Dormir de dia. Un suïcidi biològic? « Premis Recerca Jove\nDormir de dia. Un suïcidi biològic?\nCentre: Institut Escola Intermunicipal del Penedès, Sant Sadurní dAnoia\nAutor/s autora/es: Marta Gómez Bailón\nTutors/es: Francesc Forcada Galvany\nEntendre el perquè dormir de dia no és saludable per la salut. Descobrir en quines àrees del cos i de quina manera pot arribar a afectar aquesta inversió de l’horari del son. I finalment, crear una sèrie de pautes a seguir, una ‘recepta del son’ que ajudi a les persones que treballen de nit a contrarestar els efectes adversos del seu torn laboral.\nLa part teòrica ha estat elaborada a partir d’estudis clínics realitzats per institucions de prestigi, amb informació extreta de les entrevistes realitzades personalment als 6 especialistes entrevistats i amb informacions extretes de diferents pàgines web.\nLa part pràctica ha estat fonamentada sobre la part teòrica, amb la que s’han creat els qüestionaris. I a partir dels resultats d’aquests s’han elaborat les conclusions. També hi ha hagut un seguiment de llarga durada a un nombre concret de persones a base de qüestionaris i també d’anotacions setmanals sobre el seguiment de les pautes marcades a seguir.\nAmb l’estudi que he realitzat puc afirmar que hi ha una tendència a que les persones que treballen de nit pateixin més patologies associades a l’insomni i la nutrició.\nPer altra banda, he decobert que les persones que treballen de nit no aconseguien una mateixa qualitat de son quan ho feien de dia que quan ho feien de nit.\nFinalment, m’he adonat que la creació d’unes pautes per ajudar a millorar la salut dels treballadors del torn de nit és extremadament dificultós per la complexitat dels seus horaris tan laborals com socials.


La doctora Comas (Genís Sinca)\nRACONS: CORBERA DE LLOBREGAT\nLa geografia de Corbera és fascinant, extraordinàriament exigent. Tot és amunt i avall. Els corberencs deuen tenir unes cames fortíssimes.\nGENÍS SINCA 21/07/2015 00:00\nUn autobús de línia em porta de Barcelona a Corbera de Llobregat. És una petita excursió que, finalment, vaig emprendre fa uns anys davant la insistència d’una amiga que treballava de metge a l’ambulatori EAP Corbera. Va valer la pena, la visita va ser molt instructiva i, secretament, he repetit l’operació un parell de vegades: m’agrada caminar i la geografia de Corbera és fascinant, extraordinàriament exigent. Tot és amunt i avall: en el record queda el testimoni d’unes escales mítiques. Els corberencs deuen tenir unes cames fortíssimes.\nPerò el que realment ens interessa és la història de la meva amiga, la Dra. Judit Comas Martínez, barcelonina, per allò que suposa l’arribada d’algú de fora a un lloc que es desconeix completament: una experiència impagable i, en aquest cas, igual que la geografia empinada de Corbera, exigent i dura. La doctora Comas hi va començar a treballar com a metge de família, en qualitat d’interina, el dijous 17 de juliol del 2003, tot i que encara no havia aprovat les opos. Se’n recorda com si fos ara: el dia abans, el 16 de juliol, encara era resident. Una bona arrencada en circumstàncies difícils. Hi havia pressa. La doctora que hi havia abans havia aprovat les oposicions i havia agafat plaça en un altre lloc i havia marxat; hi havien posat un metge suplent, però va tenir un infart mentre treballava i l’ambulatori es va estar unes setmanes sense cap metge a la plaça que, per fi, va cobrir la Judit, la doctora Comas. “Quan hi vaig arribar -m’explica-, tenia tota la gent esperant-me”.\nEnclotat en el pinyol\nL’ambulatori EAP Corbera, que és una construcció moderna, una mica enclotada en el pinyol de la vall que encabeix el municipi, cobreix una extensió àmplia i també assisteix les necessitats del petit poble de la Palma de Cervelló. En total, més de 14.000 persones entre les dues localitats; però també visiten pacients que viuen a Fontpineda, una urbanització que, tot i pertànyer a Pallejà, cau més a prop de l’ambulatori de Corbera, igual que passa amb alguns veïns de Cervelló i alguna altra urbanització. En resum, una feinada de por.\nAmb tota lògica, la Judit m’explica que a Corbera hi va créixer com a metge, on, amb tota seguretat, “el millor eren els pacients”. S’ho va acabar estimant d’allò més. El dilluns 8 de març del 2010, Dia de la Dona Treballadora, la van fer directora del centre. També se’n recorda i molt, per la responsabilitat i pel respecte al càrrec, al qual va renunciar, per cert, quatre anys més tard, el setembre del 2014, en favor d’una nena preciosa (Yaiza). “Tenia clar que quan em quedés embarassada deixaria el càrrec de directora”, diu. Un gest que l’honora. En tot cas, el pas per Corbera de Llobregat la va marcar profundament, tant a nivell mèdic com humà.\nLa Judit m’explica que hi havia pacients que li regalaven préssecs, raïm, cireres, i fins i tot ous. Pocs devien imaginar fins a quin punt s’ho apreciava. L’avi matern de la Judit havia tingut una fruiteria al carrer Provença de Barcelona, entre rambla Catalunya i Balmes; m’ho explica, emocionada, pels records que la fruita corberenca li reportaven de l’ambient llunyà de la fruiteria de l’avi, on s’havia criat i après a caminar. La passió per la fruita de Corbera va arribar a límits insospitats. El pacient del raïm preferia no fer-li el present davant la gent de l’ambulatori, així que quedaven d’amagat en un lloc concret de Corbera: “Allà fèiem l’intercanvi”. Li havien arribat a regalar capons per Nadal, i fins i tot l’havien convidat a la festa dels 100 anys d’una pacient. Però el més demostratiu va ser la trucada d’una altra pacient, que just aquell dia tenia hora de visita: “Doctora, avui no puc venir perquè em trobo malament, vindré quan em trobi una mica millor”. Corbera, definitivament, havia passat a formar part indestriable de la vida de la doctora Comas.


Acords del ple municipal ordinari del 31 de març - Ajuntament de les Franqueses del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > Acords del ple municipal ordinari del 31 de març\nAcords del ple municipal ordinari del 31 de març\n1.Aprovació de l'acta de la sessió anterior.\n2.Donar compte de les resolucions dictades per l'Alcalde i els/les regidors/esdelegats/des de l'Alcaldia números 2022-594 a 2022-968 corresponents alperíode comprès entre els dies 1 i 31 de març de 2022.\n3.Donar compte de les actes de la Junta de Govern Local números JGL/2022/8a JGL/2022/12 que corresponen a les sessions pel període comprès entre elsdies 1 i 31 de març de 2022.\n4.Proposta d’aprovació inicial del Pressupost general de la Corporació per al’exercici 2022, així com de la Plantilla de personal i de la Relació de Llocs deTreball de l’Ajuntament de les Franqueses del Vallès i dels seus dosorganismes autònoms.\nPrimer.- Aprovar inicialment el Pressupost General d'aquesta Corporació, per a l'exercici econòmic 2022, juntament amb les seves Bases d'Execució, essent el resum consolidat per capítols el següent:\nA.1. OPERACIONS CORRENTS\nCAPÍTOL 5: Fons contingència\nA.2. OPERACIONS DE CAPITAL\nSegon.- Aprovar inicialment la plantilla de personal, que comprèn tots els llocs de treball reservats a funcionaris, personal laboral i personal eventual.\nTercer.- Exposar al públic el Pressupost General per l’exercici 2022, les Bases d'Execució i plantilla de personal aprovats, per termini de quinze dies, mitjançant anuncis en el Butlletí Oficial de la Província i tauler d'anuncis de l'Ajuntament, a l'efecte de presentació de reclamacions pels interessats.\nQuart.- Considerar elevats a definitius aquests acords en el cas de què no es presenti cap reclamació.\nCinquè.- Remetre còpia a l'Administració de l'Estat, així com a l’òrgan competent de la Comunitat Autònoma.\nVOTS A FAVOR: JxLF i PSC-CP\nVOTS EN CONTRA: IEC-AM, SAL-CUP-Amunt i C's\n5.Proposta d'aprovació de la inclusió, en l'ordre del dia de la sessió del Ple, perraons d'urgència, de l'expedient per a l'aprovació definitiva de la modificaciódel Pla Parcial urbanístic del Sector N (carretera de Cardedeu) per a la sevaadaptació a la modificació de l’article 248 del Pla General d’Ordenació Urbana al terme municipal de les Franqueses del Vallès.\nÚnic.- APROVAR la inclusió, en l'ordre del dia de la present convocatòria del Ple ordinari del dia 28 d'abril de 2022, per raons d'urgència, l'aprovació definitiva de la modificació del Pla Parcial urbanístic del Sector N per a la seva adaptació a la modificació de l'article 248 del Pla General d'Ordenació Urbana al terme de les Franqueses del Vallès.\nVOTS A FAVOR: JxLF, PSC-CP i C's\nVOTS EN CONTRA: IEC-AM i SAL-CUP-Amunt\n6.Proposta d'aprovació definitiva de la modificació del Pla Parcial urbanístic delSector N (carretera de Cardedeu) per a la seva adaptació a la modificació del’article 248 del Pla General d’Ordenació Urbana al terme municipal de les Franqueses del Vallès.\nPrimer.- APROVAR definitivament la modificació puntual del Pla Parcial Urbanístic del Sector N de les Franqueses del Vallès per a la seva adaptació a la modificació de l'article 248 del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de les Franqueses del Vallès.\nSegon.- TRAMETRE a la Comissió Territorial d’Urbanisme de l’Arc Metropolità de Barcelona la documentació administrativa i tècnica completa, als efectes d’informació, coordinació i arxivament, de conformitat amb el que disposa l’article 88 del Text refós de la Llei d’Urbanisme de Catalunya.\nTercer.- DISPOSAR la publicació dels presents acords als efectes d’executivitat i obligatorietat del planejament.


Dimarts, 07 Juliol 2020 11:08\nDissabte passat, 4 de juliol, el Circuit de Motocròs de Massamagrell “Barri de la Magdalena” va ser l'escenari de la tercera cita del campionat de Motocròs autonòmic. En aquest campionat, es van celebrar proves en les categories de MX85, MX65, MX50, MX3, MXClásicas i MXAficionados.\nEl Club de Motocròs Barri de la Magdalena va ser l'encarregat de dur a terme la prova, comptant amb la col·laboració de la regidoria d'esports de l'Ajuntament de Massamagrell.\nA causa de les altes temperatures, pròpies del mes de juliol, les proves es van disputar a la vesprada. A les 16:00h es van passar les verificacions administratives i tècniques i a les 17:45h van donar inici els entrenaments. Una vegada es van disputar tots els entrenaments, sobre les 20:00h, va caure la tanca per a la primera pispa de carreres.\nQuant als guanyadors, per categories: MX85: Jaume Ballester, MX65: Benigne García, CLS-80: José Antonio Valiente, 1a pispa MX3: Julián Simón, Classificació conjunta MX-Aficionats: Pedro Francisco Marco, CLS Superiors: Jordi Tafalla, MX50: Leo Gavarda.\nAmb la cerimònia de lliurament de premis va tancar una jornada amb la qual es va reprendre el motociclisme en la Comunitat Valenciana. Els trofeus van ser entregats pel President de la Federació de motociclisme de la Comunitat Valenciana, Carmelo Fernández, l'Alcalde i regidor d'esports, Paco Gómez, i el president del Club de Motocròs del Barri de la Magdalena, Maxi.\nEn paraules del regidor d'esports i alcalde de la localitat, Paco Gómez: “ L'esdeveniment s'ha desenvolupat amb tots els protocols de seguretat i higiene marcats prèviament amb el club de Motocròs local i amb la federació, i ha eixit tot molt bé. És per a felicitar el club pel seu treball, i a la federació per la confiança depositada perquè organitzàrem aquesta prova.”\nDijous, 25 Juny 2020 10:59\nDijous, 18 Juny 2020 18:15\nLa normalitat torna a les instal·lacions esportives de la ciutat\nDimecres, 17 Juny 2020 10:10\nXirivella reprén els entrenaments en grup per a federats\nL'Àrea d'Esports de l'Ajuntament de Xirivella ha comunicat als clubs amb activitats federades la represa dels entrenaments en grup en les instal·lacions municipals. No obstant això, el consistori estableix controls d'accés, aforaments limitats, protocols informatius i, sobretot, obligació de mantenir en tot moment les distàncies interpersonals. Sobre això últim, l'Ajuntament ha informat que els entrenaments, malgrat ser grupals, es realitzaran sense contacte físic i amb l'obligació, per part dels clubs, d'informar de qualsevol incidència contrària a les normes de seguretat.\nLes condicions d'ús comunicades als responsables de cada club prohibeix, a més, l'assistència de públic, l'ús de vestuaris o compartir material. La màscara serà obligatòria excepte durant la pràctica esportiva. L'alcalde Michel Montaner, juntament amb el regidor Rubén Langa i el personal tècnic d'Esports, van explicar als clubs el model de reimplantació dels entrenaments: "Volem anar a poc a poc, prioritzant la seguretat de les persones i evitant els contactes personals que, en la pràctica esportiva, són especialment arriscats i perillosos", va exposar Montaner.\nPer a fer ús de les instal·lacions municipals, el responsable de cada club haurà de remetre diàriament una declaració jurada precisant el nombre de persones que participen en l'entrenament i la identitat de cadascuna d'elles. Amb aquest mètode, en cas d'incidència relacionada amb la COVID19 l'Ajuntament garanteix la ràpida localització de totes les persones exposades al risc de contagi per a comunicar-lo a les autoritats sanitàries. Els accessos a les instal·lacions es faran ordenadament per torns per a facilitar la desinfecció entre ús i ús. A Xirivella hi ha censats clubs de futbol, bàsquet, tenis, frontenis, natació, gimnàstica rítmica, atletisme i futbol sala.\nHORARIS I AFORAMENTS DE CADA INSTAL·LACIÓ:\n– Poliesportiu Ramón Sáez. De dilluns a divendres, de 08.30 a 14 hores i de 17 a 21.30\n– Poliesportiu Barri de la Llum. De dilluns a divendres, de 17 a 21 hores\n– Frontó: 2 persones màxim\n– Pavelló cobert: 8 persones màxim\n– Pista coberta Barri de la Llum: 6 persones màxim\n– Sala polivalent Ramón Sáez: 6 persones màxim\n– Camp Futbol-11: 8 persones\n– Camp Futbol-8: 6 persones\nDijous, 04 Juny 2020 16:09\nDes que la capital de l’Horta Sud reprenguera l’activitat esportiva en les instal·lacions a l’aire lliure amb l’entrada en vigor de la Fase 1, la prioritat de l’Ajuntament de Torrent ha sigut des del primer moment la seguretat de tots els torrentins i torrentines. D’aquesta forma, el pavelló Anabel Medina, les pistes d’Atletisme de Parc Central i el Trinquet municipal han seguit una sèrie de protocols d’actuació en matèria sanitària i higiènica contra el COVID-19, que van començar anteriorment a la seua reobertura i que continuen duent-se a terme diàriament.\nEmmarcat en el ‘Pla municipal de desescalada esportiva de la FDM’ es va realitzar un procés de desinfecció complet en les instal·lacions Anabel Medina; unes actuacions per a oferir als seus usuaris i personal al seu càrrec les màximes garanties possibles de seguretat enfront del coronavirus.\nConcretament, el pla contemplava la desinfecció prèvia a l’obertura de les instal·lacions amb l’última tecnologia, centrant-se en tots els elements susceptibles de contagi, tant els materials de treball de les diferents modalitats esportives com els edificis i pistes esportives de la instal·lació. Després d’aquest primer pas es va encarregar i va realitzar una anàlisi de les superfícies, com a parets, tiradors, polsadors, bancs, elements inodors o taquilles a MicroAmbient (Empresa de Salut Pública), que va corroborar que les instal·lacions estaven lliures de virus i va facilitar un resultat d’Excel·lent, major nota que es pot concedir, amb una valoració del 100% de qualitat de les superfícies.\nIgualment, tal com està la situació actual, es realitzarà un altre control del mateix tipus el mes de setembre, i s’establirà un sistema de seguiment almenys amb un control cada quatre mesos durant 2021.\nQuant a l’empresa AQA Parc Central, després de fer unes tasques de desinfecció exhaustives en les seues pistes d’atletisme abans de la seua reobertura al públic, ha rebut el certificat “Free COVID-19” de la Càtedra de l’Esport de la Universitat Politècnica de València, en la qual fa constar que les instal·lacions han implantat les mesures necessàries per a complir amb tots els requisits i recomanacions realitzades per les autoritats pertinents.\nDimecres, 03 Juny 2020 10:19\nL’Ajuntament de Xirivella ha iniciat els tràmits per a retornar o compensar les activitats comercials, esportives, acadèmiques i culturals pagades amb anterioritat a la declaració de l’estat d’alarma i suspeses forçosament per la pandèmia. El personal municipal està contactant telefònicament amb totes les persones inscrites per a preguntar-los si desitgen rebre o compensar en futures quotes els diners avançats. Els usuaris i usuàries que opten per la devolució han de facilitar el número de compte corrent en el qual desitgen rebre l’ingrés. Entre les activitats suspeses durant l’estat d’alarma es compten els centres infantils, l’escola matinera, els mercats ambulants, les taxes de terrasses, el menjador del Centre Ocupacional, els tallers culturals i el ventall de programes esportius.\nNomés en l’Àrea d’Esports hi ha uns 1.000 usuaris afectats, entre abonats a la piscina coberta i participants dels cursos de natació i escoles esportives. “Recomanem al públic usuari que opte per la compensació si pensa continuar amb l’activitat el curs que ve”, manifesta Rubén Langa, regidor d’Esports. “És una fórmula molt més senzilla i àgil que, a més, ens permet planificar la temporada pròxima amb garanties de seguretat”, declara. De moment, pendents sempre de l’evolució epidemiològica de la COVID19, es desconeixen les condicions exactes en les quals reobrirà a partir de setembre la piscina coberta. Atés que només queden uns dies per al seu tancament ordinari i que és un espai especialment sensible al risc de contagi, aquesta instal·lació es dona per cancel·lada fins a l’inici del nou curs.\nL’Ajuntament de Xirivella està ultimant, en paral·lel, les condicions d’obertura de les dues piscines recreatives a l’aire lliure amb les quals compta la localitat. Es donarà prioritat a les persones empadronades en el municipi, es reforçaran els dispositius de vigilància per a garantir la distància social entre usuaris i es controlarà l’aforament mitjançant accessos amb cita prèvia, entre altres mesures. Langa apel·la al “civisme i la responsabilitat individual” per a evitar incompliments que posen en perill la salut col·lectiva.\nDivendres, 29 Mai 2020 16:40\nL'Ajuntament de Torrent ha aprovat aquesta setmana el projecte de 'Millora de les instal·lacions esportives Sant Gregori'; unes actuacions per a adequar dos camps d'entrenament de futbol 5 que se situaran en dos espais que hi ha al costat de les graderies del camp 1. Per això, s'executaran diferents treballs per a reparar i millorar els elements existents sense afectar cap element significatiu i fonamental de l'edifici, estructural o de les instal·lacions. "Amb aquesta proposta ampliarem la capacitat i l'oferta d'activitats de les instal·lacions del Sant Gregori en dues zones que actualment estan en desús", ha assenyalat la regidora d'Esports, Susi Ferrer.\nEl projecte està emmarcat en el programa "Estalviar per a invertir" del fons d'Inversions Financerament Sostenibles (IFS), pertanyent al superàvit amb el qual el consistori va tancar l'exercici de 2019. Amb un pressupost de 63.222'50 euros es demolirà i retirarà el clos actual, reposant-lo per un metàl·lic i reparant els revestiments; es pavimentaran algunes zones amb formigó imprés; i es retirarà la gespa existent en les pistes de joc per a col·locar un nou. Finalment, s'instal·laran xarxes per a evitar l'eixida de pilotes a l'exterior i es dotarà de la corresponent instal·lació lumínica.\nDivendres, 29 Mai 2020 16:22\nAmb la passada a la fase 2 de la desescalada, dilluns que ve 1 de juny l'Ajuntament de Mislata iniciarà la reobertura de les instal·lacions esportives municipals a l'aire lliure. Les pistes d'atletisme, pàdel i tennis, seran les primeres a tornar a rebre a esportistes després de dos mesos i mig tancades al públic per la crisi sanitària.\nPer a l'obertura d'estes instal·lacions, situades en el complex esportiu de la Canaleta, des de la regidoria d'Esports s'ha preparat un rigorós protocol d'actuació i ús per a garantir la seguretat i la salut dels usuaris i usuàries. A més de limitar l'aforament, entre les mesures adoptades destaquen: la reserva de les pistes mitjançant cita prèvia; l'establiment en el complex d'un recorregut d'entrada i eixida degudament diferenciat i senyalitzat per a evitar encreuaments; l'obligatorietat de neteja i desinfecció de mans i sabates, així com de tot el material i l'equipament personal d'entrenament; o portar mascareta per a accedir, desplaçar-se i eixir de la instal·lació esportiva, podent-se llevar per a la pràctica esportiva.\nSegons afirma el regidor d'Esports, Toni Arenas, “a poc a poc intentarem que l'activitat esportiva a Mislata torne als nostres espais i instal·lacions amb totes les garanties de seguretat. Des del Consistori hem posat totes les mesures per a garantir la salut dels nostres veïns i veïnes, però el bon funcionament de les instal·lacions esportives segons estes noves normes dependrà en gran manera de la responsabilitat dels propis usuaris i usuàries”.\nL'horari d'obertura de les instal·lacions esportives municipals serà de dilluns a diumenge de 8.30 a 13.30 hores i de 17.00 a 22.00 hores. A més, per a garantir una major utilització de les instal·lacions pels usuaris, es limitarà el temps de reserva a una hora, procedint-se a la neteja i desinfecció de les instal·lacions entre torns segons marca la normativa.\nDes de la regidoria d'Esports, continuen treballant en els protocols de les altres instal·lacions esportives, tant a l'aire lliure com les interiors dels diferents pavellons, que s'aniran reobrint conforme vaja evolucionant la desescalada en el municipi, així com també en l'obertura de la piscina municipal per a aquest estiu.\nDilluns, 25 Mai 2020 16:25\nHui reobrin les pistes d’atletisme de Parc Central i el trinquet municipal\nComença una nova setmana a Torrent amb canvis significatius dins de la Fase 1 de la desescalada, alleujant algunes restriccions i incrementant algunes mesures després de la publicació de noves ordres per part del Ministeri de Sanitat. Una de les modificacions més significatives es troba en l’aspecte de les eixides, ja que desapareix l’obligació perquè només un adult puga passejar amb tres xiquets, i també desapareix el límit d’acompanyament d’una persona convivent en els passejos d’adults. És a dir, ara poden eixir grups de fins a 10 persones, amb distància mínima de seguretat de dos metres o mesures alternatives de protecció física, d’higiene de mans i etiqueta respiratòria.\nEn relació a les activitats esportives no professionals, desapareix l’obligació de realitzar-les de forma individual, però, de moment, la pràctica de tennis i pàdel queda limitada al joc individual, no permetent dobles.\nReobertura pistes d’atletisme i trinquet\nDesprés de les tasques de desinfecció realitzades durant el passat cap de setmana, avui reprèn l’activitat les pistes d’atletisme de Parc Central, sempre que es tramite la corresponent reserva en el següent enllaç: http://aqadeporteysalud.net/reserva-pista-atletismo-aqa-parc-central/. També es pot reservar en la pròpia instal·lació, i resoldre qualsevol dubte en el telèfon 96 157 04 30 en l’horari d’obertura de 17 a 21 h de dilluns a divendres.\nUna altra de les instal·lacions que tornen a obrir les seues portes és el trinquet municipal del carrer València, que torna a la seua activitat, sempre complint amb les mesures sanitàries i de protecció, i amb un horari de dilluns a dissabte de 9.30 a 13.30 h i de 17.30 a 21.30 h.\nPer part seua, les biblioteques municipals continuen obertes des de la setmana passada per a préstecs de llibres amb cita prèvia. D’aquesta manera, ja s’han gestionat el lliurament i devolució de 270 exemplars a la Casa de la Cultura, i 361 a la biblioteca Metre. L’horari de la primera durant aquesta setmana és de de 16 a 20 h; i de la segona de 9.30 a 13.30 h\nA més, des de les biblioteques ens ensenyen a navegar pel seu catàleg de llibres a través de la Xarxa Electrònica de Lectura Pública Valenciana. Es pot consultar en pocs passos la disponibilitat dels llibres en la següent adreça:\nPer a finalitzar, s’alça la suspensió de les activitats relacionades amb obres d’intervenció en edificis. En la realització de les obres es garantiran en tot cas les mesures adequades d’higiene i la distància mínima de seguretat entre persones de dos metre.\nDilluns, 25 Mai 2020 12:30\nKarate Club Alboraia ha celebrat este any la primera edició online del torneig Trofeu Vila d’Alboraia, que va tancar la seua data límit el passat 15 de maig. Es tracta d'una alternativa a l'esdeveniment que se celebra de manera anual i de manera presencial en la Ciutat de l’Esport del municipi i que la seua XIX edició s'hauria d'haver celebrat el 25 d'abril.\nLa curiosa iniciativa s'ha produït després que els entrenaments es realitzaren des de casa, respectant el confinament, amb un seguiment telemàtic amb vídeos tutorials que ha elaborat l'equip tècnic del club i en el qual també han participat l'alumnat.\nL'últim esdeveniment presencial que va realitzar el club alboraier va tindre lloc el passat 7 de març, pocs dies abans de decretar-se l'Estat d'Alarma que va impedir, per motius sanitaris, la celebració d'aquestes activitats multitudinàries. Va ser la primera fase del Circuit 20 Aniversari, una trobada esportiva per equips de tres categories de les modalitats Kata i Kumite per edats i que, al principi, s'anava a celebrar durant tot l'any.


El KH-7 fa un pas de gegant en la lluita per Europa - somGranollers\nLes noies de Robert Cuesta van derrotar el Mecalia Atlético Guardés en l'últim partit al Palau d'Esports\nDiumenge, 19 de maig de 2019 | 09:20h\nLes noies de Robert Cuesta es jugaran l'accés a Europa en l'última jornada de lliga / Xavier Solanas\nEl KH-7 Balonmano Granollers va fer un pas de gegant per aconseguir classificar-se per a competició europea de cara a la temporada que ve. Les noies de Robert Cuesta van superar un rival directe en la lluita per Europa: 34-25 contra el Mecalia Atlético Guardés de Galícia; en el que va ser l'últim partit de la lliga Guerreras Iberdrola de la temporada que les granollerines disputen al Palau d'Esports.\nAmb aquest resultat, el KH-7 arriba amb opcions a l'última jornada de la Divisió d'Honor Femenina d'handbol de classificar-se per Europa, a la Challenge Cup. Si ho aconseguís, seria la primera vegada a la història que el sènior femení del club accedeix a una competició europea, en el que ja està sent la seva millor temporada de la història per posició a la classificació de la lliga. Les noies de Robert Cuesta sumen 32 punts, a 1 precisament del Mecalia Atlético Guardés.\nObligades a sumar els dos punts a l'últim partit\nPer classificar-se, l'equip granollerí està obligat a guanyar a l'última jornada a la pista del BM Castellón i esperar, a més, que el Mecalia no guanyi a la pista de l'Elche Mustang.\nNomés queda una plaça per accedir a competicions europees (de quatre possibles): el Rocasa Gran Canaria i el Super Amara Bera Bera ja estan classificats per la via de la competició regular (són primer i segon respectivament). Mentre que l'altre equip és l'Aula Alimentos Valladolid, per haver sigut finalista a la Copa de la Reina (competició que va perdre contra el Super Amara).\nPas de gegant del KH-7 al Palau d'Esports\nEl KH-7 va fer un partit molt seriós contra l'Atlético Guardés. Es van mostrar superiors a les gallegues, especialment a la segona part, quan les visitants van decaure i van abaixar els braços.\nEl matx va començar molt disputat. El KH-7 es va avançar en el marcador, però en la seguent jugada va empatar el conjunt visitant, que va mantenir el pols a les granollerines i l'empat al marcador fins al minut 18 de la primera part.\nA partir d'aquí, les noies de Robert Cuesta van aconseguir ampliar l'avantatge i posar terra pel mig en l'electrònic, establint un 17-13 al final de la primera hora de joc.\nA la segona meitat les blanc-i-blaves van seguir mostrant la seva superioritat i ampliant la diferència. Amb un resultat de 22-13 al minut 8, el partit ja estava gairebé encarrilat i les visitants ja no van tenir opcions de rascar els punts. Al final del partit, 34 a 25 i tot per decidir a l'última jornada.


Goigs i devocions populars: Goigs a la Mare de Déu del Remei. Ermita del Vinyat a Cardona (Bages, Barcelona)\nPuix sou remei dels malalts,\ndels perduts segura guia:\nEn el Vinyat de Cardona\ni de Segalers partida,\nla gent humil i rendida\nreverent culte us dóna:\nVós sou sa excelsa patrona\nsou Vós son Remei, Maria.\nEn la senzilla Capella\nque teniu en dit Vinyat,\nsou remei del desgraciat,\nsou del vianant l'Estrella:\nQui hi va trist, ¡oh meravella!\nsempre torna amb alegria.\nDe la vila de Cardona\ni de tota sa comarca\nsereu com de Noè l'Arca\ni sa primera patrona:\nErmita de la Mare de Déu del Remei, al Vinyat de Cardona.\nL'aplec es celebra el quart diumenge de maig.\nEtiquetes de comentaris: Cardona, Remei (del Remei)


Localització: Moscou, Rússia\nÀrea total: 2.500.000 (m2)\nLa proposta de RBTA per al desenvolupament de l’Aglomeració de Moscou, que inclou la ciutat i la regió de Moscou, va tenir present el paper estratègic d’aquests territoris en el context nacional i internacional.\nL’equip va determinar les àrees d’activa planificació de desenvolupament urbà, la seva estabilització, la conservació de la natura, zones, districtes i sectors de especialització funcional; va indexar la distribució prevista de la població i dels llocs de treball en els cinturons, sectors i zones urbanitzables. La proposta de RBTA va tenir a més en compte les directrius de millora de l’organització administrativa i territorial i la administració...\nProjecte: Moscow Agglomeration\nÀrea total: 2.500.000\nL’equip va determinar les àrees d’activa planificació de desenvolupament urbà, la seva estabilització, la conservació de la natura, zones, districtes i sectors de especialització funcional; va indexar la distribució prevista de la població i dels llocs de treball en els cinturons, sectors i zones urbanitzables. La proposta de RBTA va tenir a més en compte les directrius de millora de l’organització administrativa i territorial i la administració dels territoris de l’Aglomeració.\nAquesta proposta, amb un horitzó estimat de 30-50 anys, preveu la implementació de la primera fase en els pròxims 10 anys.\nL’equip RBTA proposa un paquet de mesures intel·ligents destinades a solucionar el greu problema de la ciutat de Moscou, la congestió del tràfic. Per reduir el temps invertit en els desplaçaments, l’estudi implica la construcció d’una sèrie d’infraestructures estratègiques i la distribució equilibrada de llocs de treball i residències.\nAmb 30m2 de zona verda per habitant, el territori de l’Aglomeració de Moscou té garantida la seva eficiència ecològica si s’implica activament en evitar la destrucció de zones verdes i controlar el desenvolupament urbà. El màster pla de RBTA recupera els principis de la Ciutat Verda i promou l’idea de desenvolupament sostenible en els nous territoris.\nEl procés de descentralització de la ciutat de Moscou requereix la creació d’una xarxa capil·lar i la nova distribució de llocs de residència i llocs de treball en un sistema dinàmic de nous centres urbans – federal, financer, multi funcional, científic – connectats a la perifèria a través de terrenys industrials renovats.


La tinta dels tiquets de compra és potencialment cancerígena - Coordinadora d'Usuaris de la Sanitat, Salut, Consum i Alimentació\nLa tinta dels tiquets de compra és potencialment cancerígena\nData: 16-01-2019 - Categoría: Salut\nUn estudi ha determinat que el 90% d'ells contenen bifenol-A (BPA)\nUn recent estudi al capdavant del qual es troba la Universitat de Granada conclou que el 90 per cent dels tiquets de la compra, en què la tinta impresa s'esborra amb el pas del temps ja que estan elaborats amb paper tèrmic contenen una substància anomenada bisfenol-A (BPA), un conegut disruptor endocrí potencialment cancerigen.\nActualment es planteja la preocupació dels professionals de la salut sobre aquesta exposició inadvertida de la població en general al bifenol-A. La indústria està buscant alternatives per substituir de forma progressiva el bifenol-A (BPA) en les seves aplicacions, com és el cas del paper tèrmic emprat en els rebuts.\nAquest tipus de paper és fàcilment recognoscible perquè en apropar una font de calor, per exemple una petita flama, el paper s'ennegreix de forma immediata.\nEls investigadors han analitzat la presència tant de BPA com de BPS en els rebuts de paper tèrmic usats en el dia a dia, així com l'activitat hormonal dels extractes d'aquests tiquets. Per a aquest estudi s'han analitzat 112 tipus de paper tèrmic procedents del Brasil, Espanya i França.\nPerò a més, segons la normativa de l'Agència Catalana del Consum, aquest tipus de paper no s’hauria d'utilitzar ja que amb el pas del temps s'esborra el text imprès el que suposa un problema per als consumidors perquè en aquest rebut no pot llegir-se cap dada de la compra efectuada com a data, producte o preu i el que trobem en una fina capa de pols blanca que es desprèn en treure el tiquet de la cartera o la butxaca. Aquesta pols blanc és precisament el bifenol-A (BPA).\nEn alguns països europeus, com França, ja es van prendre mesures en el seu moment per a la reducció del compost en el paper tèrmic amb vista a protegir la població.


Conferència de J. Wagensberg\nEstàs a Inici > Notícies > Conferència de J. Wagensberg\nDivendres 10 de març a les 20h. Sala d'actes de la Biblioteca.\nEl reconegut científic Jorge Wagensberg parlarà del seu últim llibre publicat Teoría de la creatividad, en el qual explica que les idees eclosionen, decauen i moren. Amb una gran diversitat d'exemples extrets de la ciència, de l'art, de la tècnica i també de la vida quotidiana, es fa un seguiment d'algunes idees, com sorgeixen, quins condicionants les afavoreixen i, en general, com funcionen els esperits inquiets per a desenvolupar la creativitat, en àmbits diversos com la medicina, la biologia, l'ètica i la política.\nUn luxe tenir a Menorca, novament, una de les ments més brillants.


Sensibilització sobre residus a Mennieh - Àrea metropolitana de Barcelona\nSensibilització sobre residus a Mennieh\n22.01.19 | Tema: Cooperació internacional,\tResidus,\tSostenibilitat\nMés de 14.000 alumnes de 28 escoles formats per millorar la qualitat del reciclatge\nDurant els dos últims mesos, una campanya de sensibilització de la Unió de Municipis de Mennieh (el Líban) ha destacat la importància de separar residus a la font, amb l'objectiu de millorar la qualitat de les escombraries recollides per al reciclatge. Aquesta campanya, implementada per MedCities amb el suport de l'AMB i l'ACCD, ha implicat 28 de les 31 escoles i instituts de la zona.\nLa campanya ha involucrat 126 voluntaris, que han rebut formació sobre la separació de residus i sobre la dinamització d'activitats de sensibilització. Els voluntaris també han rebut materials adaptats a grups d'edat específics que van des de l'edat preescolar fins al grau 12. Els voluntaris han realitzat prop de 600 sessions de diversos tipus, arribant a més de 14.000 estudiants.\nParal·lelment a la posada en marxa d'aquesta campanya de sensibilització, s'han distribuir prop de 300 contenidors de classificació a les escoles i instituts, que ara formaran part d'una ruta de recollida de residus separats. L'objectiu general és minimitzar la quantitat de reciclables que arriben a l'abocador i assegurar-se que només s'envien els materials adequats per al seu reciclatge.\nLa recollida i el tractament de residus s'han convertit en un gran repte per la Unió després del fort augment de la població dels sirians desplaçats, que sumen una població de prop de 35.000 persones a les 100.000 que ja hi vivien.\nAquesta iniciativa complementa un projecte INTAJ 3 de l'ONG Mercy Corps de l'ajuda humanitària, que s'està duent a terme a la Unió de Municipis de Mennieh. El projecte pretén estimular una cooperació efectiva entre les autoritats locals, la societat civil i el sector privat per fomentar pràctiques positives en la gestió i reciclatge de residus sòlids, i millorar la qualitat d'aquests serveis.\nMennieh (el Líban)


Entre els dies 23 i 26 de maig els països membres de la Unió Europea elegiran un nou Parlament. Vista la dinàmica de les eleccions que han tingut lloc en aquests països els darrers temps és previsible que els que aposten per construir una Europa federal i progressista s’enduguin una gran patacada. De fet, segur que firmarien ara mateix que el Parlament europeu quedi com està ara, com a mal menor davant la seva previsible dretanització i augment de la presència de grups i partits d’extrema dreta i xenòfobs. Els darrers cinc anys, al Parlament europeu hi ha hagut una majoria de centre-dreta i molts socialistes i socialdemòcrates donarien per bo que es faci realitat la dita castellana de “virgencita, virgencita, que me quede como estoy”.\nLes perspectives electorals del grup parlamentari actual de ‘Socialistes i demòcrates’ són molt dolentes. Ara té 189 dels 750 eurodiputats de la Cambra, trenta menys que el Partit Popular Europeu, al qual pertany el president de la Comissió, Jean-Claude Juncker. Els altres grups que podríem considerar progressistes –Els Verds i l’Esquerra Unitària Europea– sumen un centenar més de parlamentaris. Els partits ultradretans compten també amb prop d’un centenar de representants i la dinàmica de les darreres eleccions nacionals fa preveure que incrementin força la seva presència a l’Eurocambra.\nNo hi ha res a fer, doncs? Els partits que van protagonitzar la construcció de l’estat del benestar a Europa han de llançar la tovallola abans d’hora? Candidat a presidir la Comissió en tenen. Es diu Frans Timmermans, és laborista holandès i ha estat el número dos de Juncker en el mandat que s’està esgotant. En l’acte en què va ser elegit candidat socialdemòcrata, el passat 8 de desembre a Lisboa, va reconèixer que pinten bastos. Però va posar bona cara al mal temps. “És que alguna vegada ho hem tingut fàcil?”, va dir i va proposar que “mirem al futur per no repetir els errors del passat”.\nEls errors dels socialdemòcrates no són cosa del passat. O són massa recents perquè els ciutadans els oblidin. Només cal repassar la gestió de Jeroen Dijsselbloem, col·lega de partit de Timmermans, al front de l’Eurogrup, buc insígnia de l’aplicació de l’austeritat absurda als països que s’han anat allunyant de la socialdemocràcia. Mirar al futur sempre és bo, però el futur immediat de l’esquerra tradicional europea pinta molt fosc. I el futur d’Europa si fa no fa.


Ràdio Balaguer - Balaguer comptarà amb un Casal de Nadal en substitució del Cosmolúdic, suspès a causa de la pandèmia. També hi ha previst un Caga Soca de Nadal i un Concurs de pessebres. Finalment, la Fira-mercat de Santa Llúcia es farà el diumenge 13 de desembre\nBalaguer comptarà amb un Casal de Nadal en substitució del Cosmolúdic, suspès a causa de la pandèmia. També hi ha previst un Caga Soca de Nadal i un Concurs de pessebres. Finalment, la Fira-mercat de Santa Llúcia es farà el diumenge 13 de desembre\nLa Paeria de Balaguer ha decidit organitzar aquest any un Casal de Nadal per les properes festes nadalenques en substitució del Cosmolúdic, que s’ha hagut de suspendre a causa de la pandèmia.\nTot i això, i davant d’aquesta impossibilitat, des de les àrees de Joventut i Ensenyament no han volgut deixar de donar un servei a les famílies durant les vacances de Nadal i, alhora, oferir als infants activitats artístiques, lúdiques i recreatives amb les quals s’ho passin bé i alhora complementin la seva formació.\nAixí ho ha explicat el tècnic de l’àrea de Joventut, Francesc Almira, que durant l’acte de presentació d’aquest divendres també ha assenyalat que “tot i haver-hi restriccions sanitàries” s’han ideat activitats que es podran fer sense cap tipus de perill de contagis seguint tots els protocols actuals de Salut.\nEl Casal es farà durant els matins, de 9 a 14 h, en tres períodes: el primer, els dies 22, 23 i 24 de desembre; el segon es farà els dies 28, 29, 30 i 31 de desembre i el darrer els dies 4 i 5 de gener.\nEl Casal de Nadal tindrà lloc al Casal Lapallavacara, segons ha explicat Imma Montoliu, per l’amplitud de l’edifici, les sales amb què compta i les facilitats a l’hora de fer les desinfeccions. La mateixa Montoliu ha explicat que hi haurà un màxim de 40 places per període i que els participants es dividiran en grups bombolla de 6 persones amb un monitor cada grup.\nEn el Casal de Nadal hi haurà activitats i tallers de tot tipus: ceràmica, sandart, música i ball, ciència, cuina, manualitats, scalèxtric i jocs i activitats d’enginy, entre altres.\nD’altra banda, la Paeria també ha organitzat aquest any el primer Concurs de Pessebres. Els interessats en participar-hi han de fer un vídeo amb una durada màxima de 30 segons. En el vídeo s’hi ha de veure tot el pessebre i s’ha de publicar a Instagram amb el hashtag #pessebrebalaguer i etiquetar @Balaguerjove. Segons ha explicat la mateixa Imma Montoliu, es valoraran diferents aspectes com el format i la creativitat del pessebre.\nUna altra novetat de la programació d’actes de Nadal d’enguany és la celebració del primer Campionat de Fornite. És una activitat adreçada als joves que s’havia de fer durant les Festes del Sant Crist però que també es va haver d’ajornar per la pandèmia. Segons Francesc Almira, la intenció és poder fer el campionat de forma presencial tot i que caldrà esperar a veure com evoluciona la pandèmia. Si no fos possible fer-lo físicament es faria, diu, online.\nPel que fa al Caga Soca de Nadal, aquest es farà el diumenge 20 de desembre al pavelló Molí de l’Esquerrà amb l’espectacle “Safari” de la Companyia La Baldufa. Es farà a les 18h, per assistir-hi caldrà inscripció prèvia i a l’entrar hi haurà una guardiola solidària en benefici de La Marató, que se celebra aquell mateix dia.\nD’altra banda, des de la Paeria també ja han avançat que hi haurà Fira-mercat de Santa Llúcia. Es farà un diumenge, el 13 de desembre, a la plaça del Mercadal per no coincidir dissabte amb el mercat setmanal i evitar així aglomeracions.\nDe Santa Llúcia n’ha parlat el paer en cap, Jordi Ignasi Vidal, que també diu que estan a l’espera del què s’acabi aprovant per part del Procicat per dissenyar la cavalcada de Reis.\nA l'acte de presentació dels actes de Nadal d'aquest divendres hi han participat el paer en cap, Jordi Ignasi Vidal; la paera de l'àrea de Joventut, Gemma Vilarasau; el tècnic de la mateixa àrea, Francesc Almira; i la tècnica d'Enseyament, Imma Montoliu.\nPer a més informació, els interessats poden consultar el web joventut.balaguer.cat.


FERRER BOBET, QUALITAT A BON PREU | Entre ceps\nPublicat el 10/01/2012 a les 9:37, per elpetitceller\nLa nova anyada (2009) de Ferrer Bobet arribarà al mercat pròximament. Es tracta d’un vi que prioritza la qualitat i el treball rigorós, un vi ben fet sense excedir-se amb el preu. És per això que aquesta setmana crec que es mereix que en parlem.\nFerrer Bobet és un dels projectes més innovadors i interessants que tenen lloc al Priorat. L’any 2002, els seus prestigiosos socis, l’empresari Sergi Ferrer-Salat i l’enòleg Raül Bobet, van començar el seu camí conjunt amb una vinya pròpia de 20 ha. i una filosofia molt clara: respecte pel sòl i la vinya amb unes instal·lacions modernes per elaborar un vi d’alta qualitat.\nTast Ferrer Bobet 2009 als Casals de Sagàs (oct 2011)\nAquest celler practica una estricta verema en caixes de 10 kg de raïm, una classificació gra a gra en doble taula de selecció, una fermentació en dipòsits de fusta i acer inoxidable de 15 i 30 H per vinificar de manera independent cada parcel·la i una criança feta en bótes noves de roure francès durant 15 mesos. El procés finalitza amb un embotellat sense aclarir ni filtrar i amb una criança mínima en ampolla d’11 mesos.\nEl resultat és un vi noble, suculent i complex, ric en aromes minerals i de fruita vermella madura i molt elegant en boca.\nDes de fa anys, aquest vi ha obtingut diversos reconeixements entre els últims els 96 punts que va atorgar-li Robert Parker. Tot i això, s’ha de remarcar que –a diferència d’altres cellers– en cap moment han canviat la seva política de venda i el preu continua sent pràcticament el mateix que el primer dia, fet que dona la possibilitat de continuar bevent-ne a un preu força assequible.


Bases Kahoot Corpus 700 | La Casa dels Entremesos\nBases Kahoot Corpus 700\nLa FECPiTBViLCdE amb domicili a Barcelona organitza el sorteig de dos passis per a una visita teatralitzada entre les persones participants en el Kahoot sobre la celebració dels 700 anys del Corpus.\nPeríode del sorteigs\nEs durà a terme el diumenge 14 de juny a les 22 hores una vegada finalitzats tots els actes de celebració.\nPodran participar totes aquelles persones majors de 18 anys, que prèviament s'hagin inscrit en el formulari de Google i que participin del Kahoot sobre el Corpus 700 des de l'1 al 14 de juny a les 21:59h. L'adreça electrònic de la inscripció serà la mateixa que s'inscrigui com a usuària del joc.\nEl número màxim de participants en aquest sorteig i en el #kahootCorpus700 és de 100. Un cop assolida aquesta xifra es tancaran les inscripcions.\nEs farà un sorteig de dos passis per a una Visita teatralitzada a La Casa dels Entremesos amb una única persona guanyadora.\nEl premi en cap cas pot ser bescanviat pel seu valor monetari.\nMecànica i assignació de premis\nUna cop realitzat el Kahoot es donarà a conèixer el guanyador / guanyadora. En cas d’empat es procedirà a sortejar els dos passis entre les persones amb empat utilitzant un software de sorteig aleatori online.\nL’organització donarà a conèixer la persona guanyadora en les seves Xarxes socials.\nEls participants, pel fet d’inscriure’s autoritzen a la FECPiTBViLCdE l’ús de les dades facilitades així com fotografies, vídeos, etc per dur a terme qualsevol comunicació en els extrems que estableix la legislació vigent.\nLa FECPiTBViLCdE no serà responsable si per causes alienes o de força major el sorteig no pot realitzar-se en els termes especificats anteriorment.\nDesvinculació de Facebook, Instagram, Twitter i Google\nFacebook, Instagram, Twitter i Google no patrocinen, avalen ni administren de forma alguna aquest sorteig, ni estan associades a ell. La informació que ens faciliti serà utilitzada per gestionar la participació en el sorteig, informar als guanyador/a i no per usos comercials o promocionals.


Honori Garcia i Garcia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2Santa Bàrbara i les normes del 32\n3L'estada a Vic: l'eclosió de l'activitat humanística i cultural\n23 febrer 1896\n9 octubre 1953 (57 anys)\nHonori Garcia i Garcia (la Vall d'Uixó, 23 de febrer de 1896 - 9 d'octubre de 1953) fou un historiador i notari valencià, i el segon fill del matrimoni format per Arcadi García i María Rosa García.\nCursà els estudis de primària a la localitat i per començar a estudiar batxillerat el 1906 realitzà la prova d'ingrés a l'institut de Castelló.[a] Aquí estudià els dos primers cursos de batxillerat com a alumne lliure, i el 1908 es traslladà a València, a l'institut Lluís Vives, on acabà els estudis de batxillerat el 1912.\nEn la Universitat Literària de València estudià els quatre primers cursos de la llicenciatura de dret, i el 1916 es traslladà a Saragossa, on acabà la carrera amb premi extraordinari de llicenciatura el 1917. Tenia 21 anys. A continuació marxà a la Universitat Central de Madrid (actual Complutense) per a cursar els estudis de doctorat. A Madrid conegué el jove castellonenc Lluís Revest amb qui mantindrà amistat tota la seua vida. Abandonat el doctorat feu el servei militar i es dedicà a preparar oposicions a notaries, que aprovà el 1922.\nLa seua primera destinació fou Nofuentes, un xicotet municipi de la província de Burgos. Allí exercí el seu ofici en mig d'unes condicions difícils perquè n'era el notari de la comarca i devia anar a llocs on les millors comunicacions eren camins i sendes que s'havien de recórrer amb carro o cavalleries. Estant a Burgos conegué i feu amistat amb Raimon Noguera, company d'oposició i professió, la qual exercia a Ezcaray, La Rioja. En Burgos conegué també dos valencians d'aficions literàries, Bernat Tarín, frare cartoixà de la Cartuja de Miraflores, i Joaquín Garcia, capellà, professor del seminari de Burgos i col·laborador del Butlletí de la Societat Castellonenca de Cultura. Aquests dos amics l'orientaren cap als estudis de dret valencià.\nDurant aquesta estada a Burgos feu un treball sobre el dot en dret valencià, el primer d'una llarga sèrie d'articles durant la seua vida: Estudios de derecho foral valenciano. El “exovar” 1922. Butlletí de la Societat Castellonenca de Cultura III.\nAl desembre de 1923 fou nomenat notari d'Aliaga (Terol). El 1924 es casà amb Amàlia Sanz, també de la Vall d'Uixó, i tingueren dos fills: Amàlia i Arcadi. Al juliol de 1925 es traslladà a Llucena (Castelló) i el 1926 a Artana, també de Castelló, on estigué fins al juny de 1930. Durant l'estada a Llucena, en l'arxiu de Protocols Notarials al seu càrrec, descobrí el contracte del retaule de Sant Miquel amb el pintor Mateo de Montoliu per a l'ermita de les Torrocelles, així com documents que li serviren per a estudiar la institució matrimonial en la comarca de L'Alcalatén. L'any 1930 a petició del bisbat de Tortosa fou fundador i primer president de la Cooperativa Agrícola San José de Artana, que naixent com a cooperativa catòlica encara existeix en l'actualitat.\nEn aquest període d'estada a Castelló reprengué l'amistat que havia fet amb Lluís Revest, que era arxiver de Castelló, Raimon Noguera, que era notari de Castelló de la Plana, i amb el metge Àngel Sánchez Gozalbo, membres de la Societat Castellonenca de Cultura. El contacte amb aquest medi cultural i una predisposició professional, l'orientaren cap a una preocupació per l'estat de desorganització dels arxius notarials, compartida amb Raimon Noguera, i els arxius en general, compartida amb Lluís Revest.\nEn aquesta època Honori Garcia estudià els arxius parroquials i el municipal de la Vall d'Uixó, i això li permeté redactar Notas para la historia de Vall d'Uxó el 1928. La passió que sentia pels arxius i el seu contingut anà en augment i Honori s'orientà cap al dret valencià, utilitzant els documents com a fonts dels estudis que realitzava.\nSanta Bàrbara i les normes del 32[modifica]\nEl juny de 1930 es traslladà a Santa Bàrbara, molt a prop de Tortosa (Tarragona). Ací començà a conèixer el dret tortosí, i per proximitat geogràfica, les terres de la Tinença de Benifassà i la comarca dels Ports. Els estudis d' Honori s'orientaren en dos sentits: l'un, comparar el dret tortosí amb el dret valencià, i l'altre, el monestir cistercenc de Benifassà i la repoblació de la Tinença.\nEn aquesta etapa tortosina Honori Garcia signà les «Normes Ortogràfiques de Castelló» de l'any 1932. No les signà com a filòleg, sinó com a intel·lectual conscient que era necessari un acord ortogràfic que posara fi a la caòtica ortografia valenciana fins aquells moments. Les Normes unien els escriptors valencians als catalans i mallorquins, però preservant les particularitats valencianes, aportant coherència ortogràfica. Les normes resumien les de l'Institut d'Estudis Catalans de Pompeu Fabra de 1913. El 21 de desembre signaren 14 entitats i 47 persones, entre elles Lluís Revest, i Angel Sánchez Gozalbo. El document original de la signatura es conserva a la Biblioteca Valenciana Nicolau Primitiu, al Monestir de Sant Miquel dels Reis de València. Les Normes es publicaren al BSCC al volum XIV el 1933.\nL'estada a Vic: l'eclosió de l'activitat humanística i cultural[modifica]\nAl maig de 1935 Honori es traslladà a Vic, comarca d'Osona (Barcelona). El seu amic Raimon Noguera arribà a Barcelona, i això tornà a apropar-los. La col·laboració entre tots dos quedà truncada per la Guerra Civil 1936-39. La guerra la passà a Vic treballant com a notari, suportant la carència de queviures més les amenaces de destrucció dels arxius notarials, i fins i tot amenaces sobre la pròpia vida.\nAcabada la guerra, el 1943 Honori reprengué les publicacions. La primera fou Estado económico social de los vasallos en la gobernación foral de Castellón, premiat als Jocs Florals de València i publicat a Vic. Feu tres publicacions més aquest any, una sobre la carta pobla d'Eslida, una altra sobre el campanar de l'església de l'Assumpció de la Vall d'Uixó i altra sobre el dret foral valencià.\nEl 1944 Raimon Noguera i Honori Garcia reprengueren la publicació La Notaría, revista del Col·legi Notarial que es publicava des del 1858 i que la guerra havia aturat. Això els permeté atendre l'Arxiu Històric de Protocols de Barcelona i obrir una secció històrica de la revista. La Notaria dedicada a l'estudi de la documentació notarial. Com que Raimon i Honori pertanyien a la Comissió de Cultura del Col·legi Notarial de Barcelona davant l'èxit d'aquesta secció històrica es veieren obligats a constituir-la en altra revista estrictament històrica: Estudis històrics i documents dels Arxius de Protocols, la qual encara té continuïtat hui en dia.\nLa recuperació de l'activitat cultural a Vic després de la guerra civil recau en Eduard Junyent, clergue, conservador del Museu Episcopal, arxiver municipal de Vic, bibliotecari de la Biblioteca Episcopal de Vic i des de 1944 director de l'Arxiu Episcopal de Vic. Aquest personatge es dedicà a ordenar i reestructurar tot allò que estava desorganitzat, i recuperar la normalitat de la vida cultural a Vic. Comptà amb la col·laboració d'homes de ciència, artistes, amants de la cultura, entre ells Honori Garcia, que trobà en els arxius de Vic abundant documentació sobre les matèries que l'apassionaven: la història i drets forals de la comarca d'Osona.\nA Vic la documentació notarial es conservava en dos arxius: el de la Cúria Fumada[b] i l'Arxiu Notarial. El de la Cúria es trobava sense cap ordenació a la sagristia de la catedral i el notarial el tenia a sa casa el notari arxiver del districte de Vic. L'arxiu de la Cúria fou traslladat als Arxius Episcopals de Vic, i com Honori Garcia fou nomenat arxiver de protocols notarials del districte de Vic el 1947, va afavorir i formalitzar el dipòsit de l'Arxiu Notarial de la localitat a l'Arxiu Episcopal, el qual encara rep els fons notarials que generen els actuals notaris de Vic. A més a més, va posar a l'abast dels investigadors el fons històric de l'Arxiu Notarial. Tots dos arxius es troben l'un al costat de l'altre.\nL'altra preocupació d'Honori Garcia fou la recuperació de la vida cultural a Vic i al comtat d'Osona. Impartí conferències i encetà la publicació de la revista Vic de periodicitat anual. Sobretot participà en la fundació del Patronat d'Estudis Ausonencs, els primers estatuts del qual foren redactats pel mateix Honori Garcia. El març de 1952 quedà constituïda la societat i al setembre es publicà el primer número de la revista Ausa.\nEl novembre de 1952 s'inauguraren en un sol acte el Museu i la Biblioteca Episcopals, els Arxius Històrics reunits i el Patronat d'Estudis Ausonencs.\nHonori Garcia continuava amb les investigacions sobre dret valencià i tortosí, la història de les comarques castellonenques, la pròpia història de la Vall d'Uixó, la de Vic, la del Notariat. També participà a diversos projectes com el de fer una edició del Furs de València amb Manuel Dualde i Manuel Sánchis i Guarner, però aquest projecte quedà per al futur donada la malaltia que el portà a la mort el 9 d'octubre de 1953, a la Vall d'Uixó.\nEl seu fill Arcadi continuà publicant investigacions de son pare, entre d'elles les Notas para la historia de Vall de Uxó el 1962, reeditat el 1982.\nEl total de publicacions d'Honori Garcia en són setanta-quatre, però la seua figura encara continua sent una referència de primera magnitud en el panorama cultural valencià del segle xx. Fou un home de sòlida cultura jurídica i històrica, treballador incansable, compromés amb la seua terra, amb la curiositat sempre desperta i d'enorme claredat d'enteniment. A Vic se'l coneixia com “el notari dels pobres”, donada la seua capacitar per abaratir els actes notarials a les persones de modesta capacitat adquisitiva.\n↑ Aquest institut és l'actual I.E.S. Ribalta, que en aquells moments s'anomenava Instituto General y Técnico de Castellón.\n↑ Es un arxiu que data del segle XIII , i que recull els protocols del notaris reials de Vic, amb més de mil lligalls dels processos judicials. L'any 1229 el bisbat de Vic obtingué el privilegi reial de realitzar actes notarials.\n↑ ANGEL SANCHEZ GOZALBO: A todas horas. 1954. Butlletí de la Societat Castellonenca de Cultura volum XXX.\n↑ ARCADI GARCIA I SANZ : Vida i obra d'Honori Garcia en Honori Garcia en el personatge, l'època, el centre. Diputació de Castelló. 1997.\n↑ ANGEL SÀNCHEZ GOZALBO: OP. Cit. 1954. BSCC volum XXX\n↑ JOAN LLIDÓ: Historia de la cooperativa Agrícola San José de Artana. 2018\n↑ 5,0 5,1 ARCADI GARCIA I SANZ: Op. Cit. Diputació de Castelló. 1997.\n↑ VICENT PITARCH ALMELA: Les normes de Castelló fan 75 anys Universitat Jaume I. 2008\n↑ ARCADI GARCIA I SANZ: OP. Cit. Diputació de Castelló. 1997\n↑ FRANCESC de ROCAFIGUERA i GARCIA: L'aportació d'Honori Garcia a la cultura vigatana, en Honori Garcia:el personatge, l'època, el centre.Diputació de Castelló. 1997\n↑ FRANCESC de ROCAFIGUERA I GARCIA:Op. Cit.Diputació de Castelló. 1997.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Honori_Garcia_i_Garcia&oldid=30213679»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 maig 2022 a les 19:23.


Condicions de privacitat – Notting Hill Hostel | Web Oficial | Albergs a Bao'an\nAquesta Política de privacitat s'aplica a www.nottinghillshenzhen.com, que és propietat i està operat per Notting Hill Hostel. Aquesta Política de privacitat descriu com recopilem i fem servir la informació que deixes al nostre web (www.nottinghillshenzhen.com), com ara les teves dades personals. A més, descriu les opcions que tens pel que fa a l'ús que fem de les teves dades personals i com pots accedir-hi i actualitzar-les.\nSi vols que es deixin de processar les teves dades d'acord amb el que s'estipula als propòsits C-F i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del teu compte), posa't en contacte amb 263078692@qq.com .\nConfiem en tu per assegurar que les teves dades personals estan completes, són precises i estan actualitzades. Si hi ha cap imprecisió o canvi en les teves dades personals, cal que ens n'informis immediatament a 263078692@qq.com . Gestionarem la teva petició d'acord amb la llei vigent.\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir els drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: 263078692@qq.com . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


Olot 1700 - El blog d'història d'en Miquel Puig i Reixach: 29. El retaule de Sant Joan les Fonts, de Jaume Diví i Jaume Escarpanter (1753)\n29. El retaule de Sant Joan les Fonts, de Jaume Diví i Jaume Escarpanter (1753)\n(Procedència de la foto: M. Soler, El monestir benedictí de Sant Joan les Fonts, p.19)\nEls retaules de les esglésies servien per solemnitzar arquitectònicament els altars i exalçar els misteris o els sants als que es dedicaven, tot il·lustrant als devots sobre aquestes misteris i les vides dels sants. De l’època del barroc, déu n’hi do de retaules que es van arribar a fer a la Garrotxa, ja fossin per als altars principals de les esglésies o per a les seves capelles laterals, en part en coincidència amb les moltes reformes i ampliacions que en aquell temps es feren en les nostres esglésies. Alguns d’aquests retaules han merescut atenció i se n’han divulgat detalls sobre els seus autors, i dades de la seva construcció i posterior daurada.\nNo és aquest el cas del retaule major de l’església parroquial de Sant Joan les Fonts (la monacal romànica, perquè l’actual es va alçar en un altre indret en els anys 1891-1918), destruït l’estiu de 1936 i del que només se’n fa memòria de forma escadussera i sense dir-ne l'autoria, a l’hora de remarcar les bondats turístiques de l’església i de la seva població i entorn. L’església de Sant Joan les Fonts havia estat enriquida amb diversos retaules en el transcurs del segle XVI, algunes peces dels quals es troben avui en dia al Museu d’Art de Girona. Entre ells, el de l’altar major, dedicat a Sant Esteve (titular de l’església d’ençà de la consagració de l'església primitiva al segle X). A l’església hi havia un altre retaule, dedicat a Sant Joan, fet a principis del segle XVII per Gabriel Mon, que al 1636 fou objecte -en part- de pintura i daurada per Jaume Vilanova, segons les dades que fa tremps va donar a conèixer Carme Sala i Giralt. I el 1731 s'hi havia fet un altar nou dedicat a Sant Isidre.\nArribats a mitjans del segle XVIII, els responsables de l’església s’animaren a encarregar un nou retaule major que unís les dues advocacions de Sant Esteve i de Sant Joan i que ocupés tot l'absis central darrera de l’altar major. Existeix el contracte signat el 1753, pel qual els obrers de la parròquia encarregaren als artistes olotins Jaume Diví i Jaume Escarpanter la construcció del retaule, fent-los en el mateix dia un primer pagament. Era rector de Sant Joan les Fonts Mn. Ignasi Fluvià, i obrers Josep Esparch i Jordi Castañer. L’any abans s’havia enderrocat l’absis de la dreta de l’església per construir-hi la sagristia; eren, per tant, temps de reformes. El contracte anomena a Diví architector i a Escarpanter esculptor. D’escultors (d’imatges de fusta, no de pedra; ells venien de família de fusters) ho eren tots dos i aquesta distinció, feta a l’hora del contracte, potser voldria dir que Diví s’ocuparia de la construcció general del retaule, al que Escarpanter posaria les imatges. El retaule estava dedicat als sants Esteve i Joan Baptista, si bé la fornícula central l’ocuparia el primer.\nEls pactes contractuals del 23 de març de 1753 no són massa detallistes a l’hora de fixar-se en la part artística del retaule. Deixen clar que existia una planta o croquis de com havia de ser el retaule (de la que no se’ns en diu l’autoria) i que, de comú acord entre les dues parts, quedava a mans del doctor en drets d’Olot Josep Vila i Cols, segurament per a preservar-la de possibles modificacions que s’hi volguessin fer de manera unilateral. Un cop establert això, els detalls compositius que apareixen en el contracte es redueixen a dir que l’altar hauria de ser com el de l’església de la Mare de Déu del Tura d’Olot, a donar unes instruccions sobre el sagrari i una cornisa, i a deixar clar que la imatge de Sant Jordi que hi havia d’anar s’havia de representar a cavall, no fos cas que aquest darrer detall, d’una certa complexitat artística, l’escultor se’l volgués estalviar.\nSegons, doncs, aquesta part del contracte, Jaume Diví i Jaume Escarpanter es comprometeren a “fer y treballar lo retaula major de la dita parroquial iglésia de Sant Joan las Fonts, conformes y a thenor de la planta se ha fet, la qual de comú concentiment de las dos parts queda en mà y poder del magnífich doctor en drets Joseph Vila y Cols en la present vila de Olot populat, fent la mesa a thenor de la que se troba en lo altar major de la iglésia de Nre. Sra. de Altura de la present vila de Olot, lo secrari [= sagrari] gran treballantlo de dins de talla ben feta, de mig relleu ab sa cornisa, amb un trono corresponent, ab dos àngels que tingan la custòdia, y que en las pilastras que passan al costat de la pastera principal, hi hage de passar la cornisa com si passàs dins la pastera, y que las figuras o imatges hagen de ser las matexas que són en la dita planta que queda en mà y poder de dit Sor. Dr Joseph Vila y Cols ab lo benentès que Sant Jordi deu anar a cavall”. Les escasses fotografies que ens han pervingut d’aquest retaule mostren, en efecte, la figura d’un sant a cavall en la part superior de la banda de l’esquerra, però en canvi no ho posen fàcil per a deixar identificar la resta dels sants que hi figuraven, ja que només s’hi reconeix amb seguretat el Sant Esteve de la fornícula central i el Sant Ramon Nonat, amb la seva custòdia que l’identifica, a la dreta. No em consta que sigui habitual la presència d’un Sant Jordi a cavall en els retaules barrocs de la Garrotxa, i tal volta fos per raó que un dels obrers de la parròquia el tenia com al seu sant patró de nom i vés a saber si havia contribuït com a particular a les despeses del retaule. En canvi, la devoció a Sant Ramon Nonat era força estesa: a Olot, el 1772 es col·locà la seva imatge en un costat del retaule de les ànimes del temple de Sant Esteve i Ramon Amadeu en féu una altra per a l'església de la Mare de Déu del Tura.\nEl cost de l'obra del retaule, al que s'havien avingut els dos artistes, era de 850 lliures barcelonines, de les quals Diví i Escarpanter en cobraven 150 en el mateix moment de fer el contracte, 350 les cobrarien el dia que s’acabés de posar la segona andana, i les 350 restants un cop acabat el retaule. Abans de cobrar la darrera part, però, l’obra hauria de passar per l’opinió de dos oficials o entesos en la matèria, “a fi de que miren y regonegan tant las imatges com lo demés del retaula”, per si s'advertís alguna cosa que no s’hagués fet bé. La compra de la fusta i de tot allò necessari per a fer el retaule i el muntatge a l’església serien cosa dels dos artistes, mentre que l’Obra de l’església assumiria el preu de portar el retaule des d’Olot fins a Sant Joan, en el benentès que si en el camí s’hi fes algun desperfecte, els artistes ho refarien de franc. El cost de la visura del retaule per part de dos experts aniria a mitges, amb el compromís dels autors de solucionar sense cap sobrecost les possibles imperfeccions que s'hi poguessin trobar.\n(Foto: Mn. Gelabert, Guia il·lustrada d'Olot...,p.150)\nEls dos artistes als que s’encarregà el retaule eren cunyats, ja que Diví estava casat amb una germana d’Escarpanter. Jaume Escarpanter i Tubau pertanyia a una família d’escultors originaris de Girona, d’on era el pare, Francesc Escarpanter. Ell, però, va néixer a Olot (1728?), on s’havia traslladat el pare i d’on era la mare, Maria Anna Tubau. Del pare se’n saben treballs artístics fets a Olot i a la comarca entre 1712 i 1738. Després deixà Olot i acabà establint-se a Girona, on morí el 1753. Quatre dels seus fills foren escultors, entre els quals Jaume, que no és precisament l’artista més conegut. El primer dels quatre germans artistes fou Francesc Escarpanter i Tubau, nascut a Olot el 1709, del qual, però no tinc notícia de cap actuació a la nostra comarca, ja que en va marxar aviat per establir-se a Serós (al Segrià), on es casà amb Maria Antònia Palma. Més conegut és el segon, Andreu, nascut a Olot el 1711 i casat el 1738 amb Maria Verntallat, d’Olot, població en la que residiren al menys fins a 1761, deixant diversos treballs a Besalú, Santa Llúcia de Puigmal, Sant Feliu de Pallerols i al santuari de la Mare de Déu del Collell. Ve després el tercer dels germans artistes, el nostre Jaume Escarpanter i Tubau, el del retaule de Sant Joan les Fonts. Però ja he dit que d’ell en tenim poques dades, ja que, a part d’aquest retaule, només tinc notícia de ser obra seva el retaule de la capella de la Verge del Patrocini de l’església parroquial de Fontcuberta, del 1763, quan ja vivia al Pont Major de Girona. També s'establí al Pont Major el petit dels quatre germans, Antoni, i no sé de cap intervenció seva a la nostra comarca o als seus entorns. Cal esmentar encara una tercera generació d’artistes Escarpanter establerts a Olot. Es tracta de Francesc Escarpanter i Palma, fill del germà gran Francesc quan ja vivia a Serós. El 1754 era a Olot, on es casà amb Quitèria Rovira i Igosa. En els anys 1760 i 1762 treballà a la nova església de Sant Esteve. També vingué a Olot, segurament de forma momentània, un germà seu, Antoni Escarpanter i Palma, jove escultor, que es casà amb una germana de la seva cunyada, Maria Anna Rovira i Igosa.\nJaume Diví i Pera és força més conegut. Havia nascut a Girona el 1717. Era fill d’un altre Jaume Diví, fuster de professió, i d’Isabel Pera. El 1743 es va casar amb Ignàsia Escarpanter, filla de Francesc Escarpanter i germana dels anteriors. Cap a 1748 ja els trobem establerts a Olot, on el 1755 van comprar una casa que havia estat de Miquel Germà, a la cantonada entre els carrers de Bonaire i el carrer transversal que va del carrer Major a la placeta Campdenmàs. Dels seus fills, el gran, Ildefons Diví, fou també fuster i escultor, i un altre fill, Pere Diví, fou daurador d’Olot. El 1795 tant Jaume com el seu fill Ildefons s’havien traslladat a Reus, sense propòsit de retorn, perquè en aquell any es vengueren la casa familiar d’Olot al paraire Antoni Pujadas. Sense deixar de fer feines pròpies de fuster, com a escultor Jaume Diví intervingué, en els anys de la seva estada a Olot, en diverses obres artístiques (ja fos construint-les, refent-les o millorant-les) a la capella dels Dolors d’Olot (1750), a Sant Feliu de Pallerols (1751-1752), a Sant Joan les Fonts (1753), a la nova església de Sant Esteve d’Olot (a partir de 1754 i fins a la seva inauguració el 1763), al Santuari del Arcs (1762), altra vegada a Sant Feliu de Pallerols (1768), a Camprodon (1769), a Bàscara (abans de 1771) i a Sant Privat (1774). Al seu fill Ildefons es degué el nou retaule de l’església del Tura dissenyat per Panyó (1790) i un retaule a Begudà (1793).\nEn un article publicat el 1928, Francesc Caula deia que el retaule major d'aquesta església era de 1774, però poc després, en el seu llibre sobre les parròquies i els comuns de Begudà i Sant Joan les Fonts, ens aclaria que el que es va fer en aquell 1774 va ser daurar-lo, una feina que s’encarregà al daurador banyolí Jacint Ferrussola, per un preu total de 1.200 lliures, import en que també anava comprès el daurat del tabernacle del Roser.\nEl 21 de juliol de 1936 el Dr. Joaquim Danés, d’Olot, va deixar anotat al seu dietari que “en aquesta mateixa nit, a Sant Joan les Fonts cremen l’església parroquial (antiga col·legiata)” i que n’havien matat el rector. La major part de l’arxiu parroquial i dels altars de l’església sucumbiren a les flames, perdent-se per sempre més el retaule major, obra barroca de Jaume Diví i de Jaume Escarpanter, segons l’encàrrec de 1753.\nPublicat per Miquel a 3:46\nEtiquetes de comentaris: Art, Patrimoni, Sant Joan les Fonts\n29. El retaule de Sant Joan les Fonts, de Jaume ...


Les dones d’EFCI treballen l’autoestima per descobrir els seus talents | EFCI DONES\nIdentificar i consolidar les pròpies fortaleses\nDivendres, 12 d’Abril del 2012 va tenir lloc la segona sessió de l’Escola de Facilitadors per la creativitat i la innovació (EFCI).\nEl curs, dedicat a fomentar les competències d’emprenedoria de les seves alumnes, dones veïnes de la vila de Salt, està en la seva fase inicial.\nAquesta primera part del curs està dedicada a potenciar el jo creatiu des de la base d’una autoestima adequada. En aquest segon taller, les participants aprenen a localitzar quins son els seus talents i a treure’n partit.\nConcretament, la formadora responsable del grup en les properes sessions, Lilian Canté, els explicava que per aconseguir-ho calia tenir en compte la posada en marxa de la intel·ligència emocional, bàsica per gestionar una bona qualitat de vida basada en el coneixement, el control i la motivació d’un mateix.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Apoderament emocional i etiquetada amb atur, creativitat, dones emprenedores, efci, feina, innovació, salt. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


adamantium comics: Okko: el Ciclo de la Tierra I\nOkko: el Ciclo de la Tierra I\nCómics de molta qualitat són els que estic trobant d'aquesta editorial... Rossell Comics. Fa poc vaig parlar d'un d'ells "La Leyenda de las Nubes Escarlatas" i del bon regustet que m'havia deixat. En aquesta ocasió el còmic que ens ocupa és Okko i concretament el segon arc argumental que és "el Ciclo de la Tierra". Seguim en l'ambientació medieval japonesa on samuarais, ronins i magia s'ajunten per oferir-nos un dels passatges més interessant de la humanitat. En aquesta ocasió Okko i el seu grup d'amics es troben en un poble disfrutant de les festes que celebren els últims dies d'estiu quan de sobte un estrany mor als braços del ronin. Okko i els seus companys persegueixen els responsables de la mort d'aquell home i descobreixen que l'emblema del corb decora els seus barrets.\nA partir d'aquest moment comença un viatge per descobrir qui i perquè ha matat a aquell home estarny del poblat i sobretot perquè aquell home estava buscant a Okko. Haig de dir que l'estructura és molt clàssica en el génere d'aventures, un viatge llarg i perillós al llarg de diversos monestirs japonesos i amb enemics i amics que van apareixent. No vull dir amb això que sigui dolenta la història o aburrida, però sí que puc dir que havent llegit el primer volum i a l'espera de rescatar el II de les llibreries, no sembla que la sorpresa sigui un dels punts forts del cómic.\nEls dibuixos i la història corren a càrrec de la mateixa persona... HUB. Abans de publicar el segon arc argumental sobre el cicle de la "tierra", ja havia sortit el cicle del "agua". Desconec si potser la sorpresa salta en aquesta primera història i aquest segon volum al estar tot el grup format ja no disposa de tant espai per la improvització i sí més, per l'estabilització del grup.\nDe totes maneres és un bon cómic que trobo està molt ben ambientat, tant pel que fa a vestuari com a vocabulari dels personatges amb notes de l'autor que expliquen que són aquells termes. Això és molt d'agrair. Bé doncs, dir que sembla una bona història tot i que no original i que gaudeixes molt amb la il.lustració... tot i que és millor el guió i la il.lutració de "las nubes escarlatas".


8-M al Baix Empordà: activitats del Dia de la Dona • Ràdio Capital de l'Empordà\nActualització: 7 de Març de 2019\n8-M al Baix Empordà: activitats del Dia de la Dona\nJa comencen les activitats i en alguns pobles s’allarguen fins a la quinzena d’aquest mes\nAquest divendres 8 de març és el Dia internacional de la Dona. Al Baix Empordà hi passen moltes coses. Ja comencen les activitats i en alguns pobles s’allarguen fins a la quinzena d’aquest mes. N’expliquem tots els detalls.\nA Castell – Platja d’Aro hi ha activitats fins al dia 9 de març. Aquest dijous es presenta el llibre “100 dones catalanes, 100 inspiracions creatives”, d’Antoni Gelonch. El 8 de març es farà una concentració i lectura del manifest a les cinc de la tarda a l’Ajuntament.\nA Santa Cristina d’Aro, a banda de l’estrena del documental “Amb ulls de dona” a les 19h a l’Espai Ridaura, s’entregaran els premis del quart concurs de microrelats de dones de Santa Cristina. I el dissabte dia 9, tots els municipis de Vall d’Aro faran la segona Caminada per la Igualtat, que recorrerà els 7 quilòmetres de via verda.\nPel que fa a Sant Feliu de Guíxols, al matí es farà una sortida a Santa Sau i un dinar de germanor, i a les 12 es farà una lectura del manifest davant de l’Ajuntament i una projecció audiovisual titulada “Si parem les dones, parem el món” A les set de la tarda s’il·luminarà l’arc de Sant Benet i es presentarà la cançó “Allibera’t”, a càrrec de Kontrovèrsia, un grup musical de joves de la ciutat. Al llarg del mes, tal i com podeu consultar al web de l’Ajuntament, hi haurà d’altres activitats.\nSi aneu a Begur aquest divendres, hi haurà una sessió de cinema amb una pel·lícula relacionada amb el dia de la dona, i a la Bisbal, hi haurà activitats durant tot el dia. Començant al matí, amb un taller de pancartes reinvidicatiu al Pont Vell i la lectura del manifest a partir de les 12h, i una cantada itinerant pel centre de la coral VEUS!. A partir d’aquí hi haurà la possibilitat de desplaçar-se a la manifestació de Girona, i a la nit a la tornada de Begur, una festa feminista alternativa.\nA Calonge i Sant Antoni, durant tot el dia es fa un collage popular a la plaça de la concòrdia i una exposició jove al teatre Fontova, amb vídeos i concursos durant tota la jornada.\nA Palafrugell es farà un sopar de dones compartit i el dia 9 de març, la setena Viquimarató dones de Palafrugell. I a Palamós, a banda del manifest i la concentració, teatre i un taller reivindicatiu de pancartes i vagines, i la presentació del llibre “Mi amiga meno y yo”, de Carla Romagosa a les 10:30h.\nA l’Estartit es fa el tercer sopar de la dona treballadora a les 21h a la sala polivalent. Cal inscripció i portar un plat cuinat per compartir.\nArticle anteriorLa Volta torna a parar a la Costa Brava\nArticle següentEduard Gener torna amb “Vitamina D”


No hi ha cuiners «pirata». Encara. — Benjamí Villoslada, bitòleg tecnooptimista\nNo hi ha cuiners «pirata». Encara.\n24 de desembre de 2005\nAbans de les tremendes i desproporcionades jornades gastronòmiques que ens esperen aquest dies, demaneu-vos «el cuiner és un pirata?». Just com exercici comparatiu, car volen que ho vigilem per altres coses semblants que alguns pretenen que no ens semblin tant semblants a altres activitats que en realitat s’hi assemblen molt (*) .\nLa revisió del recull d’assajos del Stallman m’ha permès recordar textos colossals, que per jo guanyen força en llegir-los en una bona traducció la nostra llengua:\nBé, alguns de vosaltres potser no escriviu mai programes informàtics, però potser sabeu cuinar. I si sabeu cuinar, llevat que realment sigueu uns genis, probablement feu servir receptes. I si feu servir receptes, probablement heu tingut l’experiència de rebre la còpia d’una recepta a través d’un amic que la comparteix. I probablement també heu tingut l’experiència, llevat que sigueu uns autèntics principiants, de canviar la recepta. Una recepta diu certes coses, però no cal fer exactament el que diu. Se’n poden treure alguns ingredients. Afegir-hi xampinyons, perquè us agraden els xampinyons. Tirar-hi menys sal perquè el metge us ha dit que havíeu de reduir la sal… el que sigui. Fins i tot hi podeu fer canvis més grans, segons les habilitats de cadascú. I si heu fet canvis en una recepta i la prepareu per als amics, i els agrada, algun d’ells podria dir: “Escolta, em pots passar la recepta?” Aleshores, què feu? Podeu apuntar la vostra versió modificada de la recepta i fer-ne una còpia per al vostre amic. Això és el que es fa d’una manera natural amb qualsevol tipus de recepta funcionalment útil.\nDoncs una recepta és molt semblant a un programa informàtic. Un programa informàtic s’assembla molt a una recepta: és una successió de passos realitzats per a aconseguir algun resultat desitjat. De manera que és igual de natural fer el mateix amb els programes informàtics: passar-ne una còpia al vostre amic. Fer-hi canvis perquè la feina per a la qual va ser escrit no és exactament la mateixa que voleu fer. El programa anava molt bé per a algú altre, però la vostra tasca és diferent. I, després de modificar-lo, probablement serà útil per a altres persones. Potser aquestes persones han de fer una feina igual que la vostra i podrien preguntar: “Escolta, em pots deixar una còpia?” Per descomptat, si sou bona persona, els en donareu una còpia. Aquesta és la forma de ser d’una persona com cal.\nImagineu què passaria si les receptes estiguessin empaquetades dintre de caixes negres. No podríeu veure els ingredients que es fan servir, per no parlar de canviar-los, i imagineu que feu una còpia per a un amic, us diuen pirata i us intenten tancar uns anys a la garjola. Aquest món generaria una ràbia immensa en tota la gent que està acostumada a compartir receptes. Però així és exactament el món del programari privatiu. Un món en què la deferència habitual cap als altres està prohibida o coartada.\nCom me’n vaig adonar jo, d’això? Doncs perquè als anys setanta vaig tenir la bona sort de formar part d’una comunitat de programadors que compartien programari. Aquesta comunitat tenia els seus orígens essencialment en els inicis de la informàtica. Als anys setanta, però, era una mica estrany que hi hagués una comunitat que compartís programari. I, de fet, era una mena de cas extrem perquè, al laboratori on jo treballava, tot el sistema operatiu era programari desenvolupat per la gent de la nostra comunitat i el compartíem amb tothom. Tothom era benvingut a entrar i fer-hi un cop d’ull, endur-se una còpia i fer-ne el que volgués. No hi havia avisos de copyright en aquests programes. La cooperació era la nostra forma de vida. I estàvem segurs dintre d’aquesta forma de vida. No lluitàvem per ella. No havíem de lluitar per ella. Simplement vivíem així. I, pel que fa a nosaltres, hauríem continuat vivint així. Així que hi havia programari lliure, però no un moviment del programari lliure.\nPerò la nostra comunitat va ser destruïda per una successió de calamitats. Finalment va quedar aniquilada. […] […] Així que vaig buscar una altra alternativa, i n’hi havia una d’òbvia. Podia deixar el sector del programari i dedicar-me a alguna altra cosa. Bé, no tenia altres habilitats destacables, però estic segur que hauria pogut fer de cambrer. [El públic riu] No en un restaurant de luxe, perquè no m’haurien contractat [el públic riu], però hauria pogut fer de cambrer en algun lloc. I molts programadors em deien “La gent que contracta programadors demana això, això i això. Si no faig aquestes coses, em moriré de gana⿝. Aquesta és l’expressió literal que fan servir. Bé, com a cambrer, no et moriràs de gana. [El públic riu] Per tant, de fet, no estan en perill. Però, i això és important, de vegades es pot justificar alguna cosa que fa mal a altres persones dient que, en cas contrari, et passarà alguna cosa pitjor. Si de debò hom s’hagués de morir de gana, el fet d’escriure programari privatiu estaria justificat. [El públic riu] Si algú t’apunta amb una pistola, aleshores diria que se’t pot perdonar. [El públic riu] Però vaig trobar una manera de sobreviure sense fer res d’immoral, de manera que aquesta excusa no valia. Em vaig adonar, de totes maneres, que com a cambrer no m’ho passaria gaire bé i que això significaria malbaratar les meves habilitats com a desenvolupador de sistemes operatius. Seria com evitar el mal ús de les meves habilitats. Desenvolupar programari privatiu seria fer un mal ús de les meves habilitats. Fer que altres persones visquin en el món del programari privatiu seria fer un mal ús de les meves habilitats. Així que és millor malgastar-les que fer-ne un mal ús, però tot i així la solució no és prou bona.\nPer aquests motius vaig decidir buscar una altra alternativa. Què pot fer un desenvolupador de sistemes operatius per millorar realment la situació i fer del món un lloc millor? […] Vaig decidir que desenvoluparia un sistema operatiu lliure, o moriria en l’intent… de vell, és clar. [El públic riu] […]\n–fragment del capítol 20 del llibre «Free Software, Free Society: Selected Essays of Richard M. Stallman».\nLa resta, ben aviat.\n(*) La repetició de paraules és un homenatge a les repeticions gastronòmiques –i gàstriques– que ens esperen. Pasa que per a les verbals no hi ha sal de fruites, em sap greu.\nDisparar-se als peus\n23 de març de 2005\n«Al final lo usan todos»\n29 d'abril de 2006\nUsant Google el mínim possible (i projecte mnm)\nAcudit del Bush


Yongpeng Haitian Hotel Seaside Branch Yantai Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.4 Haibin Road, Penglai, Yantai, Xina, 265600 - Veure al mapa\nBarri Penglai Zhifu Laishan Fushan Zhifu\nConvenientment situat a Yantai, Yongpeng Haitian Hotel Seaside Branch és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Yongpeng Haitian Hotel Seaside Branch, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Yongpeng Haitian Hotel Seaside Branch és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Yantai.


Les persones amb problemes visuals podran utilitzar els emojis. Imatge de J P Davidson. Llicència d'ús CC BY 2.0\nMitjançant un sistema d'emojis més accessibles, les persones amb diversitat funcional visual, podrien comunicar-se millor utilitzant telèfons mòbils.\nEls actuals emojis no són accessibles per a les persones amb diversitat funcional visual. We are Social està treballant per a un sistema d’emojis sense tant de detalls.\nConseqüències del ‘World Emoji Day’, o no, el passat 17 de juliol, l’agència de comunicació, We Are Social, ha publicat un comunicat al seu blog anunciant la voluntat de crear un sistema d’’emojis’ per a persones amb diversitat funcional visual.\nLa idea és de Sam Cox, tecnòleg creatiu de l’agència. Cox va detectar què l’actual sistema d’‘emojis’ no és accessible per a les persones amb problemes visuals. Només al Regne Unit, hi ha més de dos milions de persones amb problemes de visió. Un dels principals problemes que tenen aquestes persones és que els emojis tenen molts detalls i són difícils de diferenciar i veure.\nHavent detectat aquest problema, Sam Cox va contactar amb la ‘Royal National Institute of Blind People’, una institució que treballa per a les persones amb diversitat funcional visual. Mitjançant aquest contacte ja s’han posat a treballar amb els deu ‘emojis’ més utilitzats durant el 2018.\nAmb aquest treball han detectat el següent:\nLes persones amb problemes visuals forcen molt la vista per diferenciar els ‘emojis’.\nLes persones amb problemes visuals tenen dificultats per identificar els ‘emojis’, quan es posen seguits.\nAquestes persones tenen problemes a l’hora de seleccionar ‘emojis’ degut a la seva classificació i agrupació.\nEl projecte encara s’està treballant mitjançant diversos tallers entre l’empresa de comunicació i la institució anglosaxona. Aquests tallers compten amb la presència de diverses persones amb diversitat funcional visual. Dels tallers naixerà un sistema d'emojis que podràs ser utilitzat en diversos dispositius. Podeu seguir l’evolució del projecte, visitant aquesta pàgina web.\naccessibilitat i tecnologia, comunicació associativa, salut i discapacitat, xarxes socials i internet, ceguesa


Toxoplasmosi: causes, símptomes i tractament - 2019\nPrincipal / Notícies / Tot el que necessiteu saber sobre la toxoplasmosi\nTot el que necessiteu saber sobre la toxoplasmosi\nLa toxoplasmosi és una malaltia similar a la grip causada per un paràsit d'una sola cèl·lula anomenat Toxoplasma gondii.\nAls Estats Units, més de 30 milions de persones podrien albergar la infecció.\nLa toxoplasmosi sovint causa símptomes semblants a la grip que es resolen sense tractament. No obstant això, en algunes persones es poden produir complicacions més greus, com ara encefalitis i problemes de desenvolupament.\nLes dones embarassades i les persones amb sistemes immunitaris compromesos corren un major risc de desenvolupar greus complicacions de salut amb la toxoplasmosi.\nLa malaltia va arribar a ser notícia en els darrers anys després que el preu de Daraprim, un fàrmac utilitzat per tractar la infecció, augmentés de 13,50 $ a 750 $ durant la nit.\nEs creu que la toxoplasmosi és la principal causa de mort per malalties de transmissió alimentària als Estats Units.\nFets ràpids sobre la toxoplasmosi\nAquí teniu alguns punts clau sobre la toxoplasmosi. Podeu trobar més informació i informació de suport al’article principal.\nMés de 30 milions d’americans poden tenir una infecció per toxoplasmosi.\nLes persones amb major risc de desenvolupar una infecció greu inclouen dones embarassades i persones amb sistemes immunitaris més febles.\nMentre que la majoria de les persones afectades per toxoplasmosis no presenten símptomes, alguns poden desenvolupar símptomes semblants a la grip i complicacions greus.\nSi un nen té toxoplasmosi congènita, poden produir pèrdues auditives, discapacitats mentals i ceguesa.\nLa toxoplasmosi és causada per la T. gondii paràsit.\nEls símptomes no es mostren per a totes les persones amb toxoplasmosis. De fet, el sistema immunitari sovint evita T. gondii d’afectar el cos.\nMentre que la majoria dels individus afectats no són simptomàtics, alguns poden desenvolupar símptomes semblants a la grip, especialment persones amb un sistema immune menys eficaç que el normal. Aquests símptomes poden incloure:\nEls símptomes solen durar un mes o més.\nLes persones amb VIH o sida, individus sotmesos a quimioteràpia i els receptors de trasplantaments d'òrgans han afeblit el sistema immunitari i el paràsit que causa la toxoplasmosi pot desencadenar la reactivació d'una infecció anterior. També poden desenvolupar símptomes més greus, com ara:\nUna persona amb toxoplasmosis també pot experimentar problemes visuals, ja que el paràsit pot infectar els ulls. Això es coneix com toxoplasmosis ocular i pot ocórrer en qualsevol persona amb aquesta condició.\nLa toxoplasmosi ocular pot causar els següents símptomes a l’ull:\nuna disminució de la visió\ndolor, especialment quan s’exposa a una llum intensa\nSi una dona es contagia T. gondii durant l’embaràs, s'enfronta al risc de passar la infecció al nounat. Al principi de l’embaràs, això pot provocar la pèrdua del fetus, però els nens nascuts amb el paràsit solen experimentar els següents símptomes:\nampliació de la melsa\nampliació del fetge\ninfeccions severes dels ulls\nSovint, els nadons no presenten símptomes en néixer. Molts segueixen desenvolupant símptomes de toxoplasmosi, però, com ara pèrdues auditives, problemes de desenvolupament mental o infeccions oculars.\nLes complicacions en desenvolupament de la infecció per toxoplasmosis depenen de l’edat i de l’estat de salut.\nIndividus saludables: Les persones amb un sistema immunitari plenament operatiu no solen experimentar conseqüències per a la salut a llarg termini. Alguns poden experimentar infeccions oculars, però, i poden causar ceguesa si no es tracta.\nIndividus immunocomprometits: Les persones amb un sistema immune debilitat experimenten amb més freqüència convulsions i encefalitis. L'encefalitis és una inflamació de la membrana al voltant del cervell i pot ser fatal.\nNens més petits: Si un nen contracta toxoplasmosis a l'úter, pot desenvolupar complicacions, com ara pèrdua d'audició, discapacitats mentals i ceguesa. També podria resultar una paràlisi cerebral Infecció per T. gondii.\nEl manteniment d’una bona higiene de les mans pot impedir la transmissió del paràsit.\nUna persona pot contractar-la T. gondii paràsit de les maneres següents:\nmenjar aliments poc cuits o contaminats\npreparar aliments amb un ganivet contaminat, un estri o taules de tall\nexposició oral a excrements de gats infectades, a través de la neteja d'una caixa de deixalles, jardineria, contacte amb la pell o consum d'aliments que ha estat exposada a excrements de gats infectades\ntransmissió de la mare al fill a l'úter\nmenjar fruites i verdures sense rentar\nmala higiene de les mans després de manipular carn contaminada i poc cuita\nen circumstàncies poc freqüents, rebre un òrgan infectat o transfusió de sang\nUna bona higiene i una preparació segura dels aliments poden ajudar a prevenir la transmissió de T. gondii.\nLa toxoplasmosi no sempre requereix tractament, especialment en individus sans.\nNo obstant això, en determinades situacions, com ara les dones embarassades o les que tenen immunitats compromeses, es poden recomanar medicaments per disminuir la gravetat de la infecció per toxoplasmosi.\nIndividus sans amb símptomes: El metge pot recomanar el tractament amb medicaments com pirimetamina (Daraprim) i sulfadiazina. No obstant això, els símptomes sovint es poden esborrar sense necessitat de tractament.\nEl preu de Daraprim s'ha disparat recentment i les asseguradores només poden cobrir fins a un import acordat del preu que es demana. Si només teniu un benefici limitat per a les medicacions prescrites, això també pot afectar la quantitat que es cobrirà. Parleu amb la vostra asseguradora abans del tractament si esteu pensant en prendre Daraprim.\nEs pot utilitzar medicació per alliberar el cos T. gondii quan es necessita tractament\nTambé es pot recomanar que prengui àcid fòlic durant el tractament, ja que la pirimetamina pot interrompre l’absorció del folat mineral. Els efectes secundaris de la medicació inclouen la supressió de l’activitat de la medul·la òssia i la toxicitat al fetge.\nSi voleu comprar suplements d'àcid fòlic, hi ha una excel·lent selecció en línia amb milers de comentaris de clients.\nPersones amb VIH o sida: El tractament per a les persones que viuen amb el VIH o la sida implica prendre pirimetamina al costat de sulfadiazina o clindamicina (Cleocin). No obstant això, la clindamicina pot causar diarrea severa. La teràpia pot durar tota la vida en determinades situacions.\nDones embarassades i infants: Es pot recomanar l’antibiòtic espiramicina si està embarassada i té toxoplasmosi sense passar-la al fetus. Tanmateix, aquest tractament és actualment experimental als Estats Units.\nSi una dona transmet la toxoplasmosi al fetus durant l'embaràs, els metges solen recomanar un tractament amb pirimetamina i sulfadiazina. Això no elimina completament el T. gondii cèl·lules, però els obliga a romandre latents en certs teixits.\nAquest tractament es reserva per a casos extrems de la infecció que es produeixen després de la setmana 16 de l’embaràs, a causa del potencial d’efectes secundaris greus en la mare i el fetus. Un cop nascuts, els nens poden ser tractats amb un règim que inclou pirimetamina, sulfadiazina i àcid fòlic.\nT. gondii és un paràsit comú i qualsevol persona pot estar en risc de contractar-la.\nNo obstant això, aquells amb major risc de contraure toxoplasmosis i desenvolupar una infecció greu inclouen dones embarassades i aquelles que poden ser immunocomprometudes.\nAixò inclou persones amb sida, receptors de trasplantament d’òrgans i persones que reben quimioteràpia o medicaments immunosupressors.\nEs poden demanar anàlisis de sang per diagnosticar la toxoplasmosi i determinar si ha estat causada per una infecció recent.\nDones embarassades amb un T. gondii La infecció pot rebre proves diagnòstiques addicionals, incloent una amniocentesi per comprovar el fetus per anomalies congènites, com ara la presència del paràsit i una ecografia per a una avaluació posterior.\nLes persones amb toxoplasmosis severa que resulten en encefalitis poden requerir una ressonància magnètica cerebral o una biòpsia.\nLa toxoplasmosi té bones perspectives.\nMentre que la toxoplasmosi pot tenir efectes danys i de llarga durada si no es tracta o no es reconeix, es pot tractar eficaçment amb medicació i fins i tot els nadons amb toxoplasmosis congènita poden ser tractats abans que la infecció esdevingui greu.\nNo obstant això, les persones amb sistemes immunitaris debilitats poden experimentar toxoplasmosi com a condició permanent.