessitat de concretar els moments inicials i finals de les hores de pregària –que estan relacionats amb fenòmens astronòmics com l’alba, sortida del sol, pas pel migdia, capvespre, arribada de la nit astronòmica, ...fenòmens que canvien diàriament-, o en la determinació de l’inici o final dels mesos del calendari musulmà, els quals requereixen un seguit d’observacions, seguiment, i creació d’eines de mesura del temps. Per tant, no és d’estranyar l’aparició d’observatoris astronòmics per tot arreu de l’imperi islàmic i el gran llegat de taules i calendaris astronòmics (alguns dels quals són molt similars als nostres “calendari del pagès”) o de la institució d'astrònom oficial, sovint vinculat a un gran complex religiós. En aquí, doncs, hem de destacar la figura d’Omar Khayyam (1048-1131). A Occident és conegut pels seus famosos quartets (“robai”), en què canta el vi i altres plaers mundans (si aquests plaers són físics i reals o són una metàfora és tema de discussions acadèmiques), però a Orient és conegut, a més de poeta, pel seu vessant filosòfic i científic, en què destaca el seu coneixement astronòmic: va col·laborar en la reforma del calendari persa, un calendari que d'altra banda força més exacte que el sorgit de la reforma gregoriana del segle XVI.\nEn el cas del desenvolupament de la trigonometria cal cercar els seus orígens en la necessitat de fixar l’alquibla (orientació de la pregària en direcció a la Meca). Establir la correcta orientació d’un punt respecte de la Meca provocà un seguit de problemes matemàtics que no trobà solució fins a l’aparició de l’àlgebra, desenvolupada pel matemàtic, astrònom i geògraf persa Al-Khwarazmí (del nom del qual provenen els substantius “algoritme” i “guarisme”, alhora que del títol de la seva obra deriva el terme “àlgebra”). De fet, algunes de les grans mesquites del món com la mesquita de Còrdova, o la primitiva mesquita d’al-Azhar del Caire o la primera mesquita Kutubia de Marràqueix no estan orientades exactament cap a la Meca, o fins i tot mostren una clara desviació.\nPer altra banda, però, les necessitats religioses no són obstacle perquè molts científics trobin també interès en el coneixement o la ciència “per se”. De fet, cal recordar que, per a un musulmà, l’Alcorà convida a conèixer i saber. Així, en els seus inicis, la ciència i el saber musulmans són eminentment pràctics i estan al servei de les necessitats culturals. I, fonamentalment, beuen de les tradicions astronòmiques de babilonis i grecs.\nAlgunes característiques de la filosofia islàmica\nDe forma similar a determinades disciplines científiques, la filosofia islàmica (“falsafa”) s’inscriu a la vegada tant en la filosofia grega (d’on prové justament el terme “falsafa” i el terme “failassuf” emprat per anomenar la disciplina i els qui la practicaven) i en la revelació islàmica, i de vegades en la tradició intel·lectual xiïta. La tradició grega, de la qual aquesta falsafa és continuació, és aquella dels comentadors d’Aristòtil com Alexandre d’Afrodísia o de filòsofs neoplatònics com Plotí. Conservada en grec o traduïda en siríac en centres de Síria i Palestina, aquesta producció filosòfica començarà a ésser traduïda a l’àrab a partir del segle IX d. C. per a crear la tradició filosòfica islàmica, escrita majoritàriament en llengua àrab, si bé gran part dels pensadors eren d’origen persa (i van escriure alguna de les seves obres també en aquesta llengua).\nEl principal objecte del pensament filosòfic clàssic a l’islam és molt similar a la de la filosofia medieval cristiana: la relació entre raó i fe i la possibilitat de l’existència d’una ciutat ideal, d’un sistema d’organització humana ideal, basada no tan sols en l’aplicació de les normes de la xara sinó construïda sobre una base purament racional.\nEls filòsofs són incontestablement musulmans i inscrivien els seus interrogants en el marc ideològic i les referències religioses i culturals de l’islam. Encara més, molts filòsofs van influir en certa manera en el desenvolupament religiós, tant algunes tendències xiïtes com en corrents místics. La filosofia islàmica però, es troba en tensió entre dos pols, ja que d’una banda alimenta corrents xiïtes, el sufisme i també en determinats punts la teologia islàmica (“kalam”) i d’altra els filòsofs trobaran de vegades l’oposició de l'ortodòxia.\nLa filosofia clàssica islàmica, doncs, ha de lluitar per fer-se un lloc entre la jurisprudència i els ulemes d’una banda i els místics sufís per una altra. Tots tres (jurisprudència, sufisme i filosofia) tenen un mateix objecte, que és Déu. Totes tres són definides com a vies per a arribar a la salvació.\nPeríodes d’esplendor del pensament i la ciència islàmica\nEl pensament i la ciència islàmica tingué dos grans períodes d’esplendor. El primer d’ells, a Orient, entre els segles IX i X, i el segon, a Al-Andalus, en el segle XI.\nA Orient, el primer gran nom de la filosofia islàmica és Al-Kindí (801-873) , anomenat “el filòsof dels àrabs”. Obert a la saviesa hel·lenística, utilitzà de forma eclèctica totes les ciències, des de l’astronomia, les matemàtiques (va escriure un tractat sobre els números indis -els que anomenem números “àrabs”- que va ésser fonamental per la seva acceptació i difusió per Orient Mitjà i per Europa), la física i la metafísica. Al-Kindí no trobà cap contradicció entre el coneixement merament humà a través de la raó i el coneixement basat en una experiència religiosa. Per contra, per a ell, la filosofia serveix per a comprendre i confirmar la revelació alcorànica.\nAl-Farabí (872-950), conegut a l’Edat Mitjana com a Alfarabius o Avennasar, és un dels grans noms de la filosofia islàmica, i és tingut –juntament amb Ibn Ruixd- com una de les majors autoritats filosòfiques. Al-Farabí intentà crear un sistema de pensament que li permetés reconciliar filosofia i revelació. Al-Farabí fou també el primer gran pensador islàmic preocupat per l’elaboració d’un tractat sobre la ciutat ideal, és a dir sobre la política, una qüestió que semblava deixada en mans de la jurisprudència clàssica, que establia la societat ideal com aquella en què acomplia les normes i disposicions de la Xaria.\nTot amb tot, la filosofia islàmica a Orient arriba al seu cim amb el deixeble persa d’Al-Farabí, Abu- Alí Ibn Sina (conegut també amb el nom llatí d’Avicenna, 980-1037). Ibn Sina fou famós també per les seves obres mèdiques, fins al punt que ha estat anomenat el “metge àrab”. Però al món islàmic actual és reconegut sobretot per la seva filosofia. Ibn Sina és el primer filòsof islàmic que elabora un sistema coherent de les ciències humanes. La seva és la síntesis de la metafísica aristotèlica i neoplatònica que més influència tindrà en filòsofs posteriors. Elaborà la doctrina de la diferència entre “ésser” i “existència” en cada ens concret. Ésser i existència només coincidiran en Déu, i només a partir de Déu com a ésser que existeix podrà ser explicada la cadena de totes els ens del món.\nD’altra banda, la creença en Déu és el primer pas en l’ascens de l’ànima vers l’ésser primer. És doncs un acte de coneixement, veritat, bondat i amor, tot en u, una experiència de coneixement molt similar a la del sufisme. Per tant Ibn Sina pretén harmonitzar filosofia i religió a través d’una mística d’arrel filosòfica. Però aquest intent toparà amb la interpretació ortodoxa, ja que per a aquest ascens, Ibn Sina defensa la lectura de passatges alcorànics com al·legoria de veritats perceptibles de manera filosòfica, sense necessitat d’un acte de revelació.\nL’intent harmonitzador i al·legòric d’Ibn Sina provocarà la reacció del pensament teològic clàssic (“kalam”) per part de la figura i l’obra d’Al-Ghazalí. La crítica d’Al-Ghazalí contra els filòsofs -i en realitat contra l’obra d’Ibn Sina-, serà continuada per crítics encara més radicals, com Ibn Taymiyya. D’aquesta manera el pensament d’Ibn Sina, i per extensió el pensament filosòfic, va ésser anorreat de l’àmbit cultural oriental sunnita.\nEl segon període d’esplendor de la ciència i el pensament islàmic es produeix a Al-Andalus, durant el segle XII, quan la reflexió racional ja ha minvat a Orient. Els temes són els mateixos que els de la filosofia oriental, és a dir, la relació entre fe i raó i la política (“politeia”, en sentit filosòfic, és a dir, la cerca de la ciutat i societat ideal). Però, com les obres, teories i polèmiques filosòfiques dels autors orientals eren rebudes amb una mica més de retard en l’occident islàmic, als temes clàssics de la filosofia oriental s’afegeix la defensa del rol del filòsof i de la filosofia com a exercici intel·lectual independent. Dels autors andalusins podem destacar tres noms: Ibn Bajja (Avempace), Ibn Tufail (Abentofail) i Ibn Ruixd (Averrois).\nIbn Bajja (transcrit també de vegades com Ibn Bayya i conegut també a les fonts llatines com a Avempace; 1080-1139), és el primer filòsof andalusí pròpiament dit, si bé mostra gran influència del sufisme. Ibn Bajja desenvolupa la idea que l'home és un animal racional. Per a ell, l'ideal humà és el coneixement pur i la contemplació. Però aquests no poden ésser realitzats més que separant-se momentàniament de la comunitat, per a crear una comunitat nova i perfecta: podem trobar aquí un reflex de l'obra de Plató, del paper dels filòsofs com a dirigents de la comunitat.\nIbn Tufayl (conegut també com a Abentofail; 1110-1185) portarà el problema de la relació entre filosofia i fe i la qüestió de la ciutat ideal al seu extrem en la seva obra Ḥayy ibn Yaqẓān, més coneguda a Occident sota el nom d’El filòsof autodidacta, una mena de novel·la filosòfica. En ella, un “Robinson” filosòfic, que ha nascut i ha crescut a una illa solitària, acabarà per descobrir les veritats físiques i metafísiques amb l’únic ajut de la raó. Quan entra en contacte amb un místic que viu en una altra illa propera, tots dos descobreixen la identitat de les seves creences i decideixen donar-ho a conèixer a la societat. Però la societat (que encarna la religió oficial, l'ortodòxia i la tirania de la jurisprudència com a eix de la societat) és incapaç de valorar l’abast de les troballes d’ambdós personatges i en fa motiu de burla i de persecució. Tots dos abandonen doncs la ciutat i decideixen viure novament en solitari, lluny de la societat. El filòsof autodidacta és doncs un cant a la raó humana, però pessimista, ja que per dur a terme la seva tasca el filòsof, el cercador de la veritat, no tan sols ha d’aïllar-se, sinó també ha de deixar de banda completament la societat. Per tant, no hi ha solució política, com si semblava haver a Ibn Bajja, ni pot haver ciutat ideal o república dels filòsofs.\nIbn Ruixd (1126-1198), més conegut a Occident amb la transcripció llatina Averrois, intentarà escapolir-se del carreró sense sortida en què Ibn Tufayl havia deixat la defensa de la filosofia. De fet, Ibn Ruixd és el gran defensor de la filosofia enfront de la teologia i la mística islàmiques. A Occident és sobretot conegut pels seus comentaris de les obres d’Aristòtil i interpretacions que són a l'origen de l'anomenat averroisme, tendència filosòfica de l'escolàstica medieval sorgida al segle XIII, a partir de la recepció de les traduccions llatines de les obres d'Ibn Ruixd. Però al món islàmic –i a la història de la filosofia- és conegut també per la seva defensa de la filosofia. A l’obra Destrucció de la destrucció, en resposta a una obra anterior antifilosòfica d’Al-Ghazali, titulada Destrucció dels filòsofs, Averrois argumenta que filosofia, mística, dret i teologia tenen un únic objectiu, que és Déu, però que utilitzen eines diferents, i sobretot llenguatges diferents.\nDe la decadència fins als nostres dies\nDesprés d’Averrois la filosofia decau ràpidament a l’occident islàmic. Perdurarà, amb alguns grans noms, a la filosofia oriental, molt vinculada amb el xiisme i amb creacions singulars com la filosofia il·luminativa –o saviesa de la llum- de Suhravardí (1154-1191), basada en el sistema filosòfic d’Ibn Sina però també amb grans implicacions de la gnosofia platònica i persa preislàmica, per esdevenir més aviat una teosofia que no pas una doctrina filosòfica, o la obra també vinculada al pensament iranià i xiïta de Molla Sadra (1571?-1640) o la escola xaikhi (shaikhi) del s.XIX. Amb tot, i en particular en el món sunnita, la filosofia no ha pogut desempallegar-se d’una imatge negativa ni de les discussions sobre la seva compatibilitat amb la fe.\nEsgotat el currículum intel·lectual medieval (filosòfic, però també teològic o jurídic), el pensament islàmic sunnita viurà cinc segles “obscurs”. D’aquest fosc panorama podem salvar el nom de Ibn Khaldun (1332-1406), presentat de vegades com el creador de la filosofia de la Història. La seva obra Muqaddima és un intent d’explicació de les causes de la decadència intel·lectual i política del món àrab, percebudes ja en una data tan primerenca per l’autor, d’origen andalusí. El concepte central de la seva anàlisi és el d’asabiyyah, la força de la cohesió social que troba en diferents graus i mesures en les diverses etapes de la història islàmica, la pèrdua de la qual implica la debilitat i la decadència.\nFins al segle XVIII i més encara en el segle XIX, ja en plena “trobada” amb un Occident en expansió colonial, no trobarem nous intents de renovació, molts dels quals d’altra banda poden ésser considerats com a fonamentalistes (en el sentit que propugnen el retorn a l’origen), com a via per a salvar l’enorme distància que els separa ja d’Occident i per a revitalitzar la civilització islàmica. El contacte amb Occident portarà també la recepció de teories filosòfiques, polítiques i socials clarament occidentals, que seran de vegades adaptades per alguns intel·lectuals locals per tal de solucionar l’endarreriment social de llurs països. Finalment, i després del fracàs de les opcions “occidentals” (liberalisme, socialisme àrab), l’islamisme contemporani (en tant que doctrina politicosocial) esdevindrà el principal corrent de pensament en les darreres dècades del segle XX i primeres del segle XXI.\nA cavall entre el segle XIX i el segle XX sorgeixen un seguit de pensadors (formats tant en el currículum tradicional com en universitats i centres europeus) que reconeixen la necessitat de modernitzar el pensament islàmic (centrat gairebé únicament en els aspectes jurídics de l’ìslam). Sostenen la necessitat de retornar a les fonts primigènies (l’Alcorà i el hadit) i de la seva interpretació per a orientar la vida dels creients en el sentit modern. Al-Afghaní (1838/1839-1897) i sobretot Muhàmmad Àbduh (1849-1905) són els noms més destacats d’aquest primer moviment reformista. Sorgeixen després també pensadors que defensen la necessitat d’una lectura crítica i històrica d’aquestes fonts, per tal d’establir una exegesi alcorànica conforme a la nostra època. Aquests intents de fundar una nou pensament basat en una nova hermenèutica historico-críttica de l’Alcora continua al llarg de tot el segle XX i fins al nostres dies, en l’obra d’autors com Fazlur Rahman (1919-1988), Muhammad Arkoun (1928-2010), Malek Chebel (1953-2016), Farid Esack (1959- ).\nD’altra banda, l’impuls renovador d’Al-Afghaní i Muhàmmad Àbdub va també alimentar moviments de reforma centrats en un retorn a les fonts primigènies, sovint acrític, i a l’exemple dels avantpassats més il·lustres (salaf), la qual cosa dóna lloc als moviments integristes i salafistes que ara com ara copsen gran part de l’àmbit intel·lectual àrab i islàmic.\nFilosofia islàmica y Edad Media: el orígen de una teoría política.\nFilósofos hispano musulmanes y arabistas\nLa filosofia islàmica\nFilosofia y dogma islámico\nFilosofia en el mundo árabe\nGEYMONAT, L. (1979): “Los árabes y Oriente” a Historia de la Filosofia y la ciencia. Crítica, S.L. Barcelona. 2006. ISBN: 84-8432-715-8.\nGARRIDO, M., VALDES, L.M., ARENAS, L. (coords.) (2005): “El mundo islámico” a El legado filosófico y científico del siglo XX. Cátedra. Madrid. 2009. ISBN: 978-84-376-2352-8\nPublicado por Jaume Munné en 3/05/2017 08:46:00 p. m.


Horitzó Retail: una jornada per encaminar la conversió del sector comerç – Cambra de Comerç, Indústria i Serveis d'Andorra\nHoritzó Retail: una jornada per encaminar la conversió del sector comerç\nBy Departament de Premsa Notícies 8th November 2018\nAhir, al Centre de Congressos d’Andorra la Vella, va tenir lloc l’Horitzó Retail amb gairebé 200 assistents, la majoria professionals del sector retail. L’esdeveniment, organitzat per les Cambres de Girona, Lleida, Perpinyà i Andorra, va fer el punt sobre la situació actual del retail amb casos reals en les quatre localitzacions, debatuts en tres taules rodones, amb l’objectiu de promoure un teixit empresarial àgil i dinàmic, que aposti per la innovació, la competitivitat i la internacionalització.\nLa jornada va començar amb la intervenció de Miquel Armengol, president de la Cambra, fent eco de l’èxit d’assistència i de la importància de l’evolució del nostre comerç. L’obertura, en mans del ministre de Turisme Francesc Camp, va ajudar a contextualitzar la situació del mercat andorrà als assistents i a conèixer el pla estratègic de compres a Andorra.\nEl concepte d’evolució del turista i dels seus hàbits va ser sostinguda per Lluís Martínez-Ribes, fundador de MF Marketing Catalyst i professor ESADE. Martínez va defendre en la seva conferència la necessitat d’adaptar-se als desitjos del client per crear experiències agradables i, sobretot, a integrar l’smartphone en les estratègies on-off de venda, sense el qual la vostra estratègia té 11 anys de retard sobre el mercat actual, reclama l’expert.\nEls casos reals es van succeir en taules de debat en què, entre d’altres, van intervenir professionals d’empreses com Perfumeries Jùlia, Gallery, Squad Partners o BlackPier. Tots els retailers van coincidir en la transcendència de les noves tecnologies en el mercat actual.\nPer acabar, el ministre d’Economia, Competitivitat i Innovació, Gilbert Saboya, va clausurar l’esdeveniment amb la presentació d’una aplicació mòbil per crear un ecosistema orientat a la fidelització dels visitants del Principat.\nLa jornada va finalitzar amb un networking lunch i l’Andorra Retail Tour experience, una visita i anàlisi a diferenç comerços del païs.\nDescobreix totes les fotos de l’Horitzó Retail aquí.\nNotícies de premsa: El Periòdic d’Andorra, el Diari d’Andorra, el diari Bon Dia i Andorra Difusió.


A 4 EL KM: Lliurament de premis a4elkm - Temporada 2011-2012\nLliurament de premis a4elkm - Temporada 2011-2012\nAprofitant el sopar post-critèrium 2012, vam procedir al lliurament dels premis a4elkm de la temporada 2011-2012.\nEn el següent vídeo podreu veure aquesta cerimònia\nEva divendres, de juliol 27, 2012\nAvui tornada de vacances, i em trobo els vídeos penjats. Què xulos, Jaume. Ja ho vaig comentar en el sopar, però em reitero, tot el gran que s'està fent aquest club t'ho debem sobretot a tu.\nVeient el meu en particular, m'he adonat que sempre surto somrient. I és així com em sento fent el que faig, feliç, feliç i feliç. Gràcies per donar-me aquest premi tan xulo. Reconec que vaig haver d'estar molt calladeta per no deixar anar les llagrimetes que demanaven sortir a crits. Especialment les imatges amb els meus fills.\nGràcies, Jaume, per els teus vídeos.\nGràcies als socis per acollir-me tan bé.\nGràcies, Calvin. Especialment a tu.


El govern català permetrà a les empreses de facilitar un sol cop les dades a l'administració\nLuca de Meo deixa la presidència de SEAT per anar a Renault\tLuca de Meo deixa la presidència de SEAT per anar a Renault\nL'ex-president de Nissan Carlos Ghosn fuig al Líban\tL'ex-president de Nissan Carlos Ghosn fuig al Líban\nPreacord entre direcció i sindicats d'Iberia per al conveni col·lectiu de terra\tPreacord entre direcció i sindicats d'Iberia per al conveni col·lectiu de terra\nLa Cambra de Comerç fa una consulta sobre si cal condicionar el suport al govern espanyol a la inversió\tLa Cambra de Comerç fa una consulta sobre si cal condicionar el suport al govern espanyol a la inversió\nFiat i Peugeot aproven de fusionar-se i creen el quart grup d'automoció més gran\tFiat i Peugeot aproven de fusionar-se i creen el quart grup d'automoció més gran\nLa comissió d'investigació del Castor conclou que l'estat espanyol, Escal UGS i ACS han d'assumir responsabilitats\tLa comissió d'investigació del Castor conclou que l'estat espanyol, Escal UGS i ACS han d'assumir responsabilitats\nJaume Giró deixarà pròximament la direcció de la Fundació la Caixa\tJaume Giró deixarà pròximament la direcció de la Fundació la Caixa\nLa Seguretat Social reconeix per primer cop a un treballador de Metro de Barcelona la incapacitat per exposició a l'amiant\tLa Seguretat Social reconeix per primer cop a un treballador de Metro de Barcelona la incapacitat per exposició a l'amiant\nEl govern català permetrà a les empreses de facilitar un sol cop les dades a l’administració\nLa normativa beneficia 564.000 empreses i 362.000 autònoms i suposa un estalvi de més de 38 milions d'euros pels agents empresarials\nEl govern català ha aprovat en el consell executiu el projecte de llei de Facilitació de l’Activitat Econòmica per fer més àgil la relació entre administracions i empreses. Segons la futura llei, les empreses i emprenedors només hauran d’aportar una vegada les seves dades en tots els tràmits amb totes administracions. A més, la norma crearà una ‘autopista administrativa’ per a projectes estratègics, afavorint la implantació de companyies amb valor afegit, preferentment en l’àmbit industrial i logístic.\nEl projecte dóna continuïtat a la Finestreta Única Empresarial i preveu mesures per a reduir les càrregues burocràtiques i aprofundir en un nou model de relació entre empreses i governs. Segons els càlculs del Departament d’Empresa i Coneixement, les modificacions beneficiaran 564.000 companyies i 362.000 autònoms i suposaran un estalvi de més de 38 milions d’euros anuals pels agents empresarials.\nEn concret, la simplificació del règim d’intervenció permetrà estalviar 26 milions d’euros, i l’establiment de la relació digital per defecte, 4,2 milions d’euros gràcies a l’aplicació del principi d’aportació de dades una única vegada, i 8,2 milions d’euros per aplicar l’administració digital.\nLa consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha assenyalat en la roda de premsa posterior al Consell de Govern que la burocràcia com “un dels principals entrebancs” per a les empreses i ha admès que comporta “temps i esforços que deixen de dedicar a la seva activitat principal”. A més, la consellera ha subratllat que es basa, entre d’altres, en un model basat en la “confiança mútua”, la “transparència” i la “digitalització”.\nLa consellera ha destacat que es passarà ‘de gestionar formularis a gestionar dades de manera integrada i coordinada’ entre les administracions, fent que el sistema sigui ‘molt més àgil i eficient’ entre l’administració i els empresaris i autònoms.


Advocats en Varna (Ciutat) - Directori - Llistat - Guia - advocats - Obshtina varna - Varna - Bulgària - Lawyertys\nPàgina d'inici › Per país › Bulgària › Varna › Obshtina varna › Advocats en varna (ciutat)\nAdvocats en varna (ciutat) Obshtina varna > Varna > Bulgària\nAdvocats en Varna (Ciutat) recomanades:\nÉs vostè un advocat o una firma de Advocats en Varna (Ciutat)? Registrar-se a Lawyertys és lliure. En la descripció dins de la manera que proporcionem, pot afegir qualsevol detall que consideri pertinent i és diferent a la competència. La informació més rellevant, més es destaquen sobre els altres. Sabem que les comparacions són dolentes, però la gent que busca un advocat que volen un servei de qualitat sempre tendirà a comparar i tractar de trobar el millor professional.\nAdvocats en Varna (Ciutat). Diversos professionals especialitzats en diferents àrees de la llei. El tractament individual, on l'important és la peopela i els seus problemes a resoldre. Diverses firmes amb equips multidisciplinaris així que si el teu problema és molt complex, el guien de manera global.\nSap el que és l'objectiu d'un advocat? Col·laborar amb la llei. Si vostè ha té un contratemps i sentir que la justícia ha d'estar a favor seu, poseu-vos en contacte amb qualsevol dels Advocats en Varna (Ciutat) de Lawyertys. Els conflictes legals sempre han de comptar amb la presència d'aquest professional per defensar els seus interessos en un litigi.\nAdvocats en Varna (Ciutat) per categoria\nOffpring són en general el més valuós per als pares. En Lawyertys som conscients, per tant, posem a la seva posterior eliminació, advocats Especialitzada en divorci en Varna (Bulgària) per resoldre aquesta situació de la millor manera possible.\nNecessitat d'asil polític en Varna (Bulgària) i no saben com fer que el procés? Estem encantats de dir que disposem d'advocats especialistes en immigració per ajudar a obtenir el permís de residència i evitar tots els problemes burocràtics que hauria d'enfrontar si es va tractar de fer-ho pel seu compte.\nProblemes dins de la família poden resultar ser molt estressant. Mira en Varna (Bulgària) per l'advocat de la família ideal que li digui què S. coordenades de seguir i que pot fer-se càrrec de resoldre tots els seus problemes. No danyi la seva salut mental més pensar-hi, no val la pena.\nUn tema que tendeix a portar a una gran quantitat de dubtes és herències internacionals. Quan un membre de la família que té propietats a l'estranger o resideixi a l'estranger mor, les coses es compliquen una mica. Ens hem especialitzat en advocats Varna (Bulgària) per guiar-lo en tot aquest procés.\nIncapacitats, maternitat, jubilacions, acomiadaments ... El seu problema té alguna cosa a veure amb qualsevol d'aquests temes? Si ho fa, busqui un advocat laboral en Varna (Bulgària) pel que no només manté el duel pel que ha passat. Comença a buscar els seus drets avui dia, perquè si ho deixes per demà podria ser massa tard.\nConsultar a un advocat per saber si poden portar el seu cas als tribunals no implica cap despesa amb la majoria dels advocats en el nostre directori. Prengui avantatge d'aquesta situació que s'està deixant tan ansiós últimament per resoldre-ho d'una vegada per totes amb l'ajuda d'un excel·lent professional. advocats criminals en Varna (Bulgària) o prop d'ell estan esperant per tu per contactar amb ells.\nMostrant 12 Advocats en Varna (Ciutat)\nMés destacats Advocats en Varna (Ciutat)


Aposta per la riquesa i l’equilibri territorial de les comarques barcelonines - Papers de vi\nLa Diputació de Barcelona, per la creació de llocs de treball\nDivendres, 15 de febrer de 2019 a les 08:00h\nConnectar les persones amb les oportunitats de futur. Aquest ha estat un dels pilars fonamentals de l’acció duta a terme per la Diputació de Barcelona durant aquests quatre anys.\nAixí, al llarg del mandat, s’ha mantingut la voluntat d’enfortir la capacitat dels governs locals, amb l’objectiu de millorar la qualitat de vida de la població; alhora que també s’ha treballat per fomentar el progrés i l’equilibri territorial de Catalunya. Tot això sense oblidar allò que defineix l’ADN de la Diputació: ser un element essencial pels governs locals de la demarcació, respectant-ne l’autonomia local i potenciant-ne el treball en xarxa.\nPer desenvolupar aquesta tasca, la Diputació de Barcelona ha treballat en un conjunt de 13 projectes estratègics, ideats per connectar amb les persones, l’eficiència, la sostenibilitat i la tecnologia.\nAl llarg d’aquests quatre anys, la Diputació de Barcelona ha apostat pel territori com un element de generació de riquesa i creació de llocs de treball. En aquest sentit, també ha potenciat la qualitat i l’impacte dels plans locals d’ocupació, destinant-hi més de 110 milions d’euros, i ha posat els recursos al servei de l’ocupació dels col·lectius més vulnerables.\nTambé destaca la voluntat, per part de la Diputació de Barcelona, per transformar els polí- gons industrials de la demarcació, per fer créixer les empreses que s’hi ubiquen i crear nous llocs de treball, aconseguint, de retruc, incrementar el PIB industrial català. Aquest pla, dotat amb 30 milions d’euros, finança inversions de gran impacte als polígons d’activitat econòmica de la demarcació.\nL’aposta de connectar les persones amb les oportunitats de futur també passa per dur a terme un seguit d’accions que assegurin l’equilibri territorial del territori. Per fer-ho possible, la diputació ha dut a terme les obres necessàries per facilitar el desplega- ment de la fibra òptica al territori, a través de 252 km de carreteres de titularitat pròpia. d’aquestes actuacions se n’han beneficiat 55 municipis i 1874.540 habitants potencials.\n Finalment, i sota la premissa d’apostar per una administració local que tingui garantides l’autonomia i la suficiència financera, la diputació de barcelona ha invertit 30 milions d’euros per tal que es puguin realitzar inver- sions en equipaments, infraestructures i béns locals, tant en inversió nova com de manteniment, reparació i conservació.


INTERCANVI ESCOLAR SALT- ANNEMASSE | INS Salvador Espriu -\nINTERCANVI ESCOLAR SALT- ANNEMASSE\nEnviat per adminEspriu el dj., 03/10/2019 - 12:39\nLa darrera setmana de setembre, van rebre al nostre centre els alumnes francesos de l´Institut Jean Monnet de la ciutat francesa d´Annemasse.\nAquest projecte d´intercanvi va començar al mes de maig amb la nostra estada a França durant una setmana amb l´objectiu de conèixer, relacionar-se i aproximar-se directament a la llengua francesa per millorar la capacitat comunicativa amb els parlants autòctons de la mateixa edat, convivint en el seu entorn familiar i escolar.\nAra, ha sigut el nostre torn. Durant aquesta setmana, quinze alumnes francesos han estat acollits per l´alumnat de batxillerat de la matèria de francès. Com contrapartida hem donat a conèixer els mateixos aspectes del nostre propi entorn.\nAl llarg de la setmana, els alumnes de l´intercanvi han participat en nombroses activitats. El primer dia, van recollir els alumnes a l´aeroport del Prat i seguidament van fer la visita al Parlament de Catalunya. Així, van passejar pel barri del Born i pels indrets més emblemàtics de la ciutat.\nDimarts, van passar tot el matí a l´institut i els alumnes francesos van assistir a diferents classes de batxillerat per conèixer així el funcionament d´un centre a Catalunya.\nDimecres, van fer la visita de “Bombes sobre Girona” organitzada pel Museu de Història de Girona. Ens va ser possible entrar al refugi antiaeri que es troba al Jardí de la Infància i a continuació van fer ruta històrica pel centre de la vila. Després, van acabar la jornada amb un pícnic al parc de les Deveses.\nDijous, van viatjar a la ciutat de Figueres. Aquí, els alumnes de història de l´art van realitzar una visita guiada sobre Salvador Dalí. Així mateix, van fer un tour ben profitós al Castell de Sant Ferran.\nL´últim dia, durant les dues primeres hores de classe, tots els participants de l´intercanvi van preparar una activitat oral per tal de fer una valoració de totes les experiències viscudes gràcies a aquest projecte.\nFinalment, volem agrair a les famílies la seva col·laboració i esperem que hagi sigut una experiència ben positiva i agradable per a tots.


L’Hospital Sant Joan de Déu renova la seva marca | Hospital Sant Joan de Déu\nL’Hospital Sant Joan de Déu renova la seva marca\nCoincidint amb el llançament del nou web corporatiu\nNova marca de l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona\nL'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona ha renovat recentment la seva marca, coincidint amb el llançament del nou web corporatiu. L’Hospital es troba en un procés d’expasió internacional que necessita d’una comunicació externa eficaç. És per això que s’ha decidit fer la renovació de la identitat corporativa. La nova imatge es basa en l’acrònim SJD, més reconeixible i fàcil de recordar en tots els mercats en els que el nostre centre es vol donar a conèixer.\nL’ús de l’acrònim soluciona la necessitat de construir una marca forta i consistent internacionalment, i s’alinia a la visió global de la institució, afavorint la notorietat i millorant la seva presència a internet.\nLa nova marca, a més, permetrà agrupar les submarques que ha anat generant la nostra institució en els darrers anys, i ens donarà coherència amb la imatge de l’Orde Hospitalari Sant Joan de Déu al mantenir la magrana.\nEl nou web, per la seva banda, dóna resposta a les noves necessitats de posicionament internacional del nostre Hospital i aporta una plataforma tecnològica més moderna que millorarà l'experiència d'accés a la informació del centre per part dels pacients, les famílies i la societat en general. A més, s’hi pot accedir amb un format específic des de l’ordinador, el mòbil o la tauleta.\n2016-07-14 L’Hospital Sant Joan de Déu renova la seva marca


Centro Juvenil Montserrat - Programes d'Intervenció\nSegons les fases del procés de cada menor en el Centre es desenvolupen els següents programes:\nPrograma d'Acollida: en el moment de l'ingrés.\nPrograma d'Adaptació: Al primer mes d'estada al centre el tutor de cada noia elabora el Projecte Educatiu Individualitzat fent partícip a cada menor dels objectius programats conjuntament.\nPrograma d’implicació: es fomenta una certa implicació, participació, compenetració i compromís en la dinàmica de la vida quotidiana amb les responsabilitats assignades.\nPrograma de desinternament: en previsió d’un desinternament, per les circumstàncies particulars que siguin necessàries es prepara, de manera completa i integral, l’autonomia de cada menor, atenent les seves necessitats i capacitats.\nRevisió diària de les agendes escolars per part dels educadors i planificació de l’estudi.\nRealització de les tasques escolars, estudi i preparació d’exàmens escrits i proves orals per part de les nenes, amb el suport i reforç dels educadors sempre que sigui necessari, o quan elles mateixes ho demanin.\nRecerca activa d’informació a Internet o a la biblioteca. Acompanyament en la correcta utilització d’aquests recursos.\nReforç especial en les assignatures d’anglès i assignatures de ciències.\nCoordinació constant entre els tutors escolars i el Centre, a través de les agendes escolars i reunions periòdiques.\n2. Programes d’oci i temps lliure\nEs tracta d’un programa d’activitats planificades per l’augment i la millora d’habilitats socials de les noies; de realització, tant dins la Residència com a fora, orientades a proporcionar unes vivències compartides de temps lliure que aporten elements saludables a les seves relacions personals, per tal d’adequar-les als objectius educatius individualitzats.\nAlguns exemples d’activitats programades són:\nVisites a museus o altres centres d’interès cultural.\nTallers de manualitats i creativitat.\nAlgun viatge, sempre que sigui possible, per tal que vagin ampliant els seus coneixements.\nConvivència en temps de vacances fora del Centre, si és possible en petits grups.\n3. Programa d'hàbits de vida saludable\nAquest programa està orientat a que les noies adquireixin i interioritzin unes pautes saludables d’actuació que seran importants, no només a la hora de la prevenció de malalties, sinó també en les seves relacions amb les altres persones i la seva integració plena en la societat.\nEs desenvolupen una sèrie d’activitats diàries orientades a l’adquisició d’aquests hàbits.\nEs potencia la bona forma física, proposant diverses ofertes lúdico-esportives.\nDe la mateixa manera es vetlla per la higiene postural i dietètica.\nTambé s’aborden els hàbits mentals saludables.\n4. Programa d'habilitats domèstiques\nAmb la intenció de proporcionar totes les oportunitats de desenvolupar les habilitats domèstiques que necessitarà per tal de viure de forma independent es desenvolupen una sèrie de tasques orientades a aquest fi, segons un programa rotatiu, de manera que totes les noies desenvolupin aquestes activitats en algun moment.\n5. Programa de contacte i seguiment familiar\nLa intervenció amb les famílies es realitzen a través de la Directora del Centre i el tutor/a de la menor. Aquesta relació sempre d'acord amb els EAIAs o, si s'escau, amb els SSAP.\n6. Programes de seguiment clínico-mèdic i psicofarmacològic\nDavant la importància de l’objectiu d’aquest programa,que és la conservació del bon estat de salut de les nostres menors, hi ha un professional que s’encarrega de portar al dia tot allò relacionat amb el seguiment mèdic: agenda amb les cites dels metges, seguiment farmacològic i administració dels tractaments, tràmits, carnets de vacunació, etc.


Jo no hagués prohibit els toros - La Punteta - Notícies d'Opinió - e-notícies\nLa Punteta · 20 d'Octubre de 2016. 16:11h.\nUn Parlament dividit va prohibir els toros\nTothom sap que la prohibició dels toros a Catalunya va ser una revenja per la sentència de l’Estatut. La sentència és del 27 de juny del 2010 i la votació del Parlament un mes i un dia després: el 28 de juliol.\nHo he dit a twitter i un amable lector que es defineix com a “tolerant” al seu perfil m’ha etzibat ja que sóc un “manipulador professional”. Mentre que un altre, en pla conseller Rull, ha assegurat que “a Catalunya mai més es veurà torturar un brau. Carnicers, no gràcies”. Sospito que ambdós ferms partidaris de la revolta dels somriures.\nPerò en certa manera ho admetia el periodista Salvador Cot -ja veus que et vigilo, Salvador- en un article el passat mes d’agost quan afirmava que “la prohibició dels toros va ser la primera de les lleis de desconnexió que va aprovar el Parlament” (1).\nMentre que el conseller de Cultura, Santi Vila, també reconeixia en un dels seus llibre -no em facin dir quin perquè és un home de producció editorial paral·lela a les seves aspiracions polítiques- que “ens vam deixar influir per un discurs molt identitari: prohibir a Catalunya els toros era distingir-se de l’Estat”. Clar que a Vila li agradan els toros i considera que la cultura catalana és “espanyolíssima”. Amb afirmacions com aquesta no arribarà mai a president de la Generalitat.\nUn Parlament dividit, en efecte, va prohibir aquell dia els toros pels pèls. Fins i tot alguns partits van donar llibertat de vot als seus diputats perquè si no la sessió hagués pogut acabar com un comitè federal del PSOE. Al final van es va aprovar per un vot: 68 a favor (32 de CiU, 3 del PSC-CpC, els 21 d'ERC i els 12 ICV-EUiA), 55 en contra (7 de CiU, 31 del PSC-CpC, els 14 del PPC i els 3 del grup mixt) i 9 abstencions (6 de CiU i 3 del PSC-CpC).\nÉs veritat que era resultat d'una iniciativa legislativa popular (ILP) i havien recollit 180.000 signatures, però ja se sap que les ILP es poden tramitar o rebutjar. El passat 16 de maig van rebutjar la ILP del sistema educatiu amb els vots de Junts pel Sí el PPC encara que, en aquest cas, tenia un menor nombre de signatures de suport: 66.000.\nAra el conseller de Territori, Josep Rull, un dels que es va significar més en contra, s’ha afanyat a anunciar solemnement als passadissos de la cambra que “no hi tornarà a haver corrides de toros a Catalunya digui el que digui el Tribunal Constitucional”. Catalunya va dir que no i Catalunya continuarà dient que no”, ha insistit. Notable cohesió d'un govern en el que titular de Territori diu una cosa i el de Cultura una altra. I això que són del mateix partit.\nLa idea és transmetre que el TC és un tribunal franquista. Ja ho va dir també la diputada de la CUP Mireia Boya amb la proposició de llei sobre les víctimes del franquisme, matèria sobre la que el Parlament tampoc té competències: “Corrin, corrin al Tribunal Constitucional”.\nRull ha insistit que els toros és “un espectacle públic basat en la mort i el patiment d’un ésser viu”. Per la mateixa regla de tres hauran de prohibir ara els correbous -ah, no, que són nostrats- a les Terres de l'Ebre. O fins i tot el transport de bestiar a Catalunya, quan veus els porcs enllaunats com sardines en direcció a l'escorxador.\nDe pas també el menjar halal -que cada dia té més adeptes a Catalunya- perquè els animals són degollats de cara a la Meca sense cap mena mirament. Aquest és un país curiós en el que hem prohibit la tradicional matança del porc i, en canvi, acceptem el ritus musulmà. I pobre de tu que diguis res perquè Jaume Assens et podria acusar de seguida d'islamofòbia.\nEn fi, jo no aniria mai als toros, em semblava un espectacle salvatge, digne d’altres èpoques. Però tampoc l’hagués prohibit per llei. Els toros a Catalunya, com a d’altres parts de l’Estat, havien entrat en decadència. La prohibició només va servir per revifar la polèmica. Entre caçar pokemons i anar als toros no dubto que els nostres joves -i algun de gran- prefereixen la primera opció a la segona.\n(1) El Punt-Avui: “Els toros, primera desconnexió”, 5 d’agost del 2016\n#17 Barbany, bcn, 23/10/2016 - 16:05\nCada decisió que pren el TC i recurs en contra que presenta el govern del PP no fa altre cosa que donar més arguments i vots als independentistes. Si aquesta és la intenció que persegueix en realitat el govern inepte del sr Rajoy, els felicito perquè no poden fer-ho millor.\n#16 Alejandro, Barcelona, 23/10/2016 - 12:45\nSi quitar las subvenciones no diera resultado,porque la única bestia que hay en las plazas de toros es la multitud(Vicente Blasco)entonces lo prohibiría.Ayer Sr.Ríus,en la concentración contra las corridas y el maltrato animal,ni una sola pancarta hacía alusión a los correbous.\n#15 Alejandro, Barcelona, 23/10/2016 - 12:37\nEstoy de acuerdo con ud. Rius pero yo añadiría que ni un euro de subvención al mundo del toreo en cualquiera de sus varias formas de tortura; sin dinero todos los festejos cuyo principal protagonista sea el toro, se acabaría de inmediato.\n#14 No hi haurà més toros a Cat, finish, 22/10/2016 - 14:57\nQui vulgui anar a veure aquesta cosa retrògrada que se'n vagi a un cortijo de Andalucía o a Las Ventas de Madrid. Aquí no la volem pas aquesta cosa. Els toros no tornaran més.\n#14.1 Alejandro, Barcelona, 23/10/2016 - 12:48\nNo se han de ir tan lejos. Se pueden ir a las Terres del Ebre. Ahí también se tortura más y mejor a los toros. No te lo calles y dilo.\n#14.2 pepe, andorra, 23/10/2016 - 15:59\nq cachondos estos cuando hablan de torturar sin tener ni idea de lo q es realmente. Querido troll animalista y amigo de descalificaciones con los q no estan de acuerdo contigo, para mi eso no es tortura, tortura es aguantar tus argumentos simplistas y reduccionistas, si por ti fuera, nos moririamos de ha\n#13 fart d'Espanya, Cat, 22/10/2016 - 14:07\nQuè es pot esperar d'un país que considera com a "cultura" la tortura medieval d'un animal en una plaça pública? Coses com el toro de Tordesillas són pròpies de països culturalment molt poc avançats.


Joan Antoni Baron: 597\nPublicat per Joan Antoni a 11:59 p. m. Etiquetes de comentaris: Almanac, Solidaritat, Teatre\nUna sala plena malgrat el fred i el Carnestoltes. Un pianista i una actriu dalt de l’escenari. Una història coneguda que ens ha tornat a atrapar. La maternitat d’Elna, la meravellós aventura de l’Elisabet Eidenbenz que la mataronina Assumpta Montellà va saber explicar en un llibre preciós. La història dels 597 nens i nenes que van néixer a Elna.\nÉs cert que ja havia vist una adaptació escènica de l’obra , fa uns anys a Cardedeu, però la d’avui ha estat una sessió molt especial per moltes coses. El bon treball d’interpretació de la Rosa Galindo i d’en Luc-Olivier Sanchez al piano ha sabut expressar teatralment els sentiments que patiment, però sobretot d’esperança i solidaritat que traspua en tota aquesta història. Arribava aquesta obra just l’endemà de l’acte homenatge als represaliats per la dictadura franquista i per això, avui a la Cabañes com ahir al Foment, es va tornar a posar de manifest que res del que tenim ens ha estat donat graciosament i que la llibertat i la democràcia és fruit del patiment i de la lluita de molta gent. La presència de la Guillermina Peiró que va patir en propi carn exili i repressió, i de la consellera Tura, neta i filla d’exiliats, va ser un bon exemple del molt que devem a tanta gent que van mantenir viva la flama de la llibertat.\nLa representació d’avui ha estat fruit del treball de molts mesos de molta gent i de moltes entitats que treballant plegades ho van fer possible. Un bon exemple de com quan hi ha voluntat es poden tirar endavant molts projectes. Deixeu-me però que reconegui tot el treball en una persona, la Glòria Figuerola (bloc), que aquesta nit esgotada però exultant era la cara de la mateixa felicitat. Gràcies Glorieta!\nGràcies Joan Antoni, alcalde, company...\nUna abraçada, i bon cap de setmana.


VilaWeb - Diari escola: El combat contra el treball infantil\n> Dades i tendències\nDemà, 12 de juny, serà el Dia Mundial contra el Treball Infantil, instituït amb l'objecte d'estendre i afinar la sensibilització respecte d'una xacra que afecta més de 200 milions d'infants, sobretot (per bé que no únicament) als països en vies de desenvolupament.\nEnguany la jornada es fixarà en l'agricultura, que abassega el 70% dels infants que treballen: més de 132 milions, de cinc anys a catorze, s'esderneguen de sol a sol per conrear els aliments i les begudes que consumim i les fibres tèxtils i les matèries primeres agrícoles que fem servir.\nPerò aquesta trista realitat, més greu entre les nenes, carregades a sobre amb les feines de la llar, no ha estat prou atesa, no se n'ha fet prou cas, i això que l'agricultura és el sector laboral més perillós (ensems amb la mineria i la construcció) i la xicalla que hi treballa ha d'endurar jornades inacabables i esgotadores, temperatures extremes, afeccions cutànies..., a banda el risc d'accidents i de contraure malalties.\n+ Webs relacionades dins Nosaltres.Cat: Drets dels infants.\n+ Child Labour Statistics: consultables per països.\n+ El treball infantil és el que perjudica o danya l'infant des dels punts de vista físic, mental, social o moral.\nSi prenem la definició que en fa l'Organització Internacional del Treball (OIT), agència especialitzada de l'Organització de les Nacions Unides (ONU), el treball infantil és el que perjudica o danya l'infant des dels punts de vista físic, mental, social o moral, i interfereix l'escolarització, sia privant l'infant d'anar a escola, sia fent-la-hi abandonar abans d'hora, sia obligant-lo a combinar l'assistència a l'aula amb llargues jornades de feina. Ara, les organitzacions que vetllen pels drets de la infància, com la UNICEF i l'OIT mateix, consideren positivament que menuts i joves participin en tasques com la d'ajudar els pares a la llar i en qualsevol labor que no afecti negativament la salut, el desenvolupament personal i l'escolarització llurs.\n+ L'OIT ha impulsat un seguit de convenis per a eradicar el treball infantil.\nDurant el segle XX va augmentar progressivament la consciència social de la gravetat del treball infantil (recordem que infants i adolescents havien pres part en condicions pèssimes en el procés d'industrialització del segle XIX). El fet va portar l'Organització Internacional del Treball (1919) a impulsar un seguit de convenis, entre els quals dos de destacats: el 138, del 1973, sobre l'edat mínima d'admissió a la feina; i el 182, en vigor des del 2000, sobre les pitjors feines infantils: esclavatge, servitud, venda i tràfic de criatures, reclutament per a guerres, prostitució i producció de pornografia...\n+ Els estudis indiquen que hi ha 211 milions de criatures de 5-14 anys que treballen.\nLes dades relatives al treball infantil no són gens falagueres: actualment treballen 211 milions de criatures de 5-14 anys. Tot i aquesta xifra esborronadora, la comparança entre els estudis dels anys 2000 i 2004 projecta avenços significatius. Per exemple, en aquests quatre anys el nombre d'infants i joves (5-17 anys) que treballaven va passar de 246 milions a 218, una reducció de més de l'11%. Més notable encara va ésser la disminució (superior al 26%) dels que feien feines perilloses: de 171 milions a 126. Els resultats de l'estudi del 2004 han fet concebre renovades esperances d'eradicar les pitjors feines infantils devers el 2016.\nPrograma Internacional per a l'Eliminació del Treball Infantil (en anglès, francès i espanyol).\nRelació de les condicions de vida i de feina dels infant de l'Amèrica Llatina. De Comissions Obreres de Catalunya.\nPropostes didàctiques d'Amnistia Internacional Catalunya. Per als cicles inicial i mitjà de primària.\nJo no vaig a l'escola\nUnitat didàctica de l'edu365.cat., que té per fil conductor el treball infantil.\nLa eliminación del trabajo infantil: un objectivo a nuestro alcance\nInforme de l'Organització Internacional del Treball relatiu al 2006.\nLa protecció contra el treball infantil figura a l'article 32 de la Convenció sobre els Drets de l'Infant (1989), de l'ONU, disposició jurídica vinculant que abasta tota mena de drets humans: civils, culturals, econòmics, polítics i socials.\nSegons dades del 2004, a la regió d'Àsia-Pacífic és on hi ha més treballadors infantils: 122 milions, seguida de la de l'Àfrica Sub-sahariana, amb 49,3 milions, i la de Llatinoamèrica i el Carib, amb 5,7 milions, una terç menys que no fa quatre anys.\n> Els drets dels infants, en animacions.\n> Testimoni de treball infantil en una colònia tèxtil catalana dels anys 1910.\n> Treball infantil: característiques, causes i conseqüències.\n> Presentació gràfica d'una realitat infame.\nAmèrica Llatina: treball infantil al camp i a les mines.\nDeclaració dels Drets de l'Infant.\nEl treball infantil a l'Amèrica de la primeria del segle XX, en imatges.


El Pacte del Talent és una iniciativa del Clúster Audiovisual de Catalunya que uneix projectes emergents de l’àmbit de les arts escèniques amb estudiants d’audiovisuals per a crear peces audiovisuals que funcionin com a eina de promoció per a ambdós.\nEl procés de selección és doble:\nPer una banda, es fa una curatoria de projectes artístics gràcies a la col·laboració d’entitats de reconegut prestigi en diferents disciplines: el Centre de les Arts del Circ Rogelio Rivel, l’Escola Superior d’Art Dramàtic i el Conservatori Superior de Dansa, ambdós pertanyents a l’Institut del Teatre, i el Taller de Músics Escola Superior d’Estudis Musicals.\nPer altra, es realitza una convocatòria pública mitjançant les universitats per a joves en els darrers anys dels seus estudis o recentment graduats.\nEn base a les candidatures rebudes i als perfils dels participants organitzem grups de treball heterogenis.\nEls grups es reuneixen amb els responsables dels projectes artístics i desenvolupen les peces des de la fase inicial fins el final: pla de treball, guió, rodatge i postproducció, sempre amb l’acompanyament de professionals reconeguts de la indústria audiovisual. El projecte sempre conclou amb una mostra pública dels resultats en el marc de la Setmana del Talent Audiovisual. L’acte sol anar acompanyat d’un debat amb experts sobre les interseccions entre l’audiovisual i les arts escèniques.\nTRAJECTÒRIA I RESULTATS\nEl projecte té precedents en la taula de treball sobre indústria cultural posada en marxa el 2017 i que dóna com a resultat una primera edició del Pacte del Talent al 2018 on hi participen 5 projectes.\nDes d’aleshores, el Pacte del Talent ha crescut cada any, amb 6 projectes participants a l’edició de 2019. Enguany, 27 alumnes de 7 universitats diferents han estat distribuits en 8 equips de treball, donant com a resultat 8 peces per a projectes de dansa, teatre, circ i música.\nLa meva àvia és immortal (assaig d’un funeral)\nSpam. Only for you\nAquest és un projecte impulsat pel Clúster Audiovisual de Catalunya amb la col·laboració de:


Miquel Vich Vila en residència a Phonos pel projecte ILIMAC - NOTÍCIES - Phonos (UPF)\nMiquel Vich Vila en residència a Phonos pel projecte ILIMAC\nMiquel Vich Vila en residència a Phonos pel projecte ILIMAC - NOTÍCIES\nEl projecte ILIMAQ pretén ser una proposta original amb dues estrenes per a percussió i electrònica\nDes de la descoberta personal de la figura de John Luther Adams l’any 2014 arrel del primer concert del grup FRAMES Percussion, on es va tocar la peça Four Thousand Holes (2010) i, dos anys més tard, amb l’estrena nacional de Become Ocean (2014) en la qual vaig poder participar com a col·laborador de l’OBC, he sentit una fascinació per l’obra del compositor americà.\nPer altra banda, crec que el Nuño Fernández Ezquerra és el compositor ideal per formar part d’aquest projecte, ja que té formació com a percussionista (les seves obres que inclouen percussió demostren el profund coneixement que té de l’instrument, com el seu solo per percussió i electrònica ) i una visió tant estètica com pràctica molt semblant a la meva, A més, és un dels compositors joves amb més projecció del país, i ja fa temps que busquem el moment per col·laborar junts.\nAixí doncs, de la voluntat d’afrontar alguna de les obres per a percussió sola de John Luther Adams i de les ganes de treballar amb el Nuño, neix la idea de fer una proposta artística coherent amb obres inèdites a l’Estat de tots dos compositors.\n3 Residències puntuals (2 dies per trobada, aprox.) amb el Nuño Fernández Ezquerra per desenvolupar i provar la part electrònica de la peça.\nPossibles residències tècniques de la peça de John Luther Adams, en què es treballaria com funciona el tot el tema del delay i la difusió de l’electrònica, etc.\nResidència final d’una setmana (màxim) instal·lar i preparar tot el material de cara al concert.\nPresentació del projecte\nEnregistrament de les peces i del concert per a difusió posterior.\nMiquel Vich Vila. Nascut a Sabadell l’any 1992, Miquel Vich Vila és un dels percussionistes més actius del territori. Format a l’ESMUC i, al CNSMD de Lyon, actualment desenvolupa una intensa activitat com a músic especialitzat en les músiques de recerca.\nÉs membre fundador dels grups FRAMES Percussion i PARCOURS, amb els quals ha tocat un festivals i cicles com el Mixtur, cicle OUT.SIDE, Sampler Sèries, MUTEK festival, Barcelona Modern, Sònar, ENSEMS Festival (València), festival Détours de Babel (Grenoble), Festival What’s Up? (Lyon), IMPULS festival (Graz) o Festival de Música Contemporánea de Tres Cantos (Madrid).\nLa seva versatilitat com a intèrpret el porten a col·laborar amb una gran varietat de formacions de diferents àmbits: col·labora de forma habitual amb els ensembles CrossingLines, BCN216 i Barcelona Modern Ensemble; amb les orquestres OBC, OSV i Camera Musicae; en espectacles com Un bosc a la paret (espectacle familiar produït pel CaixaForum) i 5.102 m/s (espectacle interdisciplinari liderat per Joan Català) i també. Realitza els seus projectes en solitari. Cal esmentar, per altra banda, que ha col·laborat puntualment amb orquestres i formacions com l’Orquestra Nacional de Lyon, Banda Municipal de Barcelona, Ópera de Saint-Étienne, ICTUS Ensmble o la Verbier Festival Chamber Orchestra. Un dels principals interessos del Miquel és el treball amb els compositors i la recerca conjunta, cosa que l’ha portat a treballar amb compositors com José Manuel López- López, Philippe Hurel, Beat Furrer, Héctor Parra, Luís Codera, Gerard Valverde, Xavier Bonfill, Benet Casablancas, Josep Maria Guix o Rebecca Saunders.\nNuño Fernández Ezquerra. Nascut l’any 1992 a Segovia, Nuño Fernández Ezquerra s’inicia al món de la música a través de la percussió. Entre 2011 i 2015 estudia Composició a l’ESMUC, amb els compositors Agustí Charles i Mauricio Sotelo, on obté el títol superior de música amb Matricula d’Honor. De 2015 a 2019 realitza el Master de Composició a la Sibelius Academy de Helsinki, sota la tutela de Lauri Kilpö i gràcies al suport de la Fundación Caja de Burgos i de la Martin Wegelius Foundation. La seva formació es complementa amb master-classes i seminaris amb compositors de la talla de Kaija Saariaho, Salvatore Sciarrino, Raphaël Cendo, Mauro Lanza, José María Sánchez Verdú, Perdo Alcalde o la cantant Barbara Hanningan, entre d’altres. Nuño ha estat guardonat en diversos concursos com el Premio Nacional de Composición de la OSCYL (2017), la International Call for Scores & Commission (2017) organitzada per l’ensemble Suono Giallo i ilSUONO Contemporary Music Week i el 3r premi en el concurs “Jóvenes Compositores” (2014) de la Fundación SGAE/CNDM. Les seves obres han estat programades en nombrosos festivals entre els quals destaquen: Klang! Concert Series (Helsinki, 2018), VII Ciclo de Música Contemporánea de la Fundación BBVA (Bilbao, 2017), Ung Nordisk Musik (Bergen, Noruega, 2018) 3rd International Il Suono Contemporary Music Week (Italia, 2018), el cicle OUT.SIDE (Barcelona, 2016) i el festival Spanish Brass Alzire 2015, amb interpretacions a càrrec de formacions com el CrossingLines Ensemble, Uusinta Ensemble, ensemble Suono Giallo, Espai Sonor i The Black Page Orchestra, d’entre altres\nJohn Luther Adams. Per al reconegut i multi premiat John Luther Adams (Mississipí, EEUU, 1953), la música és la recerca vital d’una “casa” – una invitació a afluixar el ritme, estar atents i recordar el nostre lloc dins del gran esquema de la vida i la mort.\nDesprés de viure 40 anys al nord d’Alaska, JLA descobreix un món musical únic que troba els seus orígens en l’espai, la quietud i les forces elementals. Durant els anys ‘70s i els ‘80s, va treballar a temps complet com a activista a favor del medi ambient. Més tard, però, ve sentir la necessitat de dedicar-se completament a la música. Aquesta decisió, però, la va fer amb la creença que, al final, la música pot canviar el món més que la política. En peces com les cèlebres Become Ocean (peça amb la que guanyà un Grammy l’any 2015 i el premi Pulitzer el 2014), In the White Silence i Canticles of the Holy Wind, Adams introdueix dins la sala de concerts les sensacions que ens desperta la natura imponent i aclaparadora. En canvi, en peces escrites especialment per a ser tocades a l’exterior, com Inuksuit o Sila: The Breath of the World, la música és el mitjà que s’utilitza per connectar-nos amb l’espai i la natura, independentment d’on ens trobem. Una profunda preocupació per l’estat de la Terra i el futur de la humanitat és el motiu que el porta a continuar escrivint. La seva música s’interpreta arreu del món i ha estat enregistrada per segells com Cantaloupe, Cold Blue, New World, Mode o New Albion.


Aitona tanca l'escola bressol i els parcs infantils per casos positius en infants\nDemanen als veïns tenir precaució i seguir les recomanacions sanitàries anunciades contra la covid\nper Marta Romera 03/05/2021 14:10h\nActualment hi ha alguns casos positius de #Covid19 entre els infants d'#Aitona.\nHem procedit a tancar la llar d’infants i els parcs infantils i us demanem que tingueu més precaució i seguiu les recomanacions, especialment els familiars dels infants de la bressol: pic.twitter.com/SeoOD1bbv6\n— Ajuntament d'Aitona (@aj_Aitona) May 1, 2021\nL'Ajuntament d'Aitona ha decidit tancar la llar d'infants i els parcs infantils davant l'augment de casos positius de covid entre els infants d'aquesta petita localitat del Segrià.\nSegons han informat des del consistori a través de les xarxes socials, més enllà de les mesures de tancament anunciades, demanen als veïns tenir precaució i seguir les recomanacions sanitàries anunciades, especialment entre els familiars dels infants de l'escola bressol.\nAlgunes de les mesures que demanen acomplir\nAlgunes de les mesures que demanen acomplir són: limitar els contactes a la bombolla de convivència, utilitzar sempre la mascareta, si és possible una FFP2, netejar les mans freqüentment i respectar la distància d'1,5 metres entre persones. D'altra banda, recorden que des de l'Ajuntament estan a disposició de tota la ciutadania i que es poden posar en contacte al telèfon 675 853 256 i 692 374 223 amb la finalitat d'ajudar en tot el que puguin necessitar.\nLa comarca lleidatana que prepara un pla de vacunació massiva per als seus veïns


LLEGA EL CORRECTOR ORTOGRAFICO DE LA RACV - Valenciafreedom - La web que lucha contra la imposicion catalanista\nLLEGA EL CORRECTOR ORTOGRAFICO DE LA RACV\nJ. Ferrer (Vh).- Després de cinc llarcs anys de dur treball en equip, per fi està disponible el corrector ortogràfic de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV) que permetrà a mils de valencians poder escriure correctament el valencià sense faltes d’ortografia.\nEste corrector es presentarà en societat el pròxim dimarts 30 d’octubre a les 19 hores en el Centre Cultural la Beneficència. Serà l’adeu de Juan Lladró com a decà de la RACV i en l’acte es regalarà el programa informàtic a tots els assistents.\nEste corrector funciona en el programa Open Office (molt paregut al Microsoft Office que coneixem) i et permet crear fulles de text, de càlcul, dibuixos, base de senyes i fulles matemàtiques. És molt senzill d’utilisar: una volta instalat, vas escrivint i en el moment en que comets una falta d’ortografia, apareix la paraula remarcada en roig i si apretes un botó el programa et sugerix la paraula correcta. Per eixemple si escrius ‘carabasa’ el sistema t’indica que la forma adequada és ‘carabassa’.\nEstarà disponible en un disc compacte i també en internet a partir de la pròxima semana. Concretament en dos webs, llenguavalenciana.com i també racv.es\nEnviado el: 29 de Octubre de 2007 a las 21:20:36 (10331 Lecturas)


Les empreses de l’Ibex 35 premien la fidelitat dels accionistes repartint gairebé 600 milions d’euros més que l’any passat\nper Marc Amat Barcelona. 15 d’agost de 2019 05:30\nL'Ibex 35 repartirà un 8% més en dividends que el 2018 | iStock\nÉs possible que quan llegeixis aquest article, estiguis estirat a la sorra de la platja, descansant sota l’ombra d’un arbre centenari al Pirineu o sentint el trencar de les onades tot passejant per la coberta d’un imponent creuer. Ja fa mesos que l’estiu ha arribat i mig país se n’ha anat de vacances. A la borsa, però, els números segueixen tintant-se de vermell i verd cada dia. “Se sent a dir que l’estiu és una època de poca inversió però la realitat és que, allà dins, les coses no s’aturen mai”, assenyala José Antonio Madrigal, director d’Eurekers, la plataforma de formació borsàtil internacional amb la comunitat d’inversos particulars més gran d’Europa. De fet, durant l’any, els inversors esperen amb candeletes els mesos de juny, juliol i agost. No és que vulguin marxar de vacances com fa tothom, sinó que volen que arribi el repartiment de dividends.\n“Com a tot arreu, a la borsa baixa el volum de feina a l’estiu, però sempre hi ha feina per fer -insisteix també Armando Platero, membre del broker majorista DEGIRO, especialitzat en inversors particulars-. I, a l’estiu, se’ns gira feina amb els dividends”, concreta. De fet, aquest 2019, quan encetem el mes de setembre i tots anem tornant a la rutina, els especialistes calculen que les cotitzades de l’Ibex 35 ja hauran repartit una pluja de 7.700 milions d’euros en divdiends. Si el pronòstic es compleix, es tractarà d’un 8% més que els milions que ja es va repartir l’any passat el selectiu espanyol i que farà un 8% més feliços els petits inversors de casa nostra, que els agrada especialment rebre la seva petita renda en forma de dividend.\nPerò, què és un dividend? Diccionari de termes borsàtils en mà, un dividend és la part del benefici que es reparteix entre els accionistes d’una companyia. Dit en altres paraules, és la remuneració que rep l’inversor pel fet de ser propietari de la societat. “Ras i curt, són la part dels beneficis generats per la companyia que es paguen a l’accionista”, explica Platero. Això sí: cal tenir present que la quantitat varia depenent dels resultats anuals que hagi obtingut l’empresa, de les decisions del seu consell d’adminsitració, de la junta d’accionistes i, especialment, de la política de dividends que marqui la companyia.\nAquest estiu, algunes de les empreses de l’Ibex 35 que han abonat uns dividends més sucosos han estat Iberdrola (1.300 milions), Endesa (1.058 milions) i Repsol (790 milions), tres energètiques amb un bon grapat d’accionistes cadascuna. Era esperable. La sorpresa, però, ha estat l’aerolínia IAG, que ha aconseguit enfilar-se ben amunt al rànquing desembutxacant-se més de 1.000 milions d’euros. Concretament, el hòlding aeri amb marques com Iberia i British Airways va repartir 1.315 milions a principis de juliol, un 25% més que l’any anterior.\nGuiar-se pels dividends és la clau per invertir bé?\n“Cada inversor ha de llegir aquestes dades com prefereixi”, explica Platero. Per l’expert, el panorama és complex i caldria analitzar l’escenari companyia per companyia. “Invertir en una empresa que reparteixi molts dividends no significa que sigui una bona inversió, de la mateixa manera que invertir en una companyia que en reparteixi pocs tampoc vol dir que sigui una mala jugada”, puntualitza. Però els dividends poden ser un bon indicador per saber on invertir i on no fer-ho. “Cada inversor busca sempre maximitzar el benefici i fixar-se en la rendibilitat per dividend pot ser una bona estratègia”, comenta. Això sí, llença un advertiment: “Sempre que s’inverteixi cal tenir clar on ens estem ficant”, avisa.\nMadrigal: "Si una acció de la meva empresa val 10 euros i demà en reparteixo 1 en forma de dividend, el valor a la borsa de la meva companyia baixarà fins els 9"\nMalgrat que el repartiment de dividends sigui un dels períodes més esperats de la borsa a Espanya, no tothom n’és fan. “Seré brusc, directe i clar -adverteix José Antonio Madrigal abans de fer una pausa per crear suspens-. Són una presa de pèl i una manera d’entabanar la gent”, diu taxatiu. Pel director d’Eurekers, tan sols serveixen per fer perdre diners a l’accionista i valor a l’empresa. En posa un exemple. “Si una acció de la meva empresa val 10 euros i demà en reparteixo 1 en forma de dividend, el valor a la borsa de la meva companyia baixarà fins els 9 -explica-. La teoria diu que jo, com a accionista, hauria de seguir tenint els 9 euros que val l’empresa i l’euro que m’he quedat com a dividend, però no és així”, revela. I resol l’enigma: si es suma la comissió que es queda el bròker i la retenció del 21% que en fa Hisenda, després del repartiment de dividends “no es segueix tenint 10 euros sinó uns 9,60 a tot estirar”.\nPerò, si és així, per què a Espanya tothom espera amb candeletes el repartiment de dividends? Madrigal ho té clar: per culpa de la inculutra financera. “Qualsevol persona que s’aturi a pensar què és un dividend entendrà que no és gens atractiu”, explica. Per l’expert, en comptes de repartir dividends les empreses haurien d’utilitzar els diners per comprar noves companyies. “D’aquesta manera, s’estalviarien pel moment haver de pagar impostos i podrien treure més rendiment als milions d’euros de benefici”, explica.\nSigui com sigui, quan s’acabi l’estiu, les butxaques dels inversors estaran una mica més plenes i, la gran majoria, ja tindran els ulls fixats en el proper període de repartiment de dividends.\nLa sentència del Suprem enfonsa els bancs a la Borsa


Condueix completament borratxo, xoca contra una pilona i bolca a Terrassa\nCondueix begut i acaba bolcant després de xocar contra una pilona a Terrassa\nEls fets van succeir aquest diumenge al matí i afortunadament cap persona va resultar ferida en l'accident\nper Redacció dimarts, 31 de desembre 2019 - 08:24h\nUn conductor que circulava sota els efectes de l'alcohol ha protagonitzat un greu accident aquest passat cap de setmana a Terrassa, a la comarca del Vallès Occidental. Al voltant de les 7 del matí d'aquest diumenge, la Policia Municipal de la ciutat va rebre un avís segons el qual un vehicle havia bolcat després de col·lidir contra una pilona.\nEls ocupants van sortir del cotxe pel seu propi peu\nPer aquest motiu, una patrulla del cos es va mobilitzar fins al carrer de Terque de la ciutat vallesana, acompanyada per dues dotacions dels bombers i per una ambulància, si bé al final no va ser necessària la seva actuació.\nTal com recull el mitjà 'Món Terrassa', cap dels dos ocupants del vehicle va resultar ferit en el sinistre i, de fet, ells mateixos van sortir del cotxe accidentat pel seu propi peu. Amb tot, quan els agents van procedir a realitzar una prova d'alcoholèmia al conductor, aquest va donar un resultat de 0,57 mg/l.\nUn resultat positiu de 0,64 mg/l\nAleshores, els agents van traslladar l'home fins a dependències policials, on li van realitzar dues proves de precisió. En aquest sentit, cal destacar que el resultat va ser de 0,64 mg/l. Per aquest motiu, la policia va cursar una denúncia administrativa.\nLocalitzen 350 plantes de marihuana per culpa d'un incendi a Terrassa.\nLes barbaritats d'una família sencera amb 3 menors que han horroritzat la policia.\nUn àrbitre pateix un atac de cor en ple partit a Catalunya\n5 homes, enxampats 'in fraganti' robant a BCN


Setmana amb pocs núvols i ambient fred de nit i fresc de dia | La Garriga Digital\nLa setmana ha començat freda, amb un ambient clarament d’hivern després del pas del sistema frontal que només al Pirineu i Prepirineu s’ha deixat sentir d’una forma clara.\nEn aquest sentit, la primera nevada de la temporada ha arribat a les cotes altes del país, i les estacions d’esquí catalanes ja esperen noves nevades que els permetin obrir a finals de mes o pel Pont de la Puríssima com a molt tard.\nCom dèiem, aquest canvi de temps amb prou feines s’ha traduït en precipitacions a la nostra zona. Tan sols alguns ruixats poc destacables entre divendres i dissabte.\nAquest dilluns ha despertat fred i variable, amb una mínima que ha caigut fins als 5°C. Un valor hivernal que podria veure’s superat les dues properes matinades si encalma el vent.\nPel què fa a l’estat del cel, aquesta setmana els núvols i les clarianes s’alternaran, però en general dominarà el sol. Només avui dilluns, de cara a la tarda vespre, són possibles alguns xàfecs a l’est que podrien ser en forma de neu al Montseny, en cas de presentar-s’hi, per damunt dels 1.000 m.\nEn propers dies l’aire més fred anirà retirant-se i les temperatures aniran normalitzant-se després d’aquest descens tan brusc.\nAixí doncs, setmana amb nits i matins clarament d’hivern i recuperació de les temperatures màximes, que ens portarà uns migdies menys freds. Les mínimes voltaran els 5°C i les màximes els 15°C, amb l’ull posat a dimarts i dimecres quan la mínima podria apropar-se als 0°C al nostre poble i tenyir de blanc de gebre les raconades més enclotades i fredes del municipi.\nArticle anteriorLassanya de carabassa, albergínia, bolets i carn picada\nArticle següentComunicat de la CUP i SI de la Garriga sobre el fals discurs de col·laboració i diàleg del govern municipal


query_builder 28 desembre 2021 10:39\nL’Anuari assenyala que el sector de la gran distribució ocupa 4.095 persones a la Catalunya Central, un 9,3% més que al 2017-2018. Altres magnituds analitzades també han experimentat creixement: la superfície de venda ha pujat un 1,79% i el nombre d’establiments un 1,49%\nActualment, la demarcació compta amb 335 establiments comercials de gran distribució (el 6,4% de tot Catalunya), i 142.540 m2 de superfície de venda (el 5,7% del total)\nL’ocupació al sector de la gran distribució comercial ha crescut un 9,3% a la Catalunya Central. Aquesta és una de les principals conclusions de l’Anuari de la Distribució Comercial del sector quotidià en règim d’autoservei, que elabora biennalment la Direcció General de Comerç, del Departament d’Empresa i Treball.\nL’Anuari és una anàlisi de les cinquanta primeres empreses de gran distribució amb punts de venda a Catalunya, que estudia el comportament de l’oferta de productes alimentaris, drogueria i perfumeria, en règim d’autoservei, en el període 2019-2020, a partir de la informació facilitada pels propis operadors. . L’estudi fa un seguiment dels principals indicadors del sector amb l’objectiu de mesurar la competitivitat i rendiment de les empreses. Mitjançant nous indicadors, s’avalua el posicionament de les empreses respecte les noves tecnologies i el comerç electrònic, i compara els diferents àmbits territorials catalans.\nLa gran distribució comercial a la Catalunya Central: augmenten l’ocupació, la superfície de venda i el nombre d’establiments\nSegons l’Anuari, el sector de la gran distribució al Catalunya Central va créixer en el bienni 2019-2020 en ocupació, superfície comercial i nombre d’establiments, respecte el bienni 2017-2018. En l’àmbit laboral, l’ocupació al sector ha pujat un 9,3% (de 3.747 a 4.095 persones).\nLa resta de magnituds analitzades han evolucionat amb signe positiu a la demarcació: la superfície de venda que ha pujat un 1,79%, (se situa en els 142.540 m2), i el nombre d’establiments ha crescut 2,44% (335 establiments). De la seva banda, la densitat comercial —superfície comercial per cada 1.000 habitants— registrada a la Catalunya Central ha experimentat un lleuger descens del 0.89%, situant-se en 348m2 per cada mil habitants.\nDesglossat per comarques, el Solsonès compta amb la major densitat comercial de la demarcació (462 m2/1.000 hab.), la quarta més alta de tot Catalunya. Tanmateix, en xifres absolutes, la comarca del Bages és la que acapara la major part dels establiments comercials a la demarcació (160) i la major quantitat de superfície de venda (65.085 m2).\nLa rendibilitat econòmica del sector gran distribució a les comarques centrals es va situar en els 5.551 euros/m2 de rendiment mitjà, per sota de la mitjana catalana (5.658 €/m).\nL’anàlisi de les dades globals a nivell català de l’Anuari conclou que entre el 31 de desembre de 2018 i el 31 de desembre de 2020, el sector ha experimentat un clar creixement. El nombre d’establiments comercials va augmentar un 4%, la superfície de venda un 3,9%, les vendes un 13,7% i el nombre de persones ocupades un 10,6%.\nLes empreses amb més quota de mercat en superfície de venda són Mercadona (15%), El grup Dia (10%) i Bon Preu (10%). En nombre d’establiments encapçala el rànquing Dia (19%), seguit de Condis (12%) i de GM Food (9%). Pel que fa al rànquing de facturació, Mercadona continua liderant el llistat. Bon Preu ocupa el segon lloc, per davant del grup Dia i de Carrefour que ocupen el tercer i quart lloc respectivament.


�La compet�ncia entre Salamanca i Girona �s bona per al b�squet espanyol� - Empordà\nLeonor Rodr�guez �La compet�ncia entre Salamanca i Girona �s bona per al b�squet espanyol� 07.09.2016 | 06:30\n�La compet�ncia entre Salamanca i Girona �s bona per al b�squet espanyol� Escorta de l'Spar Citylift Girona. Recent medalla de plata amb la selecci� espanyola als Jocs Ol�mpics de Rio de Janeiro, la jugadora can�ria �s un dels fitxatges m�s importants que ha fet mai l'Uni i canvia el Perfumer�as Avenida per lluitar per tots els t�tols amb un club i una ciutat que tot just va coneixent\nOn t� la medalla de plata, ben endre�ada a Las Palmas? No, la tinc aqu� a Girona. El club em va dir que la port�s. Suposo que deuen voler que l'ensenyi als aficionats abans d'un partit.Ha tingut poc descans. Una setmana despr�s d'acabar els Jocs Ol�mpics ja era aqu� a Girona entrenant mat� i tarda. Pocs dies, he estat encara no una setmana a casa per anar a l'Ajuntament, al Cabildo... Ha estat una setmana bonica. He tingut un estiu molt ocupat amb els Jocs, per� la veritat �s que firmaria que tots els meus estius fossin iguals. Com va viure els seus primers Jocs, la vida a la Vila Ol�mpica... �s una experi�ncia tan especial com expliquen?�s clar que s�. Crec que �s el repte m�s gran per a qualsevol esportista, fins i tot per a qualsevol aficionat a l'esport, poder viure uns Jocs Ol�mpics. Participar en uns Jocs �s molt especial i, a sobre, guanyar una medalla ja �s estratosf�ric. Ha estat una experi�ncia inoblidable i un moment que et marca com a persona. En arribar a Rio pensava que podrien guanyar una medalla en els Jocs Ol�mpics?No. No m'ho pensava i m�s despr�s de la lesi� de Sancho (Lyttle). Vam anar als Jocs pensant en treballar, cr�ixer com a equip i anar partit a partit per veure fins a on arrib�vem en la competici�. I va ser fins a la final...Una medalla ol�mpica t� molta repercussi� i s'ha parlat m�s del b�squet femen�. Per� ara comen�a la lliga espanyola i moltes de les jugadores de la selecci� no hi participen. �s un fet que cada cop quedem menys jugadores de la selecci� a la Lliga Espanyola, per� tamb� hem de mirar el costat positiu i aix� les jugadores m�s joves tenen m�s opcions de jugar minuts, cr�ixer i agafar experi�ncia. Est� clar que les lligues de R�ssia o Turquia estan a m�s nivell perqu� en aquests pa�sos aposten m�s fort per les seves competicions, per� les que som aqu� tamb� representem a la lliga espanyola que juguem competicions internacionals i aix� tamb� s'ha de valorar. Ara fa uns mesos, Leo Rodr�guez estava jugant la final de Lliga contra l'Uni amb Perfumer�as Avenida. En aquells moments se li hauria arribat mai a passar pel cap que avui seria aqu� a Girona?No, segur que no. Per� no per res concret ni perqu� refus�s anar a un equip o un altre, sin� perqu� jo s�c una persona que visc molt el present i en aquell moment jo pensava en guanyar la final, en fer el millor per al meu equip i en res m�s. El futur el tenia aparcat.Com va anar el seu fitxatge? Semblava que acabaria jugant a l'estranger. Al final la trucada de Pere Puig la va conv�ncer?La meva prioritat de l'estiu era entrar a la selecci�, despr�s classificar-nos per als Jocs Ol�mpics i gaudir de l'experi�ncia. Un cop aix� assegurat vaig anar per resoldre el meu futur i, com que si havia de sortir de Salamanca volia anar a algun lloc que em permet�s continuar jugant competici� europea, l'opci� de venir a Girona era la millor per a mi.L'acord es va acabar de tancar quan ja estava a Rio per jugar els Jocs. Va parlar amb Marta Xargay de Girona i del club. S�. Una vegada es va assabentar de la not�cia s� que em va comentar que era una ciutat molt maca, que s'hi menjava b� i que la gent era molt afectuosa. Em va dir que estaria molt b� aqu�. I amb Miguel �ngel Ortega hi ha parlat sobre Girona?No. Ell no era a Brasil.Ho s�. Volia dir si hi ha parlat per tel�fon o per missatge. Ell tamb� coneix la ciutat i el club. No. No hi he parlat. Si em permet, una petita dolenteria: Un cop va haver pujat al podi dels Jocs no es va preguntar a si mateixa �per qu� vaig firmar per Girona si ara amb la medalla podria trobar un millor contracte a R�ssia o a Turquia?�.No. No ho he pensat. Jo quan prenc una decisi� no em faig enrere. En el seu moment vaig apostar per Girona i per jugar l'Eurocup i n'estic contenta. Formada a Can�ries i a Florida, ara canvia Salamanca per Girona. Amb quines expectatives?�s un repte important. Lluitar per tots els t�tols sense ser tan clarament favorit. Crec que a tota jugadora li va b� sortir de la seva zona de confort, d'un equip i d'una ciutat que ja coneixes b� i hi est�s acomodada. Sortir fora a buscar nous reptes segur que em far� madurar. En els dos �ltims anys, Girona i Salamanca han lluitat pels t�tols. Com veu aquesta rivalitat?S�n els dos equips que competeixen a Europa i �s molt bonic per als espectadors veure un partit entre dos rivals de nivell. La rivalitat entre Girona i Salamanca �s atractiva per als espectadors i bona per al b�squet espanyol.Veu la lluita pels t�tols de Lliga i Copa com un m� a m� entre Uni i Avenida?No. Jo crec que hi haur� molts equips que donaran guerra. La majoria d'equips de la lliga s'han refor�at b� i poden estar a dalt.Com espera que la rebin al W�rzburg quan vagin a jugar a Salamanca.Molt b�. La veritat �s que joc tinc una gran estima a la ciutat, a la gent, al club... Han estat la meva fam�lia durant tres anys i espero que em rebin b� com jo els rebria a ells. Sempre ha estat considerada una gran tiradora. Una especialista. A Girona es veu agafant un rol m�s protagonista? Far� el que em demani l'equip i l'entrenador. Encara falten dues jugadores per arribar (Peters i Ibekwe) i portem menys d'una setmana d'entrenaments. Ens hem de con�ixer m�s totes i �s molt aviat per fer valoracions sobre l'equip. Con�ixer no deuria con�ixer gaire ning�, ni jugadores ni, l�gicament, el t�cnic Eric Suris. No. De jugadores personalment nom�s la Ros� (Buch), que �s un any m�s jove que jo, i la resta nom�s de jugar-hi en contra. El t�cnic s'estrena a la Lliga, per� t� experi�ncia tant en mascul� com en femen� i les sensacions s�n bones. Crec que aquesta temporada podrem aprendre els uns dels altres. Estem a Fontajau. Recorda la final de fa dos anys amb 5.000 espectadors omplint el pavell� de gom a gom?Em va impactar. Crec que a mi i a totes les jugadores de Salamanca i de Girona. Va ser una experi�ncia molt bonica. A veure si ho podem tornar a repetir...


CINEMA , PERSONAL »\nAcabo de reveure una escena d’una gran pel·lícula de la qual n’he parlat en algunes ocasions. Ha estat mentre ordenava el disc dur per triar què mantinc a l’arxiu i què descarto. El fragment ha estat escollit a l’atzar però sabent que, tractant-se de la pel·lícula que es tractava, seria el fragment ideal. Així doncs, explico l'escena que he vist:\nEn una fonda d’un petit poble italià es coneixen dos joves. Ella és de la zona i ell, un viatjant que busca un lloc on dormir aquella nit. Al pati, parlen dels núvols i del temps, arriba la nit i als dos els queda el desig de fer l’amor, dormir junts, besar-se i acaronar-se durant hores, estar-se un dins de l’altre eternament. Però això no succeeix i passa la nit, cadascú a la seva habitació, i es perden la pista al dia següent. Però al cap de poc temps, un any, el destí els dóna una segona oportunitat i es retroben. Parlen pel carrer, comparteixen silencis i van a casa d’ella. Un cop dins, es produeix la conversa que explico ara.\nEn la retrobada, ella li explica a ell que ha viscut un any amb un home i que aquest home fa pocs dies li ha escrit una carta que sempre ha guardat. Ella diu que la sap de memòria, que la carta parla d’aromes i perfums, i que certs perfums entren de cop i et captiven amb rapidesa. L’home li explica a la carta que porta dins seu l’olor de la seva pell i les seves paraules.\nI ella continua explicant: l’altre dia era asseguda al lloc on havíem estat el darrer cop. Em vaig quedar allà i sentia que tu (referint-se al jove que l’acompanya) erets aquell home. I acaba l’escena quan ella afegeix: les paraules, també escrites, sempre fan el bé. Una dona l’espera, l’espera sempre.\nLa tendresa de l’escena, la distància entre els dos protagonistes marcada només per un any i la proximitat que ambdós tenen a l’instant de retrobar-se, la complicitat en les mirades, els gestos mesurats i previsibles per l’altre, la necessitat de ser i estar junts tot i haver viscut a quilòmetres durant aquells mesos. Tot fa que el retrobament sigui un moment màgic, suau,calmat, adient i tantes altres coses.\nTots guardem una carta, unes paraules, unes imatges. Fisicament o en la memòria, tots duem records de moments que ens van negar o varem negar-nos viure, situacions on hem errat o errades dels altres que ens han tocat també a nosaltres. I sempre hi ha altres moments nous però també temps per viure els vells que encara esperen.\nEm venia de gust explicar-vos aquesta revisió de la pel·lícula que, com abans, segueix sent la meva preferida. Comparteixo el fragment amb vosaltres. Segur que molts enteneu què volia dir quan em llegiu ara.\nQuina escena més intensa tot i la calma que ofereix a l'espectador. Realment, Òscar, amb la carta que ella diu tenir i saber-se de memòria està fent un crit cap al jove quan li explica la seva existència. Em dóna aquesta sensacíó, que ella només se sent compresa i estimada pel noi amb qui fa un any que no es veien i necessita notar aquestes sensacions i tornar amb ell a qui ella mateixa s'ja negat temps enrere. No ho sé, tot plegat és el què em comunica aquest fragment tan especial. Les teves conclusions finals, i el perquè de l'escrit, desperten com sempre tot un riu d'emocions. Gràcies per escriure-ho.


Jesús Gil ha demanat la dissolució del GIL, el Grup Independent Liberal, que ell mateix presideix, arran de la crisi de Marbella. L'exalcalde d'aquesta localitat ha presentat un escrit al registre de partits del Ministeri de l'Interior en què demana que es doni de baixa la seva formació. Mentrestant, el PSOE ha dit que no descarta demanar al govern espanyol que dissolgui l'Ajuntament de Marbella si no es troba una sortida a la crisi municipal.\nJesús Gil considera que després de les baixes dels representants del GIL a Marbella, arran de la moció contra Julián Muñoz, ja no hi ha motius per mantenir l'activitat de la formació. Precisament avui, el PSOE ha convocat el PP i el Partit Andalusista per trobar una sortida pactada a la crisi de Marbella. Els socialistes no descarten demanar al govern d'Aznar que dissolgui la corporació municipal si s'arriba a un carreró sense sortida. Veïns de Marbella es concentraran aquest vespre davant la porta de l'ajuntament de la localitat per protestar per la moció de censura presentada divendres passat contra l'alcalde, Julián Muñoz.


Xateba participa en la programació "Nits a la Fresca" - Portal de Xàtiva\nInicio Sociedad Eventos Xateba participa en la programació “Nits a la Fresca”\nCom ja va fer-se públic fa unes setmanes, XATEBA – Associació per la igualtat i contra la violencia de gènere- va rebre part del llegat d’una dona compromesa amb lluites socials. El projecte que vàren presentar per a accedir a aquesta aportació es centrava en tres eixos: visibilització, formació i accions contra LA violència de gènere.\n“Entenem que la visibilització passa per remarcar la rellevància de dones artistes que tenim a Xàtiva, conseguint que sigan referents que animen les xiques i dones de Xàtiva a crear i perseguir els seus somnis” han declarat des de l’associació. Però, malgrat l’aportació del llegat, el pressupost destinat a aquest objectiu “no podia cobrir les despeses ni les condicions requerides per a realitzar les activitats i actes amb la dignitat que es mereixen“. Es per això que s’ha comptat amb l’ajuda de la regidoria de Cultura incluient alguns dels actes que tenien previstos dins la programacio de Nits a la Fresca d’aquest estiu.\nXATEBA confía en el caracter iniciàtic d’aquesta col·laboració ja que hi ha dones artistes i amb projecció internacional que no podran mostrar les seues creacions “per manca de pressupost i de previsió organitzativa” atesa la premura en el desenvolupament del projecte.\nCompanyes com Alicia Herrero amb el treball “Miticondrias”, Irene López amb el virtuisisme musical, “Hijas de Lilith” empoderades amb la poesia, l’aportació entranyable de “Botifarra” al feminisme també des de les nostres tradicions, les creacions literaries de Xelo Llopis, de Lorena Cayuela, les pintures de Fina Caldes, l’expressió corporal en dansa des de la viscera de Rakel Ferrero, les creacions en cerámica,.. son mostra de la quantitat i qualitat de artistas en la ciutat, perque hi ha molt d’art en les dones a Xàtiva. “Es la nostra esperança que algun dia, a l’arxiu municipal, es llegiran més dels tres noms de dones que hi ha ara” han declarat.\n“Confiem en que l’aposta que ha fet enguany la regidoria de cultura, amb molta generositat, tinga seguiment en el futur; que es vagen afegint d’altres regidories (Gran Teatre, Turisme, Conservatori,..) en coordinació amb la regidoria de les Dones i que es puguen programar amb temps i recursos les mostres i espectacles de les nostres DONES ARTISTES“.


Licitació contracte menor d'execució d'obres d'ampliació en Consultori del Garbinet | Ajuntament d'Alacant\nLicitació contracte menor d'execució d'obres d'ampliació en Consultori del Garbinet\nEs procedix a la licitació d'un contracte menor per a l'execució d'obres incloses en la memoria valorada per a les obres d'ampliació del Consultori Auxiliar del Garbinet\n1. OBJECTE DEL CONTRACTE: L'atenció primària sanitària al municipi es du a terme per la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública en la seua xarxa de Centres de Salut.\nPer a aconseguir completar l'atenció sanitària als ciutadans, l'Excm. Ajuntament d'Alacant ha construït, llogant o adquirint determinats locals per a la seua conversió en consultoris mèdics en aquells emplaçaments o llocs que estan allunyats d'un centre de salut i que les característiques dels habitants de la zona requereixen d'una atenció sanitària periòdica i mes pròxima (persones d'avançada edat,.. etc). Per al funcionament dels esmentats consultoris mèdics o dependències municipals es desplacen els facultatius pertinents d'un centre de salut (metges, infermeres, pediatres,.. etc).\nEntre els consultoris auxiliars de què disposa l'Ajuntament, cal destacar el del Garbinet que necessita una ampliació per a atendre convenientment la població de l'entorn. Des de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, en el seu departament d'atenció primària, han corroborat la necessitat urgent d'executar les obres de millora i/o ampliació dels referits consultoris auxiliars per a aconseguir millorar els serveis sanitaris prestats a la població del seu entorn.\nPer encàrrec de la Regidoria de Sanitat, l'arquitecta María Fernández Alarcón, colegiada núm. 21759 COAM, ha redactat la ”Memòria valorada per a les obres d'ampliació de consultori auxiliar del Garbinet”, amb un pressupost de licitació de vint-i-un mil tres-centes quaranta euros amb cinquanta-quatre cèntims (21.340,54 €) més l'IVA corresponent, calculat al tipus impositiu del 21% en quantia de quatre mil quatre-cents huitanta-un euros amb cinquanta-un cèntims (4.481,51 €), que fan un total de vint-i-cinc mil huit-cents vint-i-dos euros amb cinc cèntims (25.822,05 €) amb un termini d'execució de dos mesos.\nPer a la realització de les referides obres, l'Ajuntament ha accedit a la “Resolució de 15 de març de 2019 de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es convoquen subvencions per a la intervenció arquitectònica en locals destinats a la prestació d'assistència sanitària per part d'aquesta Conselleria, en municipis de la Comunitat Valenciana”.\n2. TIPUS DE CONTRACTE: Contracte menor d'obres.\n3. DOCUMENTACIÓ A PRESENTAR: Plica en el MODEL DE PROPOSICIÓ establit per a l'Excm. Ajuntament d'Alacant i MODEL DE DECLARACIÓ RESPONSABLE, ambdós disponibles per a la seua descàrrega.\nA més, qui resulte adjudicatari del contracte haurà d'aportar certificació d'inexistència de dèbits a l'AEAT i a la Seguretat Social.\n4. VALORACIÓ D'OFERTES :\nS'apreciarà que una proposició no pot ser complida o resulta inviable per haver sigut formulada en termes que la fan anormalment baixa quant al criteri “preu” en els supòsits següents:\nQuan, concorrent un sol·licitador, l'oferta siga inferior al pressupost base de licitació en més de 25 unitats percentuals.\nQuan concórreguen dos licitadors, la que siga inferior en més de 20 unitats percentuals a l'altra oferta.\nQuan concórreguen tres o més licitadors, l'oferta o ofertes que siguen inferiors en més de 10 unitats percentuals a la mitjana aritmètica de les ofertes presentades.\nCriteri número 1.Preu (fins a 85 punts)\nLa puntuació de cada oferta s'obté d'aplicar la fórmula següent:\n(preu licitació – preu oferta i )\nPuntuació oferida = 85 --------------------------------------------------------\n(preu licitació – preu oferta mín)\npreu oferta i = oferta que es valora\npreu oferta mín = millor oferta\nCriteri número 2. Millores (Max. 15 punts)\n2.1.- Partida 7.02 Substitució de placa magatzem de tauler aglomerat…... etc prevista en la memòria valorada amb un preu d'execució material de 181,40 euros per “ Placa de treball de pedra. Placa de granit nacional, Blanc Cristall polit, de 280 cm de longitud, 60 cm d'amplària i 3 cm de grossària, cant. simple recte, amb els cantos lleugerament bisellats, formació d'1 buit amb les seues vores polides, i tupé perimetral de 5 cm d'alçària i 3 cm de grossària, amb el canto recte. Fins i tot replantejament; suports i ancoratges d'acer galvanitzat; resolució de cantons, angles, vores i acabaments; unions entre peces i trobades amb paraments, segellats amb silicona; anivellat i encunyat; eliminació de restes i neteja.\nInclou replantejament i traçat de la placa. Col·locació i fixació dels suports i ancoratges. Col·locació, ajust i fixació de les peces que componen la placa. Col·locació de tupé perimetral.\nCriteri de mesurament de projecte: Es mesurarà el nombre d'unitats realment executades segons especificacions de Projecte.” amb un import d'execució material de 552,92 euros. Això suposa una diferència de cost d'execució material de 371,52 euros.\nPLACA DE MAGATZEM 1 ud. 552,92 €\nS'atorgaran 1,76 punts\n2.2.- Partida 7.06 Substitució d'estor enrotllable prevista en la memòria valorada amb un preu d'execució material de 1.334,16 euros ( 2x 667,08) per “Estor enrotllable accionament motoritzat. Estor enrotllable, de 2600 mm d'amplària i 3.200 mm d'alçària, amb teixit ignífug perforat, de fibra de vidre sense PVC ni halògens, amb la cara exterior de color gris fosc i la cara interior de color gris fosc, accionament motoritzat via cable 230 V, amb comandament mural, per a regulació de l'altura; fixat en la paret amb ancoratges mecànics. També ferramentes i accessoris. Totalment instal·lat i ajustat.\nInclou: replantejament. Ancoratge al parament dels elements de fixació. Muntatge de l'estor enrotllable, Muntatge dels accessoris d'accionament.\nCriteri de mesurament de projecte: Nombre d'unitats previstes, segons documentació gràfica de projecte.\nCriteri de mesurament d'obra: Es mesurarà el nombre d'unitats realment executades segons especificacions de projecte”\nAmb un import d'execució material de 1.766,92 euros ( 2 x 883,46). Açò suposa una diferència de cost d'execució material de 432,76 euros.\nS'atorgaran 2,06 punts\n2.3.- Nova Partida 10.01 Placa de treball Consulta Mèdica Polivalent amb un import d'execució material de 372,02 euros (una unitat)\nPlaca de granit nacional, Blanc Cristall polit, de 180 cm de longitud, 60 cm d'amplària i 3 cm de grossària, vora simple recta, amb les vores lleugerament bisellades, formació d'1 buit amb les vores polides, i tupé perimetral de 5 cm d'alçària i 3 cm de grossària, amb la vora recta.\nCriteri de mesurament de projecte: Es mesurarà el nombre d'unitats realment executades segons especificacions de Projecte.\nPLACA CONSULTA MÈDICA POLIVALENT 1 ud. 372,02 €\nAixò suposa una diferència de cost d'execució material de 372,02 euros.\nS'atorgaran 1,77 punts\n2.4.- Nova Partida 10.02 Instal·lació d'aire condicionat (completa partida 07.07) amb un import d'execució material de 1.900,70 euros (1 unitat)\nEquip d'aire condicionat sistema aire-aire split, amb unitat interior i unitat exterior en dotació suficient per a consulta mèdica polivalent, sala de reunions i sala d'espera. També projectes, legalitzacions i canalització i cablejat elèctric d'alimentació.\n1 ud. 1.900,70 €\nAixò suposa una diferència de cost d'execució material de 1.900,70 euros.\nS'atorgaran 9,02 punts\n2.5.- Nova partida 10.03 Elements de retolació de consultes amb un import de 81,48 euros ( u unitats).\nRètols d'alumini lacat per a senyalització de consultes, de 250x80 mm aproximadament. A definir amb D.F.\n4 ud. 20,37 € 81,48 €\nAixò suposa una diferència de cost d'execució material de 81,48 euros.\nS'atorgaran 0,39 punts\n5. TERMINI DE PRESENTACIÓ : Del 16 de maig al 30 de maig, ambdós inclosos.\n6. HORARI DE PRESENTACIÓ : De 9 hores a 14 hores.\n7. FORMA DE PRESENTACIÓ : Presencial o electrònicament. Si es presentara electrònicament haurà de remetre's còpia de la sol·licitud per mail a sanidad@alicante.es.\n8. LLOC DE PRESENTACIÓ PRESENCIAL: Servei de Sanitat i Protecció Animal en C/ Cervantes núm. 3 1a planta (Alacant)\nMemoria de las obras, redactada por la arquitecta María Fernández Alarcón\nMODELO DE DECLARACIÓN RESPONSABLE PERSONAS JURIDICAS\ndeclaracion responsable personas físicas


The Gaslight Anthem presenten American Slang a la Sala Apolo | BCNCultura.cat\nThe Gaslight Anthem presenten American Slang a la Sala Apolo\n26/06/2011 2 Mins Read\nSón de Nova Jersei, representen el Jersey Shore Sound, admiren a Springsteen, però també admiren als Ramones, a Otis Redding, a Johnny Cash, a Stiff Little Fingers, a The Clash i als inoblidables The Replacements, segurament, una de les grans inspiracions del grup, juntament amb Mike Ness i el propi Boss. The Gaslight Anthem arriben a Barcelona, on presentaran a la Sala Apolo la nit del 7 de juliol el seu tercer àlbum, American Slang, un treball on el bo i millor del rock americà queda concentrat a través de deu pletòriques cançons que situen a la banda, o l’haurien de situar, com una de les noves referències de l’escena del rock ‘n’ roll.\nLiderats per Brian Fallon, The Gaslight Anthem varen debutar al 2007, amb el notable Sink and Swim, en un treball que redundava en la vessant més punk-rock del grup, en un disc visceral i irresistiblement immediat, que evocava als primers Social Distortion, banda a la que s’ha de fer referència, per ser una influència constant. I així es demostra al seu segon treball, un dels millors del 2008, The ’59 sound, on els aromes de White Light, White Heat, White Trash impregnen un àlbum formidable, de rock ‘n’ roll en estat pur, en una demostració de força i passió per una manera d’entendre la música. Qui es pot resistir a cançons com Great Expectations, Miles Davis and The Cool, The Patient Ferris Wheel o Even Cowgirls Get the Blues? Bruce Springsteen, Steve Van Zandt i Mike Ness varen ser alguns dels noms que es varen treure el barret davant d’aquest treball; el mateix Boss va participar a alguns concerts amb ells, com a Glastonbury 2009, i Ness va reclamar-los com a teloners per la gira de Social Distortion per Europa durant el mateix any. I al 2010, American Slang no només consolida a la banda amb un altre excel·lent treball que insisteix en un so i una passió tan autèntica com contagiosa, sinó que suposa l’eclosió definitiva del grup; el perquè, com no, està en les cançons: des de la imparable American Slang fins a We did it When We Were Young, no queda cap mena de dubte del nivell d’aquesta gent de New Brunswick, que amb cada disc, de moment, permeten, ventilar una mica les penes i les glòries, mentre arriba el dia de poder gaudir d’ells en directe.\nI aquest dia ha arribat, perquè la nit del 7 de juliol, The Gaslight Anthem estaran sobre de l’escenari de la Sala Apolo. Una nit després de telonejar a Foo Fighters a Madrid, Brian Fallon, Alex Rosamilia, Alex Levine i Benny Horowitz donaran una classe magistral de rock ‘n’ roll per poc més de vint euros. Qui s’ho pugui permetre, i a més tingui passió per la música, que no s’ho perdi. Els més despistats, que es mirin aquests quinze minuts del seu concert al Rock am Ring d’enguany:\nAlex LevineAlex RosamiliaAmerican SlangBenny HorowitzBrian FallonThe Gaslight AnthemThe Gaslight Anthem Sala Apolo\nAconsegueix 1 entrada doble per les sessions del cine a la fresca de Sala Montjuïc\nJosep Termes publica Història del moviment anarquista a Espanya (1870-1980)