Vins D.O d'Alella elaborats al celler Can Roda | Celler Can Roda\nVins DO Alella elaborats al nostre celler\nSeria impossible fer una nota de cata parlant només de colors, olors i gustos. Per a nosaltres aquest vi destil·la incomptables notes i detalls d’amistat i companyia, de grans taules farcides de bona teca per alleugerir l’esforç dels que treballen, de xerrades i cridòria, d´anades i vingudes tirant del carretó, de competició per veure qui omple més caixes i qui troba els penjolls més grans i rossos. També de posada en comú de tot allò que anem aprenent amb el temps, d’inquietuds i preguntes dels més petits, que de mica en mica també s’involucren en aquest projecte; de rondes de porró per alleugerir la set dels que treballen (o fan veure que treballen!).\nEns recorda el bon gust de qui porta les vinyes i les manté com si fossin un jardí, l’esforç de la responsable del projecte, que amb les seves ànsies de coneixement i de treball fa fàcil el que en un principi semblava impossible, i els braços oberts que ens acullen i ens deixen participar i ens fan sentir a tots, més que amics, família!\nAquest és un vi que, en definitiva, honora a aquells que l’han fet possible, per la generositat de qui el promou i per l’amor a la terra d’aquell que, assegut damunt d’una pedra a la vinya vella, el va veure com un somni fet realitat.\nRosa Milà Plans\nMERLOT CABERNET CRIANÇA\nPENJAT D’UN FIL


Gerard Piqué trenca a plorar en ser preguntat per les càrregues policials\nGerard Piqué trenca a plorar en ser preguntat per les càrregues policials viscudes a Catalunya\nEl jugador del Barça ha estat molt dur amb la policia espanyola i Mariano Rajoy\nper Redacció diumenge, 1 d’octubre 2017 - 19:14h | Actualitzat a 01/10/2017 19:57h\nMolt gran @3gerardpique pic.twitter.com/J1IXDnbjA9\n— LATRIPLEB (@latripleB) 1 de octubre de 2017\nGerard Piqué ha comparegut davant els mitjans de comunicació després del partit del FC Barcelona contra Las Palmas. El central català ha atès a la premsa visiblement afectat i ha reconegut sentir-se molt afligit pel que avui s'ha viscut a Catalunya: «Les imatges parlen per si soles. Duen 7 anys manifestant-se sense cap tipus de violència i les fotografies d'avui les ha vist tot el món. Hi haurà conseqüències». Piqué ha volgut fer un discurs corporatiu i no ha entrat a valorar la decisió del club de jugar, però ha reconegut que entén que molts aficionats estiguin enfadats per no haver ajornat el partit. A més a més, el defensa no s'ha mossegat la llengua davant les crítiques de molts ciutadans per seguir jugant amb la selecció espanyola: «Durant molts anys no hem pogut votar i hem de defensar aquest dret. Es pot votar sí, no o en blanc».\nA mesura que avançava la compareixença, Piqué no ha pogut contenir les llàgrimes quan parlava de les càrregues de la policia: «No hi ha hagut cap acte d'agressió dels ciutadans. Han vingut la Policia Nacional i la Guàrdia Civil per actuar com ja hem vist. Puc seguir a la selecció perquè sé que molta gent d'Espanya creu en la democràcia, sinó no hi aniria. Però no tinc cap problema a fer una passa al costat». A més a més, ha estat summament crític amb Mariano Rajoy: «Tenim un president del govern que té el nivell que té, que no sap parlar ni anglès. Creia que provarien de frenar la votació, però de manera pacífica. Ho ha vist tot el món: han empitjorat les coses i han pres una de les pitjors decisions dels darrers 40 anys a Espanya».\nJa per acabar ha tingut aquest missatge per a la gent: «Avui han demostrat que aquesta gent es mereix tot i més. No han respost la violència i han de seguir fent-ho igual. Que segueixin així, que per molt que els incitin segueixin sent pacífics i cantant ben alt».\nPrimeres dimissions al Barça després de la decisió de jugar\nJa se sap si el Barça jugarà el partit d'aquesta tarda


La Zurich Marató de Barcelona 2021 no viu d'esquena a la solidaritat. Tot el contrari: fomenta l'esport amb valors i ofereix als participants la possibilitat de donar suport a una causa social a través del crowdfunding.\nAfegeix un repte solidari al teu repte esportiu i dóna suport a l'organització social que vulguis. ¡Rebràs un dorsal solidari gratuït per això, (fins a esgotar existències)!!\nA més la Z Zurich Foundation aportarà un 50% de tot el recaptat a la Fundació Institut Guttmann.\nPots donar suport a la causa que més t'interessi: projecte vinculat a l'Covid-19, salut i investigació mèdica, exclusió social, cooperació internacional, infància, medi ambient, etc ... A migranodearena.org hi ha més de 2.800 organitzacions sense ànim de lucre a qui dedicar el teu marató\nTotal recaptat : 38.874€\nCorreré la meva 1ª marató i els últims 500m amb el meu fill Leo creuarem la meta junts. El repte és aconseguir els diners per comprar una cadira ...


ARAMULTIMÈDIA - La música festera a Alcoi té pols, i pua\nEl concert, d'entrada lliure i gratuïta, tindrà lloc divendres 7 d'abril al Círculo Industrial a partir de les 20,30 hores\nLa música festera a Alcoi té pols, i pua\nUn original concert celebra el centenari de l'himne de festes d'Alcoi, i fa homenatge al seu compositor, Gonzalo Barrachina. És traca de l'aposta de l'Orquestra de Pols i Pua de l'Harmònica Alcoiana, que ens ofereix l'oportunitat de gaudir de les nostres festes des d'una manera diferent. Fa més de 20 anys que l'orquestra de Pols i Pua no feia un concert dedicat a la música festera. Ara trenquen aquesta tendència amb el concert "Barrachina, cridant-nos està".\nEl director i dos membres de l'orquestra, Jordi Sempere, Juan Luis Ivorra i Jordi García, han presentat aquest concert que han preparat com un regal per a tots els alcoians. El programa es basa quasi tot en música festera i compositors lligats a Alcoi i la festa. Però també inclou altres peces, com ara obres de José Carbonell, o Vicent Català, compositor de la marxa mora "No ho faré més". També s'interpretaran diverses peces de Barrachina, com ara dos moviments de la suite Ecos Levantinos, música que està molt vinculada a la festa alcoiana. I algun xicotet tresor, com ara "En el oasis", peça d'Eliseo Martí que s'interpreta molt sovint en les festes, però que en el seu origen, la composició es va fer per a pols i pua. Així, en el concert es podrà gaudir del so original d'aquesta peça.\nEl concert és d'entrada totalment gratuïta i lliure. Serà aquest divendres 7 d'abril, a partir de les 20,30 hores, al Círculo Industrial.\nEl director i membres de l'Orquestra de Pols i Pua, amb el regidor de cultura Raül LLopis\nLirios Silvestre - 03/04/2017\nUn original concert celebra el centenari de l'himne de festes d'Alcoi, i fa homenatge al seu compositor, Gonzalo Barrachina. És traca de l'aposta de l'Orquestra de Pols i Pua de l'Harmònica Alcoiana, que ens ofereix l'oportunitat de gaudir de les nostres festes des d'una manera diferent. Fa més de 20 anys que l'orquestra de Pols i Pua no feia un concert dedicat a la música festera. Ara trenquen aquesta tendència amb el concert "Barrachina, cridant-nos està". El director i dos membres de l'orquestra, Jordi Sempere, Juan Luis Ivorra i Jordi García, han presentat aquest concert que han preparat com un regal per a tots els alcoians. El programa es basa quasi tot en música festera i compositors lligats a Alcoi i la festa. Però també inclou altres peces, com ara obres de José Carbonell, o Vicent Català, compositor de la marxa mora "No ho faré més". També s'interpretaran diverses peces de Barrachina, com ara dos moviments de la suite Ecos Levantinos, música que està molt vinculada a la festa alcoiana. I algun xicotet tresor, com ara "En el oasis", peça d'Eliseo Martí que s'interpreta molt sovint en les festes, però que en el seu origen, la composició es va fer per a pols i pua. Així, en el concert es podrà gaudir del so original d'aquesta peça. El concert és d'entrada totalment gratuïta i lliure. Serà aquest divendres 7 d'abril, a partir de les 20,30 hores, al Círculo Industrial.


L’Arborètum Dr. Pius Font i Quer és un jardí botànic i un arborètum que forma part del Parc Científic i Agrolimentari de Lleida. Porta el nom del botànic i farmacèutic lleidatà Pius Font i Quer. Les obres de construcció s'iniciaren el desembre de 2007.\nespores - La veu del Botànic\nUna publicació del Jardí Botànic de la Universitat de València. La plaga del mes de febrer és... Zeuzera pyrina. Zeuzera pyrina és una espècie barrinadora que s’alimenta de la llenya dels fruiters, es difícil de detectar i de tractar però cal.\nJardí Botànic creat l'any 1930 per Pius Font i Quer i situat al sector de la Foixarda de la muntanya de Montjuïc en dos clots creats per antigues pedreres. L'any 1986 fou tancat degut a problemes d'estabilitat de les parets i va ser reobert al 2003.\nJardi Botànic de Cap Roig (Caixa Girona)\nSituat a Cap Roig, Calella de Palafrugell, el Jardí Botànic de Caixa Girona és considerat un dels jardins botànics més importants de la Mediterrània. Els orígens del castell i el jardí es remunten al 1927. Característiques, espècies i horari de visites.\nFundat l'any 1567 per a l'estudi de les plantes medicinals. L’any 1802 es va instal·lar a l'Hort de Tramoieres, la seua ubicació actual. Història, serveis i instal·lacions, col·leccions, investigació i educació.\nJardí Botànic de Lluc\nJardí Botànic situat en el cor de la Serra de Tramuntana, a 500 m. d’altitud sobre el nivell de la mar. L’origen d’aquest jardí es remunta a l’any 1956 quan, reservat a la comunitat religiosa, es creà un espai de plantes autòctones adaptades al terreny.\nInaugurat a l'any 1995, és un petit recinte molt ben cuidat on si cultiven un gran nombre de plantes medicinals, pels amants de la medicina tradicional. Espècies tradicionals i altres desconegudes. Cada planta, disposa d'una fitxa descriptiva.\nCreat l’any 1985 i obert al públic al 1992. Conservació, recerca i aprenentatge de la flora mediterrània, en especial de la baleàrica. Dades, activitats, objectius, guia del jardí, l’Institut botànic i enllaços. Fundació Jardí Botànic de Sóller.\nPorta d'entrada al Parc Nou, antiga finca senyorial que, l'any 1932, va passar a ser propietat municipal, obrint-se al públic el maig de 1943 com a parc municipal d'Olot. El Jardí Botànic de Vegetació Natural Olotina, és un jardí botànic creat l'any 1986.\nEspai de 800 m² amb les diverses comunitats vegetals del paisatge que envolta la ciutat. Vegetació característica del Garraf: l'alzinar de la serra de les Ferreres, la màquia de llentiscle i margalló de la zona calcària o les brolles.\nJardí Botànic del Parc Nou\nJardí Botànic de vegetació natural olotina, creat l'any 1986 al Parc Nou, antiga finca senyorial, ara parc municipal d'unes 4 h. de superfície. Rouredes humides, zones boscoses de gran interès botànic amb gran diversitat d'espècies vegetals.\nPàgina oficial del Jardí Botànic MariMurtra. Història, dades, els fundadors de la iniciativa, horaris, calendari, preus d'entrades, serveis, dades de contacte, com arribar, informació de la visita i visita virtual pel jardí.\nEspai de vegetació botànica a Santa Margarida i els Monjos (Alt Penedès), on passejar, gaudir de les plantes, aprendre sobre la vegetació de la comarca. Hi són representades espècies de les comunitats vegetals de la comarca.\nHort de tarongers de 4.823 m2, distribuits en vuit marjades, situat a la falda d' una muntanya a 5 quilòmetres de la mar a l'illa de Mallorca, que ha estat transformat en un jardí de climatització d’arbres, arbusts i lianes de tot el món.\nJardí Botànic Pinya de Rosa de Blanes\nCreat pel Dr. Fernando Riviere de Caralt l'any 1945. Col·leccions provinents de l’hàbitat natural, jardins botànics, particulars i vivers d'arreu del món. Més de 7.000 espècies. Les millors col·leccions del món d'Agave, Aloe, Lucca i Opuntias.\nJardí Botànic Pius Font i Quer\nCreat pel departament de Ciències de l'IES Escola del Treball de Lleida. Té elements diferenciats en el disseny, distribuïts i classificats. Rep el nom de Pius Font i Quer, botànic universal, engendrador de l'actual Jardí Botànic barceloní.\nÉs un jardí botànic de la comuna de Pontellà, al Rosselló. S'estén per un terreny rectangular i amb una superfície de tres hectàrees, situat a prop de la carretera de Nils. És obert en els mesos càlids (de juny a mitjan setembre), i es fa pagar entrada.\nEls objectius principals del Jardí Medicinal Ramon Llull, ubicat a Selva (Mallorca), són la divulgació, la recerca i la conservació de les plantes medicinals. Història, projecte, jardí virtual, hemeroteca, activitats, vincles, ...\nHistòria, detalls i galeria d'imatges del Jardí Botànic de Cap Roig. Dorothy Webster i Nicolau Woevodsky van abocar tots els seus esforços per fer realitat el seu somni: fer un paradís a la seva mida. Situació i Accessos. Festival de Cap Roig.\nWeb dels jardins renaixentistes de Santa Clotilde (1919) a Lloret de Mar. Terrasses que se superposen, camins que s'entrecreuen, rampes i escales que conformen el traçat del jardí situat en un penya-segat amb vistes al mar.\nJuga online al joc Misteri al Botànic del Jardí Botànic de la Universitat de València, aventura gràfica. Juga online al joc Misteri al Botànic del Jardí Botànic de la Universitat de València, aventura gràfica. Juga online al joc Misteri al Botànic.\nVillage-Arboretum de Vernet\nEl Village-Arboretum és un arborètum que es troba a Vernet, al Conflent (Catalunya Nord), aprofitant un microclima que permet aclimatar nombroses espècies degut a la situació geogràfica. Engloba tot el terme municipal incloent l’urbà.


Una Batalla de Flors ‘la Mar’ de calurosa tanca la Gran Fira 2018\nEl premi especial Baró de Cortes va caure a la carrosa 'La Mar' de Maria Melià | L'Albereda, un any més s'ha quedat xicoteta per a acollir milers de valencians i valencianes que acomiadaren la Gran Fira de València 2018\nFotos: Manolo Guallart / Vicente Almenar.- La batalla més pacífica del món, la més colorida i la de més fragància, ha servit aquest diumenge per a tancar oficialment el programa d’actes i activitats de la Gran Fira de Juliol en la seua edició 2018. Milers de persones s’hi congregaren al primer tram del Passeig de l’Albereda per a viure amb il·lusió la Batalla de Flors, en una vesprada molt calurosa que només la frescor dels clavellons procedents d’Alboraia remedava un poc, colorista munició per a que en pocs minuts, tots o totes pugueren donar eixida a tota l’adrenalina possible. Vicepresidenta i regidors inclosos.\nEn la llotja d’autoritats no hi faltaren representants de tots els grups polítics del Ple Municipal: Eusebio Monzó pel PP, Fernando Giner i Amparo Picó per Ciutadans, a part de tot l’equip de govern municipal a excepció feta, un any més, de l’alcalde Ribó, aussent de nou. Al seu lloc, tal volta, la vicepresidenta del Consell, Mónica Oltra.\nI baix, al ‘camp de batalla’, les candidates a formar part de les Corts d’Honor de les Falleres Majors de València 2019, recentement, preseleccionades, les falleres majors de l’Horta Sud, convidades de luxe enguany, els sectors fallers d’Algirós, Canyamelar El Grau Nazaret, Pla del Remei – Gran Via, Pla del Real – Benimaclet, Rascanya, Creu Coberta, Quatre Carreres, la Seu – Xerea – El Mercat i Malvarrosa Cabanyal Beteró; les representants de les festes germanes, la Magdalena de Castelló i les Fogueres d’Alacant, les Corts d’Honor de les Falleres Majors de València 2017 i 2018, Regina dels Jocs Florals, Federació de Cases Regionals, Festes Populars de Patraix i Sant Marcel·lí i l’Associació Jarit… Totes pujaren a les seues respectives carrosses ‘armades’ amb les preceptives raquetes que les protegirien després dels florits ‘projectils’.\nDe forma i manera que l’espectacle era doble: D’una part, les flors y figures de les carrosses, i de l’altra, la bellessa i gràcia de les falleres, regines i xiques i xiquetes, al cap i a la fi, que participarien d’un panorama plàsticament impresionant. Un mosaic de color digne del mestre Sorolla, l’únic que una vegada va poder apropiar-se per a d’ell d’eixa paleta cromàtica, que va ser capaç de plasmar als seus quadres.\nComençava l’acte sense sorpreses, una desfilada encapçalada com sempre per la Policia Local de València a cavall i els uniformes histórics de gala, la impresionant colla de tabal i dolçaina i un autèntic exèrcit de parelles de valencians a grupes, per a passar una per una totes les carrosses per a la contemplació del jurat i el públic abans de començar el ‘ball’ de clavellons.\nDesprés, el repartiment de premis com a pas previ de l’abandó absolut de tothom al llançament indiscriminat de clavellons. Diuen que en la Batalla de Flors, la competència és de a poquet, sense disgustos ni envejes. I és que la festa domina en tots els detalls de l’acte. Però cal ser justos i dir que enguany el Premi Especial Baró de Cortes ha anat a Maria Melià, amb disseny d’Enrique Burriel, per la carrosa ‘La Mar’, en la que muntaven les Reines de Castelló. Així quedarien tots els premis:\nBaró de Cortes: La Mar (Maria Melià / Enrique Burriel)\n1º Marina (Vicent Demets)\n2º Escola (Jordi Palanca)\n3º Contacte Natural (Carrocas Sánchez / Enrique Burriel)\n1º Per la senda de les flors (Artesans Germans Ferrer)\n2º Un món xicotet (Enrique Sánchez / Ceballos i Sanabria)\n3º Jardí (Sergio Carrero)\n4º Món de fantasia (José ángel Azpeitia)\n5º Orient Llunyà (Alfredo Demets)\n6º Si els animals parlaren (Emilio Miralles)\n1º Cavallet de mar (Carrozas Cortés)\n2º Egipte (Alfredo Demets)\n3º Castell (Alfredo Demets)\n4º Cobres (Alfredo Demets)\n5º Roquetes (Carrosses Castillosa)\n6º Pirates (José Ángel Azpeitia)\n7º Circ (Carrosses Castillosa)\n8º Raïm (Carrosses Roda i Guaita)\n9º Morisca (Carrosses Roda i Guaita)\n10º Passeig a la mar (José Angel Azpeitia)\nSECCIÓ ORDINÀRIA B\n1º Il·lusions (Carrosses Cortés)\n2º Apassionada (Carrosses Cortés)\n3º Arquitectura (Carrosses Sánchez)\n4º Solar (Vicente Demets)\n5º Noa (Carrosses Castillosa)\n6º Tron verd (Carrosses Cortés)\n7º Fallera (Carrosses Roda i Guaita)\n8º Porcellana (Carrosses Castillosa)\n9º Colofó (Juan Carrero)\n10º Ceràmica (José Ángel Azpeitia)\nTemas: AlberedaBaró de CortesBatalla de FlorsclavellonsFira de JuliolGran Firapremis\nEl IVC presenta en la Filmoteca d’Estiu ‘La mujer fantástica’ de Sebastián Lelio\nEl IVC presenta en la Filmoteca d'Estiu 'La mujer fantástica' de Sebastián Lelio


Portes obertes als nous allotjaments tutelats per a gent gran - Ajuntament de Cardona\nL’Ajuntament de Cardona organitza una jornada de portes obertes als nous allotjaments tutelats per a gent gran per tal que la població pugui conèixer de primera mà el servei que es posa en marxa al poble. Es farà divendres 18 de gener, en horari de matí (d’11 a 14 hores) i de tarda (de 18 a 21 hores).\nEls allotjaments estan ubicats al carrer Escasany, en ple centre històric, i estan pensats per a persones majors de 65 anys que mantenen la seva autonomia, però que per circumstàncies socioeconòmiques o sociofamiliars no poden continuar vivint a la seva llar. Es tracta d’un model d’habitatge innovador, que proporciona a cada veí un allotjament privat, d’entre 19 i 29 metres quadrats, que compta amb el mínim indispensable per viure-hi —té cuina, bany, llit, armari, sofà, taula i cadires— i, a més, tota una sèrie d’espais que són compartits, com la bugaderia, el magatzem, els trasters i la sala d’estar de la planta superior, que compta també amb una cuina. En total, hi ha onze allotjaments: vuit són individuals, dos són per parelles i un es reservarà per casos d’emergència social.\nEn total (finques, obres i mobiliari) el projecte ha tingut un cost de 638.000 euros (IVA Inclòs), que han estat finançats amb recursos propis de l’Ajuntament (256.750 euros invertits en diferents exercicis); per la Generalitat de Catalunya i el Ministerio de la Vivienda a través de l’Acord de la Comissió Bilateral (303.250 euros); per la Diputació de Barcelona, que hi va aportar 60.000 euros, i per l’Obra Social “la Caixa”, que va fer una aportació de 18.000 euros per al mobiliari.\nTornar a: Gener, 2019


La producció de Nissan s'aturarà per la falta de peces del Japó\nLa fàbrica de Barcelona recorrerà a la flexibilitat a partir del maig\nLa direcció de Nissan estudia vies per minimitzar els problemes de subministrament del Japó. S'haurà de recórrer a aturades puntuals poc després de la contractació d'uns 400 treballadors temporals.\nELENA FREIXA Barcelona. Actualitzada el 08/04/2011 00:00\n260x366 La producció de la furgoneta NV200, amb gairebé un 40% dels components procedents del Japó, serà la que patirà més. / TONI ALBIR / EFE La producció de la furgoneta NV200, amb gairebé un 40% dels components procedents del Japó, serà la que patirà més. / TONI ALBIR / EFE\nLes plantes d'automòbils tenen problemes arreu del món després del greu terratrèmol i el tsunami que va sacsejar el Japó fa un mes i que va provocar danys importants en una zona amb una important concentració de proveïdors de la indústria automobilística. Un cop ha passat gairebé un mes del desastre, aquests problemes ja amenacen les plantes europees de Nissan, fins ara alienes als contratemps que sí que ja han notat altres competidors a Europa. La direcció de la fàbrica de Barcelona ja compta que hi haurà aturades al maig i treballa per trobar maneres per minimitzar-ne els efectes sobre l'activitat i la plantilla.\nSegons va confirmar a l'ARA un portaveu de l'empresa, el mes que ve s'esperen "disrupcions" en l'activitat productiva que obligaran a utilitzar en primer terme les mesures de flexibilitat pactades en el conveni col·lectiu. L'abast d'aquestes aturades encara no s'ha concretat, però la companyia va recordar que les jornades que es perdin per aquest problema conjuntural es recuperaran més endavant. Les fórmules possibles serien els dissabtes productius, i si cal es plantejaria l'avançament de vacances.\nTot plegat per evitar un expedient de regulació d'ocupació (ERO) temporal que seria molt més complicat. Segons va explicar a l'ARA el portaveu d'Usoc al comitè, Pedro Ayllón, la incertesa plana sobretot entre els treballadors temporals que fa pocs mesos que s'han incorporat a la fàbrica de la Zona Franca, més de 430 persones. "S'ha de buscar una solució que no suposi en cap cas haver-ne de prescindir, perquè els tornarem a necessitar", va afegir Ayllón.\nEls sindicats ja donen per fet que la situació d'alguns proveïdors de Nissan -almenys un d'ells està entre els desapareguts- farà insuficients els deu dies d'aturada que contempla el conveni col·lectiu. "Estem a l'espera de conèixer l'afectació real, però tenim clar que després de Setmana Santa començarem a tenir problemes per la falta d'algunes peces", va concretar a l'ARA el portaveu de CCOO al comitè, Raul López.\nBarcelona rep gran part dels components de la furgoneta NV200 del Japó. Entre les peces hi ha fins i tot la xapa del vehicle, per la qual cosa aquest serà el model més afectat. També el Pathfinder i el Navara depenen en part del subministrament japonès. L'altra planta de Nissan a l'Estat espanyol, la fàbrica de petits camions lleugers d'Àvila, tampoc se salvarà d'aturades, segons van explicar els sindicats.\nAltres fàbriques de la multinacional arreu del món -a Mèxic, els EUA i la Xina- ja han patit interrupcions. L'empresa comptabilitza que al març s'han deixat de produir unes 55.000 unitats.


Una memòria llibertària - Nosaltres La Veu\nUna memòria llibertària\nUna memòria llibertaria\nEl company Rafa Arnal publica un llibre prou singular: La CNT i la FAI. Apunts històrics(1868-1939). Es tracta d’un llibre curt, una aproximació que se situa en el camp de la memòria històrica, en bona mesura és un tros de la herència rebuda del seu pare, un anarcosindicalista que va viure les lluites internes i externes d’una entitat que al seus moments fou clau i decisiva, en especial en la gran crisi que va significar l’experiència republicana i la guerra civil.\nEl text en qüestió evidencia com darrere les línies escrites hi ha molts testimonis i converses, i alhora, sentiments continguts i que ixen a la llum per reivindicar quelcom, per fer-nos pensar i reflexionar sobre errors dels passat i d’uns ideals que es van veure silenciats. La Confederació Nacional del Treball va estar una organització obrera que va arreplegar centenars de milers de militants, i això durant una etapa històrica que va tindre el punt àlgid en la guerra del 1936 al 1939. Al nostre país i a Catalunya fou l’organització de masses majoritària, més que un sindicat a l’ús va estar una gran moviment.\nHi ha una enorme quantitat de llibres i investigacions fets des del punt de vista acadèmic, on trobem diverses interpretacions que expliquen la trajectòria de la CNT, dins la qual es crearia la FAI (Federació Anarquista Ibèrica), una mena cos ideològic que vetllava per la puresa revolucionaria, i evitar,allò que al parer d’ alguns, era una deriva cap la col·laboració amb l’estat, representat per la Segona República.\nEl text d’Arnal reivindica l’existència al si de la CNT dels corrents que, tot i aspirant a la revolució social, consideraven que una línea d’anar cap una revolució basada més en l’autocontrol, en assolir conquestes i no improvisar conflictes, motins colps violents. A les pagines del paper que comente es fa ben palesa com va haver-hi dos visions de com entendre el procés cap la revolució llibertària: la que representada pels aquells activistes de l’acció directa, de l ’insurrecció permanent, i la de gent com el trentistes, que veien les coses a llarg termini, i que estaven disposats a participar en la legalitat republicana.\nDissortadament, el sector més intransigent i dogmàtic va ser el que determinà la praxi i per tant les gran decisions. Sens dubte encara hui hi ha un debat pendent, allò de “fer la guerra o la revolució” és un tema obert. Aquesta aproximació de Rafa Arnal és útil, i ho és en funció de situar la problemàtica en unes poques línees, així, lluny de grans pretensions, esquematitza una cruïlla, des de la perspectiva llibertària, ja que el propi autor no amaga la seua vena o les seus preferències ideològiques.


Glosarí - Espai sense wifi Síganos en Google+ Mi perfil de Google+\nGlosarí - Espai sense wifi\nAnalàmbric (amb fil): una comunicació és amb fils quan utilitza canals de comunicació basats en cables metàl·lics.\nAmple de banda: la diferència entre la freqüència màxima i la mínima contingudes en un senyal.\nAtenuació: disminució en la magnitud d'un senyal.\nBidireccional: una comunicació bidireccional és aquella en la qual pot ser enviada informació tant des d'un transmissor cap a un receptor com des d'aquest últim cap al primer.\nBits: paraula que significa símbols o dígits binaris; prové de binari digits, és també una mesura de la quantitat d'informació continguda en un missatge, definida per C. E. Shannon.\nBluetooth: (Wireless Personal Area Network, Wireless PAN)(protocol que segueix l'especificació IEEE 802.15.1) arxius , documents, fotos, 10 metres d'avast\nCanal: s'usa per identificar una trajectòria a través de la qual seran enviades senyals; també s'usa per descriure una banda de freqüències.\nCèl·lules: regions on està instal · lada una estació de ràdio.\nCobertura: és l'àrea geogràfica que està inclosa en una xarxa o un servei de telecomunicacions.\nCodificar: representar cada un dels símbols provinents d'una font per mitjà d'un conjunt de símbols predefinits.\nComunicacions digitals: comunicacions basades en dígits, normalment "0" i "1".\nConnectivitat: possibilitat d'establir rutes de comunicació entre diversos punts d'una xarxa o entre diferents xarxes de comunicacions o entre usuaris d'una o de diverses xarxes.\nCommutació de paquets: transmissió d'informació en unitats petites anomenades paquets, donant a cada paquet un tractament independent dels altres al llarg de la xarxa.\nCommutació de circuits: transmissió d'informació en una xarxa, assignant a cada "conversa" una trajectòria fixa.\nContaminació electromagnètica: La contaminació electromagnètica, també coneguda com electropolució, és la contaminació produïda per les radiacions de l'espectre electromagnètic generades per equips electrònics, i també anomenada electrosmog.\nCorrecció d'errors: possibilitat que té en les comunicacions digitals de corregir certs errors que ocorrin en una transmissió.\nCriptografia: àrea de les telecomunicacions que té com a objectiu la protecció de la informació contra usuaris no autoritzats.\nDirecció: és un identificador (electrònic) assignat a un equip (receptor) perquè el transmissor pugui enviar-li informació només a aquest receptor.\nDisponibilitat: és la fracció de temps en què un sistema o un equip opera adequadament, en equips moderns, aquest indicador ha de ser superior al 99.9%, la qual cosa representa, de mitjana prop de 45 minuts fora de servei en cada mes d'operació.\nDistorsió: una alteració no desitjada en la forma d'un senyal.\nElectrosensibilitat: L'aparició de l'electricitat va comportar a mitjans del segle XX, a la proliferació de tots tipus d'aparells elèctrics, es el bloqueig del cos amb forts dolors i trastorns a la invasió per les ones\nElectropolució: És el conjunt de totes aquelles ones electromagnètiques i radiacions que de forma artificial i amb origen en els aparells i instal lacions elèctriques o electròniques.\nEnllaç: un canal de comunicacions entre dos nodes o dos equips.\nEnllaços satelitals: canal de comunicacions que utilitza un satèl· lit de comunicacions per regenerar i retransmetre un senyal.\nEnrutament: mecanisme mitjançant el qual es selecciona una ruta perquè un missatge arribi de la font a la destinació.\nFiltre: sistema que elimina selectivament algunes freqüències d'un senyal.\nFreqüència: nombre de períodes per unitat de temps, si la unitat de temps és un segon, la freqüència es mesura en Hertz.\nFont: origen de la informació que ha de ser transmesa o processada.\nsense fils: una comunicació és sense fils si perquè es realitzi s'utilitza un canal de ràdio, és a dir, no s'usen canals basats en cables metàl · lics.\nLocalització de vehicles: servei basat en un subsistema de radionavegació (per localitzar el vehicle) i un de comunicació (per mostrar la vostra ubicació a una estació) per supervisió o control dels vehicles.\nLocalització de persones: és un servei mitjançant el qual s'envia un missatge a una persona per mitjà de ràdio, el missatge conté la direcció "electrònica" de la persona, de tal manera que només ella ho rebi.\nLMDS (Local Multipoint Distribution Service).\nMicroones: és un terme que es refereix a senyals les freqüències siguin majors d'aproximadament 500 MHz\nMostreig: procés mitjançant el qual es representa un senyal continu per mitjà de valors discrets de la mateixa, anomenats mostres.\nNodes: punts en els quals s'ubiquen equips de processament en una xarxa, i que hi estan connectats els enllaços de la mateixa.\nPCN / PCS: personal communication network / personal communication system: serveis personals de comunicació.\nProtocol: conjunt de regles que s'han de respectar perquè pugui ser realitzat un procés de comunicacions.\nPunt a multipunt: comunicació que s'origina en un punt geogràfic i que pot estar destinada a molts receptors en punts geogràficament distants.\nQuantizador: sistema que té a la seva entrada un senyal continu o analògica, i que genera a la seva sortida una versió aproximada del senyal d'entrada (per exemple, arrodonint valors de l'entrada).\nRadiotelefonia cel·lular: telefonia basada en transmissions de ràdio, que fan servir una xarxa l'àrea de cobertura està dividida en cèl·lules.\nRadiació electromagnètica de radiofreqüència: Anomenem radiació electromagnètica de radiofreqüència (RF) i microones a l'oscil lació progressiva del camp elèctric i magnètic en un medi material o el buit en la gamma de freqüències de 100 kHz a 300 GHz\nRedundància: dígits que s'agreguen a un missatge, tals que, tot i no contenir informació, ajuden a detectar o corregir errors.\nRFID: sistema remot d'emmagatzematge i recuperació de dades amb el propòsit de transmetre la identitat d'un objecte (similar a un número de sèrie únic) mitjançant ones de ràdio.\nRutes: successió d'enllaços que condueixen la informació a través d'una xarxa, des del seu origen fins al seu destí.\nSatèl·lit de comunicacions: satèl · lit estacionat en una òrbita equatorial, sempre en la mateixa posició respecte a la Terra ("geoestacionari"), la funció és reflectir senyals que rep des d'un punt de la Terra, cap a una regió d'aquesta; aquests satèl · lits estan a una distància de 35.784 km de l'equador.\nSatèl·lits d'òrbita baixa: satèl · lits no estacionaris les distàncies des de la Terra són d'entre 200 i 2 000 km.\nSenyalitzar: procés mitjançant el qual es notifica alguna cosa (és a dir, s'envia un senyal de control) d'un equip de la xarxa a un altre.\nSoroll: pertorbacions indesitjades que tendeixen a enfosquir el contingut d'informació en un senyal.\nTaxes de transmissió: nombre de símbols digitals que es transmeten per un canal en cada segon.\nTelebanc: realització d'operacions bancàries mitjançant l'ús de les telecomunicacions.\nTelecompres: realització de transaccions de compravenda mitjançant l'ús de les telecomunicacions.\nTeleconferències: realització de conferències i juntes entre persones utilitzant xarxes de telecomunicacions.\nTelemedicina: algunes activitats de la medicina, com ara diagnòstic remot o transmissió d'imatges radiològiques, realitzades mitjançant la utilització de xarxes de telecomunicacions.\nWiMax: protocol semblant a Wi-Fi, però amb més cobertura 80 km aproxm. i ample de banda de 5 a 8 GHz.\nWLAN (Wireless Local Area Network, Wireless LAN) En les xarxes d'àrea local podem trobar tecnologies sense fils basades en HiperLAN (de l'anglès, High Performance Radio LAN), un estàndard del grup ETSI, o tecnologies basades en Wi-Fi (Wireless-Fidelity), que segueixen l'estàndard IEEE 802.11 amb diferents variants.\nWMAN (Wireless Metropolitan Area Network, Wireless MAN) :xarxes d'àrea metropolitana trobem tecnologies basades en WiMax (Worldwide Interoperability for Microwave Access, és a dir, Interoperabilitat Mundial per Accés per Microones), un estàndard de comunicació sense fil basat en la norma IEEE 802.16.\nWPAN (Wireless Personal Area Network, Wireless PAN) En aquest tipus de xarxa de cobertura personal, hi ha tecnologies basades en HomeRF (estàndard per connectar tots els telèfons mòbils de la casa i els ordinadors mitjançant un aparell central)\nWWAN (Wireless Wide Area Network, Wireless WAN) En aquestes xarxes trobem tecnologies com UMTS (Universal Mobile Telecommunications System), utilitzada amb els mòbils de tercera generació (3G) i succesora de la tecnologia GSM (per mòbils 2G), o també la tecnologia digital per telèfons mòbils GPRS (General Packet Radio Service).\nXarxes locals: xarxes de comunicacions amb petites àrees de cobertura (per exemple, edificis).\nXarxes commutades: xarxes de telecomunicacions que usen el principi de commutació: compartir canals entre diferents converses.\nZigBee: (Wireless Personal Area Network, Wireless PAN) (basat en l'especificació IEEE 802.15.4 i utilitzat en aplicacions com la domòtica, que requereixen comunicacions segures amb taxa d'enviament de dades baixa i maximització de la vida útil de les seves bateries, baix consum).\nGHz - Gigahertz.......unitat Hertz\n(símbol Hz) és la unitat del SI de la freqüència. Es diu així en honor al físic alemany Heinrich Rudolf Hertz, qui va fer algunes contribucions importants a la ciència en el camp de l'electromagnetisme.\nUn hertz simplement significa "un (succés) per segon"; 100 Hz significa "cent (cicles) per segon", i així successivament. La unitat pot aplicar-se a qualsevol succés periòdic (per exemple es pot dir que els tics d'un rellotge van a 1 Hz). La inversa de la freqüència es el temps (període). Una freqüència d'1 Hz es equivalent a un període d'1 segon, així com una freqüència d'1 MHz ho és a un període d'1 microsegon. Antigament (abans de la 2ª Guerra Mundial), als articles sobre transmissions de ràdio i electrònica es parlava de cicles per segon (cps) i múltiples.\nEn informàtica, la majoria de les unitats de la CPU es posen en funció de la seva velocitat de rellotge, aquesta expressada en megahertz o gigahertz (10^9 Hz). Aquest senyal és simplement un voltatge elèctric que passade menys a més en intervals regulars. Hertz s'ha convertit en la principal unitat de mesura acceptada per determinar el rendiment de la CPU.\nEl só és una ona formada per variacions de pressió. Els éssers humans perceben cada freqüència de les ones del so com un to diferent. Cada nota musical correspon a una freqüència particular, que sol ser mesurada en Hertz. Una persona d'edat mitjana pot sentir els sons entre 20Hz i 20000Hz.\nHertz és el nom del físic alemany Heinrich Hertz, que va fer importants contribucions científiques a l'estudi de l'electromagnetisme. El nom va ser establert per la Comissió Electrotècnica Internacional (IEC) el 1930. Va ser adoptat per la Conferència General de Pesos i Mesures(CGPM)(Conférence générale des Poids et Mesures) el 1960, canviant el nom anterior de la unitat per a cicles per segon (cps), juntament amb els seus múltiples relacionats, principalment quilocicles per segon (kc/s) i megacicles per segon (Mc/s), i de vegadesquilomegacicles per segon (KMc/s). El terme dels cicles per segon va ser reemplaçat per hertz per la dècada de 1970.\n]Múltiples del SI\nOnes de ràdio:\nLes ones electromagnètiques són omnidireccionals, de manera que no són necessàries les antenes parabòliques. La transmissió no és sensible a les atenuacions produïdes per la pluja ja que s'opera en freqüències no gaire elevades. En aquest rang es troben les bandes des de l'ELF que va de 3 a 30 Hz, fins la banda UHF que va dels 300 als 3000 MHz.\nMicroones terrestres: s'utilitzen antenes parabòliques amb un diàmetre aproximat d'uns tres metres. Tenen un abast de quilòmetres, però amb el desavantatge que l'emissor i el receptor han d'estar perfectament aliniats. Per això, s'acostumen a utilitzar en enllaços punt a punt a distàncies curtes. En aquest cas, l'atenuació produïda per la pluja és més important ja que s'opera a una freqüència més elevada. Les microones comprenen les freqüències des d'1 fins a 300 GHz.\nMicroones per satèl·lit:\nEs fan enllaços entre dues o més estacions terrestres que s'anomenen estacions base. El satèl·lit reb el senyal (anomenat senyal ascendent) en una banda de freqüència, l'amplifica i el retransmet en una altra banda (senyal descendent). Cada satèl·lit opera en unes bandes concretes. Les fronteres freqüencials dels microones, tants terrestres com per satèl·lit, amb els infraroigs i les ones de ràdio d'alta freqüència es barregen bastant, de manera que pot haver-hi interferències amb les comunicacions en determinades freqüències.\nQuè és la Radiació electromagnètica de radiofreqüència? (RF)\nAnomenem radiació electromagnètica de radiofreqüència (RF) i microones a l'oscil lació progressiva del camp elèctric i magnètic en un medi material o el buit en la gamma de freqüències de 100 kHz a 300 GHz\nAls caps pràctics la radiació electromagnètica de radiofreqüència i microones és classificada en bandes de freqüències que es corresponen a subregions de l'espectre.\nRegió de Radiofreqüència (RF):\nGamma d'Ones Límit Inferior (GHz) Límit Superior (GHz)\nones decímetres 0.3 3\nmil.limètrica 30 300\nUn bilió de vegades\nSegons el Parlament Europeu, l'exposició a camps electromagnètics s'ha incrementat un bilió de vegades des de 1950 amb el creixent ús dels telèfons mòbils i altres aparells electrònics sense fils que es fan servir molt a prop del cos humà.\nSón nombrosos els estudis realitzats per comprovar si les radiacions emeses pels telèfons mòbils poden ser perjudicials per a la salut. Malgrat no existir proves determinants en aquest sentit, molts científics troben una relació directa amb la utilització d'aquests aparells i l'aparició de trastorns com la pèrdua de memòria, canvis de comportament, trastorns del son i fins i tot l'aparició de tumors cerebrals.\nSignificativa, és l'opinió de William Stewart, catedràtic de biologia, President de la Reial Societat d'Edimburg i responsable d'un estudi encarregat pel govern britànic, per al qual "tot i que els efectes negatius dels telèfons mòbils no estan provat, no li ho recomanaria als meus néts ". Malgrat la manca de proves feaents, l'ús\nmassiu i continuat d'aquests aparells pot convertir qualsevol risc, per ínfima que sigui la seva incidència, en un problema de salut important.\nL'aparició de l'electricitat va comportar a mitjans del segle xx a la proliferació de tots tipus d'aparells elèctrics, aspiradors, televisions de tub catòdic, ja va suposa el creixement de tipus de càncers, tumors, i anomalies neurals, que no es van solapa has-ta l'aparició d'estudis de tots coneguts dels perills dels CEM, i és quant. amb la globalització i a finals del segle xx i principis d'aquest segle. Els metges i els professionals del tema comencen a treballar plegats per trobar solucions.\nLa necessitat tecnològica de què hem d'estar comunicats constantment, i la proliferació de què tot te que anar sense cables, han sorgit aparells wifi, wireless, ADSL, DECT ect.. se se han anat fens estudis que corroboraren el que ja se sospitava, l'al·lèrgia a l'electricitat, el malt de cap quant. entres algun lloc, quant. diem que esta carregat l'ambient, et.. i és que el cos reacciona.\nÉs quant. el cos de forma natural es revela i forma una barrera que rebutja una energia que produeix mal, i ajuda al cos a protegires d'aquest atac.\nUna de cada quatre persones és electrosensible. El primer Pais que reconeix la incapacitat laboral per aquest tema és Suècia.\nDe tot se sabia que afecta als animals ocells, rats penats, bestiar fins i tots les formigues i abelles.\nMort d'animals (ocells) al voltant d'antenes de telefonia mòbil.\nSÍNDROME DE MICROONES\nEl "síndrome de Microones" va ser identificat el 1971 per Zinaida Gordon i Maria Sadchikova, de l'Institut Rus d'Higiene Laboral i Malalties ocupacionals. Els següents són un conjunt de símptomes entenedors del que elles van cridar Síndrome de Microones:\nEls primers símptomes són baixa pressió arterial i pols lent.\nMés endavant, els efectes més comuns són excitació crònica del sistema nerviós simpàtic (síndrome d'estrès) i pressió arterial alta. Aquesta fase moltes vegades inclou mals de cap, marejos, mal d'ulls, insomni, irritabilitat, ansietat, mal de panxa, tensió nerviosa, incapacitat de concentració, pèrdua del cabell, a més d'una creixent incidència d'apendicitis, cataractes, problemes reproductius i càncer .\nEls símptomes crònics són eventualment seguits de crisi d'esgotament i isquèmia (bloqueig de les artèries coronàries i atac cardíac).\nEls investigadors en biomedicina defensen que aquests trastorns de deuen a que les radiofreqüències incideixen en tres parts del cervell: la glàndula pineal, que redueix la secreció de la melanina els receptors cerebrals, el que provoca la depressió i la manca de memòria, i els ions cel lulars, la desorganització posaria en perill la comunicació cel lular, base de la vida.\nLes mateixes investigacions assenyalen que els problemes augmenten com més a prop estiguin les vivendes de les antenes, però no hi ha una legislatura única. Així, la Unió Europea proposa una distància mínima de seguretat de 58 metres, a Toronto (Canadà) són 200 Namur (Bèlgica) va fixar 300, i Austràlia 500 metres. A Espanya són 5 metres i la Generalitat de Catalunya proposa augmentar a 10. Això és clarament insuficient per garantir la salut pública.\nTots coincideixen que el problema de la telefonia és polític i econòmic, ja que les operadores van invertir enormes quantitats de diners en les antenes. Quan recuperin la inversió col.locaran antenes miniaturitzats i camuflades en el mobiliari i desapareixerà el problema social, ja que no es veuran, però no baixarà el nivell de radiació.\n450 microvats/cm2 que permet la legislació actual a Espanya, 1.300 vegades superior al que aconsellen els experts de la CONFERÈNCIA de Salzburg, que és d'un màxim de 0,1 microvats/cm2 com a principi de precaució per prevenir possibles riscos per la salut .


Gestió emocional per viure en pau i feliç | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nAlguna vegada t’has trobat en una situació que no has sabut gestionar emocionalment?\nA totes ens passa sovint que hi ha problemes que no sabem com gestionar: discussions amb algú proper, situacions de molt estrès, inseguretats, desmotivació, falta de confiança, negativisme…\nLes emocions i la manera com les gestionem determinen molt el nostre dia a dia, com vivim, les nostres relacions amb nosaltres mateixes, l’entorn i les altres persones. Si les sabem gestionar bé ens ajuden a veure què ens agrada, a prendre decisions, a entendre l’altre, a sentir, a viure en harmonia amb una mateixa i amb la resta.\nDoncs aquest, serà justament el propòsit d’aquest taller. Descobrirem, a través de dinàmiques, reflexions i vídeos, com podem gestionar l’ansietat, per viure amb més calma; fomentar l’empatia i la comunicació positiva, per tenir bones relacions amb les altres; i treballar la confiança, el nostre diàleg intern i la motivació, per sentir-nos a gust, amb nosaltres mateixes, i capaces!\nT’esperem el dissabte 11 de desembre!


Les exportacions catalanes d'alta tecnologia augmenten un 10,5% l'any 2015 - Sant Cugat Informa!\nInici » Notícies » Política i Economia » Economia » Les exportacions catalanes d’alta tecnologia augmenten un 10,5% l’any 2015\n9 Març 2016 a 14:00\nLes exportacions catalanes d’alta tecnologia augmenten un 10,5% l’any 2015\nUn 51,8% de les vendes han estat a mercats de fora de la UE\nExportacions // Imatge de Barcelonacatalonia.cat\nCatalunya ha exportat productes industrials d’alt contingut tecnològic per valor de 6.167,6 milions d’euros l’any 2015, segons l’Institut d’Estadística de Catalunya (Idescat). Aquesta xifra representa un augment del 10,5% respecte de l’any anterior i pràcticament assoleix el valor més alt, que es va registrar l’any 2008 (6.379,9 milions d’euros). Les vendes de productes d’alt contingut tecnològic de l’any 2015 han estat majoritàriament a mercats de fora de la Unió Europea (51,8%), mentre que a l’any 2008 les exportacions a aquests mercats van representar el 32,7% del total d’exportacions d’alta tecnologia.\nCatalunya ha exportat productes industrials per valor de 60.425,4 milions d’euros, xifra que representa un augment del 6,2% respecte a l’any anterior. Les exportacions de productes d’alt contingut tecnològic són les que més han augmentat (10,5%) i ho han fet impulsades per l’augment de les vendes de tots els productes d’aquest nivell.\nLes exportacions de productes farmacèutics, que representen pràcticament tres quartes parts de les vendes d’alt contingut tecnològic, han augmentat un 7,3% i les de productes informàtics, electrònics i òptics, un 20,1%. L’increment per àrees geogràfiques de destinació ha estat molt similar: un 10,6% a la Unió Europea i un 10,4% a la resta del món.\n#alta #augmentar #catalanes #exportacions #mercats #tecnologia #Unió Europea #vendes\nLes exportacions catalanes d’alta tecnologia augmenten un 15,3% interanual\nLes exportacions catalanes d’alta tecnologia augmenten un 9,1%\nLes exportacions catalanes augmenten un 15,2% el mes de juny\nLes vendes catalanes d’alta tecnologia a la resta del món superen a les de l’UE


El concepte de "gran tenidor" i les seves conseqüències jurídiquesCambra de la Propietat Urbana de Girona\nLa Generalitat de Catalunya, en ús de les seves competències en matèria d’habitatge, va aprovar el Decret llei 17/2019, de 23 de desembre, de mesures urgents per a millorar l’accés a l’habitatge; modificat pel Decret llei 1/2020, de 21 de gener.\nEs tracta d’una normativa que introdueix nombroses modificacions en la legislació ja existent en matèria d’habitatge. En aquesta i en properes newsletters comentarem algun dels aspectes més significatius d’aquesta nova regulació, i com afecta els propietaris.\nEn aquesta tractarem un dels punt que més enrenou i, perquè no dir-ho, més controvèrsia i/ ha generat: la nova definició de “gran tenidor” i les conseqüències jurídiques que implica per aquells propietaris que quedin inclosos dins aquella definició.\nNou concepte de “gran tenidor”\nLa principal novetat rau en que ara la definició de gran tenidor no es fa en relació a metres quadrats (com es feia anteriorment), sinó al nombre d’habitatges del que se n’és titular, i que s’amplia també a les persones físiques. Així, es modifica la Llei 24/2015, de 29 de juliol, de mesures urgents per afrontar l’emergència en l’àmbit de l’habitatge i la pobresa energètica, i a partir d’ara es consideren grans tenidors aquelles persones físiques (abans restaven excloses), jurídiques o fons de capital risc i de titulació d’actius que siguin titulars de més de 15 habitatges. Les úniques excepcions son els promotors socials previstos a la llei del dret a l’habitatge i les persones que tinguin més d’un 15 per cent de la superfície habitable de la propietat qualificat com a habitatges amb protecció oficial destinats a lloguer.\nConseqüències jurídiques de la qualificació “com a gran tenidor”\nSi sóc titular de més de 15 habitatges, per tant “gran tenidor”, quines obligacions m’imposa la nova normativa?\nFonamentalment m’imposa dues grans obligacions, que se’ns dubte tenen un gran impacte dins el meu dret de propietat:\nObligació de renovació dels contractes de lloguer social obligatori.\nObligació d’oferir una proposta de lloguer social abans d’interposar determinades demandades judicials.\n1. Obligació de renovació dels contractes de lloguer social obligatori.\nEn aquells casos en que ja existeixi un contracte de lloguer social, formalitzat a l’empara dels normativa sobre lloguer social obligatori, i que arribin a la fi del seu termini contractual, els llogaters tindran dret a que se’ls hi faci, per una única vegada, un nou contracte en les condicions que estableix la llei, sempre que aquells acreditin que segueixin trobant-se dins dels paràmetres d’exclusió.\n2. Obligació d’oferir una proposta de lloguer social abans d’interposar determinades demandades judicials.\nS’imposa als “grans tenidors” l’obligació d’oferir una proposta de lloguer social abans d’interposar les demandes de desnonament següents (també es preveu per les execucions hipotecaries):\nPer manca de pagament del lloguer (aquest supòsit ja hi era)\nPer venciment de la durada del títol jurídic que habilita l’ocupació de l’habitatge. En aquest casos la proposta de lloguer serà exigible durant un període de tres anys des de l’entrada en vigor del Decret llei 17/2019.\nPer manca de títol jurídic que habiliti l’ocupació (és a dir, les ocupacions il·legals), d’habitatges titularitat d’entitats financeres, filials immobiliàries, fons d’inversió i gestors d’actius immobiliaris. Veien que en aquest cas no afecta als habitatges de persones físiques o jurídiques que no siguin les anteriors, i amés s’exigeixen els següents requisits que determina la llei (situació anòmala, portin més de 6 mesos ocupant l’habitatge, no hagin rebut cap opció de reallotjament social en els darrers dos anys, i comptin amb un informe favorable dels serveis municipal sobre arrelament, convivència en l’entorn veïnal i risc d’exclusió social).\nNo obstant hi ha un detall que caldria tenir en compte i és que l’article que es modifica afegeix que caldria que el procediment afectés “a persones o unitats familiars que no tinguin una alternativa d’habitatge pròpia i que es trobin dins els paràmetres de risc d’exclusió residencial que defineix aquesta llei, la qual cosa ha de comprovar el mateix demandant, que ha de requerir prèviament la informació als afectats”.\nEn aquest casos la llei obliga els titulars, abans d’interposar la demanda de desnonament, a fer una oferta de contracte de lloguer social, que implica:\nLa durada mínima d’aquests contractes haurà de ser, com a mínim, igual a la prevista a la legislació d’arrendaments urbans i, en qualsevol ca, no podrà ser inferior a cinc anys si el titular és una persona física, i set anys si és una persona jurídica.\nLes condicions econòmiques seran les que les parts acordin conforme als criteris de lloguer social de l’art 5.7 (“rendes que garanteixin que l’esforç pel pagament del lloguer no superi el 10% dels ingressos ponderats de la unitat familiar, si estan per sota del 0,89 de l’indicador de renda de suficiència (IRSC), o el 12% dels ingressos ponderats de la unitat familiar, si estan per sota del 0,95 de l’IRSC, o el 18% dels ingressos ponderats de la unitat familiar, si són iguals o superiors al 0,95 de l’IRSC”). Si no hi ha acord, la compensació econòmica serà del 40 per cent de la renda màxima que pertocaria a l’habitatge si tingues la qualificació d’habitatge de protecció oficial.\nL’oferta de lloguer social que es realitzi s’haurà de comunicar a més de l’Ajuntament, també a l’Agència d’habitatge de Catalunya, en el termini de 3 dies hàbils.\nSens dubte, aquesta mesura és la que més neguit han produït entre els nostre associats. ¿A partir d’ara, si sóc propietari de més de 15 habitatges i un llogater no em paga no podré demandar-lo si prèviament no se li ofereix un lloguer social (per un preu fixat)?\nAl respecte hem de dir que davant els dubtes jurídics plantejat per la norma, finalment les Audiències de Girona i Barcelona han dictat uns acords d’unificació de criteris en virtut del quals es considera que aquesta normativa el que estableix son requisits administratius però no requisits de procedibilitat. Dit en altres paraules, que entenen que com que no s’ha modificat la normativa processal (fonamentalment la Llei d’Enjudiciament Civil), per a ells el fet que no s’hagi fet una prèvia oferta de lloguer social no impedirà que s’admeti a tràmit la demanda de desnonament i se li doni curs; sens perjudici de les sancions de caràcter administratiu que pugui imposar l’Administració per aquell incompliment.\nAmb tot ja hi ha veus que apunten a que s’introduiran modificacions per tal que els jutges no puguin donar curs a aquestes demandes sense verificar-se el compliment de la prèvia oferta de lloguer social.\nCaldrà estar amatents a futurs desenvolupaments, i des de la Cambra de la Propietat Urbana de Girona i la resta de Cambres de la Propietat Urbana de Catalunya s’adoptaran aquelles mesures que estiguin al nostre abast per protegir els legítims drets e interessos dels nostres associats.\nSoms conscients de les dificultats econòmiques d’una part de la població i el risc d’exclusió residencial que els afecta, i de la necessitat de donar una solució residencial a les famílies afectades, però no podem deixar de denunciar el fet que les administracions, amb aquestes mesures, estan traslladant als particulars (propietaris de més de 15 habitatges) aquest problema, amb una important carrega econòmica sense compensació, quant a qui pertoca donar solucions (ajuts al pagament de lloguer, cessió d’habitatges socials, foment públic i privat de la construcció d’habitatges socials de lloguer, etc… ) és a les Administracions o dit d’una altra manera el cost d’aquesta problemàtica s’ha de pagar amb els impostos de tots.


Si no pots tenir fills ningú no t’hauria de considerar una dona\nQueda’t amb mi (Angle Editorial), és l’imponent debut literari de la nigeriana Ayọ̀bámi Adébáyọ̀, traduït per Alexandre Gombau\nQuan el desig de tenir fills, a vegades incontrolable, es veu frustrat pels capritxos insondables del destí, la impotència comença a fer-se gran com l’ombra d’una muntanya que no podrem escalar, i la vida es pot tornar funesta o absurda mentre som víctimes de l’erosió d’una esperança feta pols. Aquesta és la història de la Yejide i l’Akin, els protagonistes de Queda’t amb mi (Angle Editorial), l’imponent debut literari de la nigeriana Ayọ̀bámi Adébáyọ̀ que Alexandre Gombau ha traduït al català.\nQueda’t amb mi és una història commovedora que captiva per la seva ambivalència entre brutalitat i candidesa, escrita amb un llenguatge punyent, íntim, directe, i narrada amb un estil atrevit, espontani i magnètic que ens obliga a aturar-nos de tant en tant per pair el paràgraf que acabem de llegir. Adébáyọ̀ va despullant el drama de mica en mica, tot i que des de les primeres pàgines ja sabem de què es tracta, i ho fa amb la precisió quirúrgica de qui va extirpant fragments de pell fins a deixar-nos tota la carn viva al descobert, amb l’el·lipsi i l’alternança de la Yiejide i l’Akin fent de narradors com a ganxos del relat.\nLa novel·la està ambientada a la Nigèria dels anys vuitanta, durant una convulsa situació sociopolítica marcada pel cop d’estat liderat per Ibrahim Babangida. En aquest context, la Yejide i l’Akin s’enfronten no només a la inseguretat ciutadana o a l’amenaça militar, sinó també al martell reaccionari de la tradició nigeriana. En una societat poligàmica com la seva, ells, sabent-se enamorats, decideixen ser una parella monògama. Això, naturalment, atreu les mirades suspicaces del seu entorn, però els problemes de debò comencen quan no arriben els fills, i aleshores ja no només són observats, sinó que estan assenyalats.\nPer una parella, no poder tenir fills és un cop molt dur; per una societat com la nigeriana, és una autèntica catàstrofe, i així és com ho viuen els seus familiars, que sempre prefereixen el pes en or de la tradició que el valor dubtós de la comprensió. I si la reproducció no funciona, han de buscar alternatives: per això seleccionen una altra dona per a l’Akin, la Funmi, perquè pugui tenir descendència. És la intrusió absoluta, i per ells absolutament justificada, d’aquells que volen el millor per als seus fills sense respectar la seva intimitat estantissa, el seu dol i la seva llibertat. A partir d’aquí, tot anirà de mal en pitjor.\nDit això, no hi ha dubte que hem de llegir el llibre des d’una òptica feminista, perquè, a banda dels problemes per tenir fills, Adébáyọ̀ posa en qüestió el paper de la dona en aquesta conjuntura, relegada a ser un satèl·lit del planeta mascle per garantir el futur de la seva família. I la dona mateixa n’és còmplice. “Aquesta vida no és complicada, Yejide. Si no pots tenir fills, deixa que el meu fill els tingui amb la Funmi”, li diu la mare de l’Akin. És la raó de ser més elemental d’una existència en què la fragilitat del matrimoni serà tan reveladora com l’esqueixament de la família. El reduccionisme anihilador i despietat: si no pots tenir fills “ningú no t’hauria de considerar una dona”.\nEn honor de les mares\nConsiderat el millor llibre de l’any per The Guardian, The Wall Street Journal o The Economist, Queda’t amb mi arriba a les llibreries catalanes com una de les grans apostes d’Angle Editorial per aquest primer semestre de l’any i un dels seus cavalls de batalla per aquest Sant Jordi. La novel·la d’Adébáyọ̀ ha convençut els crítics amb una història feridora prenyada de fatalitat i amb les dosis de misteri necessàries per tenir-nos atrapats fins al final. Margaret Atwood l’ha definit com una obra “deliciosa”.\nAdébáyọ̀ no toca cap tecla màgica del piano de l’existència (posant-nos lírics), perquè al cap i a la fi grata al bell mig dels grans temes, conflictes i tòpics de què parla la literatura: amor, família, traïció, culpa, passió, conflicte i mort. El seu tret diferencial, escenari nigerià al marge, és la reflexió posterior: la dels personatges i la que fem els lectors quan podem mirar els capítols que hem anat deixant enrere amb perspectiva. El pas entre el món de la transcendència i el món de l’absurd és d’una lleugeresa inesperada, però el sustenten la fermesa i l’expressivitat d’un llenguatge sense fissures despullat de paraules decoratives, que en el fons no és altra cosa que un merescut homenatge a la maternitat.\nSubscriu-te a Núvol per un any i emporta’t de franc un exemplar d’aquest llibre. Abans de subscriure’t pots fer la reserva a subscriptors@nuvol.com.


Una dona ferida després de ser atropellada en el centre de València\nUna dona de 38 anys ha resultat ferida després que una furgoneta l'haja atropellat en el centre de València.\nUna dona de 38 anys ha resultat ferida després que una furgoneta l’haja atropellat en el centre de València.\nSegons ha indicat el Centre d’Informació i Comunicació d’Urgències (CICU), el succés ha ocorregut entorn de les 10.40 hores del matí en la Plaça Ciutat de Bruixes de València.\nFins al lloc s’ha desplaçat una unitat del SAMU i una unitat de SVB. L’equip mèdic del SAMU ha assistit una dona de 38 anys per contusió múltiple i posteriorment ha sigut traslladada a l’Hospital General Universitari de València en l’ambulància SVB.


Comença la XIIa edició del Pintxa Sant Antoni amb la participació de 27 establiments de restauració\nL'Ajuntament ha presentat la dotzena edició del Pintxa Sant Antoni, que se celebra cada dijous durant sis setmanes entre el 5 de març i el 9 d'abril.\nEl regidor de Comerç, Joan Torres, i la representant de l'empresa Luzmenú, Teresa Boned, han explicat els detalls d'aquest esdeveniment gastronòmic, en el qual participen 27 establiments de restauració del municipi de Sant Antoni.\nEls protagonistes del certamen són els pintxos, que costaran 2,50 euros amb beguda inclosa, les tapes a 4,50 euros i els caprintxos, creacions culinàries més elaborades amb preus triat pels establiments. En aquesta edició s'inclouen diferents categories de pintxos, amb versions dolces, veganes i vegetarianes.\nPer recórrer els diferents locals, l'organització posa a disposició de la gent el minitrèn del Pintxa, que realitzarà gratuïtament la ruta per diferents carrers de la vila fins a la zona des Molí des de les vuit de la tarda a les deu i mitja de la nit.\nEl regidor de Comerç, Joan Torres, ha destacat la gran oferta gastronòmica que ofereix Sant Antoni amb aquest esdeveniment i ha recordat que l'Ajuntament sempre dóna suport a la petita empresa del municipi, en aquest cas al sector de la restauració, amb iniciatives que ajuden a dinamitzar el poble. "Donam una gran importància a aquest tipus d'esdeveniments, com són el Restaura-t o el Pintxa, perquè impulsen els comerços que obrin tot l'any", ha assenyalat Torres, qui ha animat tots els ciutadans de l'illa a venir a Sant Antoni els dijous "per assaborir aquestes petites i delicioses mostres gastronòmiques".\nEls que segueixin la ruta del Pintxa i aconsegueixin segellar un mínim de 15 locals després de degustar els seus pintxos, poden guanyar una samarreta oficial del Pintxa Sant Antoni 2020, entregant el fullet segellat a la seu de Luzmenú (C/ de Vara de Rey, 28).\nConsulta el fullet de la XII edició del Pintxa Sant Antoni\nData de l'última modificació: dijous, 5 de març de 2020


El film lleidatà "Algo de Valentina" s'estrenà dins de la Mostra Som Cinema de Lleida\nEl film lleidatà “Algo de Valentina” s’estrenà dins de la Mostra Som Cinema de Lleida\nPer Redacció el\t 12/10/2017 Cinema, Lleida\nAlgo de Valentina Jordi Celma Lleida Som Cinema\nEn el marc de la Mostra Som Cinema, el proper dissabte 21 d’octubre s’estrenarà el film lleidatà “Algo de Valentina”, de Jordi Celma. Es tracta d’un film rodat durant sis dies de la tardor de l’any passat al Centre Històric de Lleida, oferint “una mirada jove i fresca, sense complexos dibuixant un barri ple de racons per descobrir”.\nLa pel.lícula compta amb un repartiment d’actors i actrius lleidatans: Mara Pachón (Valentina), Albert Garcia (Bruno), Ares Piqué (Vega), Jose Mellinas (Jose) i Gema Castell (Patricia), tots ells amb una llarga experiència en els escenaris teatrals i vàries incursions en el cinema. La banda sonora també compta amb amb diferents músics lleidatans com Pull My Strings, El Fill del Mestre o en Joan Baró. Cal destacar que en el rodatge es va comptar amb la participació d’alguns dels alumnes dels tallers de cinema que uns dies abans l’equip tècnic va impartir al Centre de Recursos Juvenils de La Palma.\n“Algo de Valentina” que va nèixer com un projecte col·laboratiu ha esdevingut una pel-lícula “indi” en tots els sentits segos paraules del seu director Jordi Celma espera que el film tingui un llarg recorregut per diferents festivals durant els pròxims mesos. Bruno i Valentina es van embolicar la nit anterior a la festa d’un amic en comú. Queden al dia següent perquè ella es va deixar la cartera però Valentina no recorda gairebé res de la nit anterior. Una cita que havia de ser un pur tràmit acaba tenint conseqüències inesperades.\n“Algo de Valentina”\nArticle AnteriorLa Crida demana rebatejar la plaça Marquès de Leganés de Cappont per plaça 1 d’Octubre\nSegüent Article La Casa de Aragón de Lleida celebra la festivitat del Pilar


Un jutge prohibeix vendre l'habitatge d'un veí de Lloret estafat per una trama - Diari de Girona\nUn jutge prohibeix vendre l'habitatge d'un veí de Lloret estafat per una trama\nlloret de mar | acn/ddg 09.09.2015 | 07:39\nEl jutge ha prohibit la venda del pis d'un veí de Lloret de Mar estafat per una suposada trama que ja suma més de 50 víctimes arreu de Catalunya i que es dedicava a enganyar avis per fer-los signar, sense saber-ho, contractes de compravenda dels immobles. Arran de l'engany, podia acabar desnonat perquè, a través d'un entramat d'empreses i testaferros, ha acabat sense la propietat del seu pis i sense rebre cobrar diners a canvi. Quan la Fundació Tutelar de les comarques gironines va assumir responsabilitats en la vida d'aquest home, immediatament va sospitar i va denunciar el cas.\nLa suposada trama desarticulada a principis de juliol, en la que hi ha un notari i un advocat, utilitzava un complicat sistema d'estafa per enganyar víctimes d'edat avançada amb problemes econòmics. Els detinguts s'apropiaven del pis de les persones grans a canvi de simular que els pagaven deutes o que els oferien rendes vitalícies fictícies que els ajudarien a complementar la pensió. Les víctimes, a l'hora de signar la documentació d'una hipoteca inversa o crèdit personal, també rubricaven sense saber-ho un contracte de compravenda del seu pis.\nD'aquesta manera, segons la investigació policial i judicial, van aconseguir estafar més de 50 ancians a Catalunya. Molts d'aquestes víctimes han perdut la propietat dels seus immobles i, com a conseqüència d'això, s'han arribat a executar desnonaments. Els Mossos van detenir un total de deu persones, entre ells el notari i l'advocat. El jutjat d'instrucció número 32 de Barcelona els va enviar a tots dos a presó, tot i que el notari va sortir en llibertat després de pagar 125.000 euros de fiança.\nEntre les suposades víctimes hi ha un veí de Lloret, un home amb discapacitat intel·lectual que està protegit per la Fundació Tutelar de comarques gironines. En el seu cas, segons explica el director de l'entitat, Josep Maria Solé, havien arribat a una situació molt difícil perquè als Jutjats de Blanes s'havia iniciat el procediment d'execució hipotecària que podia acabar amb la víctima al carrer. «Ni tan sols podíem ser part del procediment judicial perquè actualment la hipoteca no està al seu nom, ni el deute ni el pis», va explicar Solé.\nPer aquest motiu, la Fundació Tutelar assegura que ha estat «un alleujament» comprovar que, mentre s'instrueix la investigació penal, el Jutjat d'instrucció 32 de Barcelona ha dictat com a mesura cautelar la «prohibició de disposar» que, a la pràctica, prohibeix la venda del pis i permet que la víctima pugui continuar-hi vivint. «Estem tranquils en veure que això no anirà més i que no hi haurà cap perjudici immediat per al nostre protegit», afegeix Solé.\nEn paral·lel a la investigació penal, la fundació ha engegat el procés per la via civil per intentar anul·lar tots els tràmits que es van seguir per arribar a aquesta situació. «Impugnarem tots els actes i contractes que va signar i als que va donar fe un notari de forma fraudulenta», va prosseguir Solé. Ho fan argumentat que hi ha un vici de consentiment perquè el tutelat no sabia què signava perquè no era capaç d'entendre-ho o perquè li van ocultar informació.\n«Ho feien molt bé, ho tenien molt ben orquestrat amb testaferros i una trama d'empreses», lamenta Solé que detalla que la trama estava tan professionalitzada que ha calgut una investigació policial minuciosa per enxampar-los. «Prova d'això és que nosaltres ja havíem presentat una querella pel cas del nostre tutelat però se'ns va arxivar perquè, en una persona individual, era molt difícil arribar fins al fons de l'assumpte d'una xarxa tan complexa», ha explicat.\nSegons la investigació, el frau dels productes financers és de més de 3 milions d'euros. Quan va esclatar l'operació policial, es va sol·licitar l'embargament de 150 immobles, la intervenció de 7 vehicles i el bloqueig bancari sobre 75 empreses i 15 persones relacionades amb l'organització.


Mylène Farmer und Laurent Boutonnat... by Antoine Lechevin 2697 views\nOmt espanol recomendaciones_metodol... by Profesional Indep... 338 views\nMuller traballadora by Marta Pérez Lage 274 views\nLe Scénario de jeu de rôle, un genr... by Footbridge 4690 views\nRenovando la Mente No.1 by Rodolfo A. Martin... 1149 views\n4 sfr regie 100412 by AFMM 892 views\n1. La rateta i el gall\n2. És l’aniversari de la rateta i tots els seus amiguets ja estan arribant a la festa.\n3. El moixet ja està Preparat per anar a la festa de la rateta i… mira el porquet que content està OINC OINC!! Continuar\n4. Quin dels tres és el porquet?\n5. Segur que vols acabar? Surt Torna a començar\n6. Creat per Antònia Trobat i Barceló. Surt\n7. Creat per Antònia Trobat i Barceló. Surt


Les activitats de Nadal i el festival de microteatre ompl...\nLes activitats de Nadal han omplert el cap de setmana a Rubí. FOTO: Redacció.\nLes activitats de Nadal i el festival de microteatre omplen el cap de setmana\nLa Zambombada de l’Hermandad Rociera Andaluza de Rubí i els contes de Susagna Navó han estat dues de les activitats protagonistes d’aquestes jornades\nper Mar López - Tomàs Rubí. 15 de desembre de 2019 22:09\nL’Ajuntament de Rubí ha iniciat el programa de Nadal del cap de setmana i ha realitzat tot un seguit d’activitats enfocades en aquesta festivitat per diferents espais de la ciutat.\nLa Biblioteca Municipal Mestre Martí Tauler ha acollit aquest dissabte al matí dues activitats gratuïtes i d’aforament limitat dirigides als infants d’entre 0 i 10 anys. La primera, “El concert més petit”, s’ha basat en l’escolta de cançons populars interpretades per tres músics en viu; mentre la segona, “Music & dance in English”, ha barrejat la dansa amb l’aprenentatge d’anglès. L’Ateneu també ha organitzat una activitat musical per a nens de fins a 4 anys que requeria inscripció prèvia.\nDurant tot el matí la Plaça Dr. Guardiet s’ha omplert de nens i nenes que han pogut participar al taller de decoracions de pinyes que s’ha organitzat dins la carpa de Nadal o jugar als diversos jocs tronats que es trobaven repartits per la plaça.\nAl llarg de la tarda, a la Plaça Dr. Pearson, s’ha realitzat un taller de bombolles de sabó gegants, els contes de Nadal al carro de contes i la decoració de l’arbre de Nadal.\nDurant el dia de diumenge s’han dut a terme aquestes activitats de nou, i moltes altres de diferents. L’Hermandad Rociera Andaluza de Rubí ha realitzat per sisè any consecutiu una zambombada a la Plaça de Catalunya, acompanyats enguany per l’Hermandad Rociera Andaluza de Granollers. D’altra banda, la narradora Susagna Navó ha iniciat a les 12h una lectura de contes de Nadal a la carpa de la Plaça Dr. Guardiet, que ha reunit a nens i nenes de tota la ciutat.\nLa pista de gel de la Plaça Nova de l’Estació ha estat oberta durant tot el cap de setmana d’11h a 21h, com també ho ha estat El Món del Tió i la Fira de Nadal. El Tió gegant dels comerciants i el trenet dels comerciants s’han passejat pels carrers de la ciutat al llarg de les dues jornades.\nEl festival de microteatre ha estat un dels punts clau del cap de setmana a Rubí. La 5a edició del Festival Jove de Microteatre s’ha celebrat al Centre Rubinenc d’Alternatives Culturals (CRAC), on s’han representat obres de 15 minuts de la mà de vuit companyies de teatre. La temàtica d’aquest any ha estat el futur i el que ens depararà, i s’han interpretat obres com “Un viaje al futuro” i “Tot tornarà a començar”, el dissabte; i “Y Tinder porque me toca” i “No vindrà”, el diumenge.\nAjuntament hermandad rociera nadal microteatre\nTotes les activitats de Nadal a Rubí per aquest diumenge\nTotes les activitats de Nadal a Rubí per aquest dissabte


Congrés d’Enginyeria Espacial, edició 2020\nIII Congrés d’Enginyeria Espacial\nGMV patrocina la tercera edició del Congrés d’Enginyeria Espacial, esdeveniment que té lloc del 27 al 29 d’octubre i està organitzat pel comitè de l’Espai de l’Institut de l’Enginyeria d’Espanya i el grup de l’espai del Col·legi Oficial d’Enginyers Aeronàutics d’Espanya.\nEl congrés té com a objectiu principal reunir tots els participants del panorama nacional i part de l’internacional de l’àmbit espacial per compartir la visió del sector i revisar l’estat de l’art.\nDurant tres dies es duran a terme diferents ponències i taules rodones, en les quals participen empreses, empreses emergents, institucions públiques, universitats i en les quals s’abordaran diferents temes d’actualitat en diverses àrees del sector espacial.\nJorge Potti, director general d’Espai de GMV i vicepresident de la Comissió d’Espai de TEDAE, participarà el dia 27 d’octubre en la taula rodona «Espai, ODS i l’impacte de la COVID-19». Així mateix, GMV oferirà quatre ponències relacionades amb observació de la Terra, navegació per satèl·lit, escombraries espacials i tècniques de posicionament precís en la conducció autònoma.


Qui guanya entre un lleó i un tigre? | medi ambient 2021\nQui guanya entre un lleó i un tigre?\nÀgil i majestuós. El lleó (Panthera leo) i el tigre (Panthera tigris) són els protagonistes indiscutibles del regne animal. Ambdós pertanyen a la categoria de mamífers depredadors de la gran família de Felidae. Però, i si haguessin de lluitar entre ells?\nMolt lluny. Rastrejant un identikit dels dos animals, descobrim que el lleó tindria més probabilitats de guanyar. Tot i això, en condicions naturals, les dues no tenen moltes oportunitats de desafiar-se mútuament, ja que viuen majoritàriament en diferents continents. Els lleons estan molt estès a l’Àfrica subsahariana i a una petita zona de l’Índia; Els tigres viuen a Àsia. Descobrim les diferències entre els dos "senyors" del regne animal.\nEl tigre és el més gran dels Fèlids: fins a 3, 5 metres de llarg pesa més de 300 kg. El lleó mesura de mitjana 2 metres i pesa 200-250 kg: 1 a 0 per al tigre.\nEl lleó s’afavoreix anatòmicament, també a causa de les potes davanteres especialment musculoses i fortes: una arma mortal amb la qual proporciona poderosos cops. Les potes del tigre per si soles no representen una arma. Hi predomina el lleó: 1 a 1.\nEl lleó està instintivament preparat per al combat, ja que la seva tasca és protegir la munió contra atacs enemics. El tigre, en canvi, és un felí solitari, que ataca per obtenir menjar. La capa de ratlles l'ajuda a camuflar-se per a un atac sorpresa. Dibuixa, de manera que quedis de l’1 a l’1.\nL’atac es produeix d’una manera similar: amb un salt es llancen a la víctima i la colpegen al coll. Però la gruixuda melena del lleó, de color ros o negre, a més de fer-lo semblar més gran (inculcant la por), el protegeix de les picades. 2 a 1 per al lleó.\nLa força de les potes posteriors del tigre permet un tret més àgil i salts espectaculars, que el lleó és incapaç de realitzar. Tots dos arriben a 80 km / h. Hi predomina el tigre: de 2 a 2.\nEl lleó és tranquil i concentrat. El tigre nerviós i instintiu, per aquest motiu, té una menor capacitat per avaluar el rival que el lleó, que és més probable que prevalgui tàcticament. Hi predomina el lleó, que guanya 3 a 2.\nPuntuació final: el lleó supera el tigre 3 - 2


La processó dels Dolors de Bellpuig inaugura la Setmana Santa a Catalunya - Teleponent\nInici Tradicions La processó dels Dolors de Bellpuig inaugura la Setmana Santa a Catalunya\nLa processó dels Dolors de Bellpuig inaugura la Setmana Santa a Catalunya\nLa Magna processó penitencial dels Dolors de Bellpuig ha inaugurat, com és tradició, els actes religiosos de la Setmana Santa a Ponent i també a Catalunya. Aquest municipi de l’Urgell participa massivament en una processó que té 300 anys d’història i que enguany celebra l’efemèride dels 50 anys del mantell, brodat amb fil de seda i or, que cobreix la Mare de Déu dels Dolors. La marxa ha començat al punt de les deu de la nit, quan han començat a sortir de l’església de Sant Nicolau els sis passos que la conformen: l’Oració, el Natzaré, el Trobament, el Calvari, la Pietat i la Mare de Déu dels Dolors. Aquests passos ban acompanyats dels armats, que enguany provenen de Martorelles, els capellanets, les blanques, els penitents – alguns dels quals descalços – i la banda de música la Unió Musical de Tarragona. La processó és la més multitudinària de la demarcació de Lleida ja que hi assisteixen milers de persones vingudes d’arreu.\nBellpuig s’ha engalanat un any més per la Festivitat dels Dolors que se celebra el divendres i el primer cap de setmana de Setmana Santa. L’acte més important i multitudinari és la Magna processó penitencial dels Dolors que se celebra des de fa 300 anys en aquest municipi de l’Urgell. Un repic de campanes a les nou del vespre ha donat pas mitja hora després a la sortida dels Armats i la concentració de tots els passos a l’Església de Sant Nicolau. La processó com a tal ha començat a les deu de la nit i ha fet el recorregut llarg pels els carrers la Creu, Sant Josep, Homenatge a la Vellesa, Sant Roc, Ramon Bertran, Ramon Folch, Valeri Serra, Sant Josep i Verge dels Dolors.\nLa processó està organitzada per la Congregació dels Dolors de Bellpuig, a la qual hi participen bona part dels veïns de la localitat. Es tracta d’un dels actes tradicionals més importants del municipi, que s’engalana amb banderes de la congregació a bona part dels balcons de totes les cases. La processó destaca per la seva solemnitat i el silenci dels participants i assistents que es manté mentre es desenvolupa. Un dels moments més esperats és quan transcorre el pas de la Mare de Déu dels Dolors, que està molt més il·luminat que els altres cinc, per la baixada del davant de l’Ajuntament de la vila.\nMagna processó penitencial dels Dolors\nArticle anteriorManifestants tallen les vies de l’AVE a Lleida\nArticle següentLa contundent actuació dels Mossos contra els manifestants a l’estació de Renfe


"La premsa premia personatges com Trump" - Report.cat\nPer Adrián Caballeroel 16/03/2016 16/03/2016\nAlan Schroeder, durant la seva trobada al Col·legi de Periodistes de Catalunya | Foto: Ignasi Renóm\nA la comunicació política, i en especial quan es parla de comunicació en campanya, els mitjans escrits conserven molt més que les televisions el paper de ‘vigilant del poder’. Aquesta és una de les conclusions que s’extreuen de la visita a Barcelona d’Alan Schroeder, periodista i professor nord-americà especialitzat en comunicació a debats i campanyes electorals.\n“Un debat no contesta tot” el que la gent vol saber i és la imatge del candidat la que “cobra gran importància”, va explicar Schroeder aquest dilluns en una trobada amb periodistes a la seu central del Col·legi de Periodistes de Catalunya. Recorda aquest professor, autor del llibre Presidential Debates [Columbia University, 2008] on es repassen els debats electorals dels EUA dels darrers 50 anys, com el debat entre Richard Nixon i J.F. Kennedy del 1960, que serà més recordat per la suor i el nerviosisme del candidat republicà que per les idees que es van escoltar.\nLa comunicació política busca tres coses en moments de campanya electoral, segons Schroeder: inputs visuals, atacs i errors dels candidats. En aquest camp es mou molt bé, en opinió d’aquest periodista, Donald Trump. “És una màquina d’atacs”, reconeix al temps que senyala als mitjans de comunicació com “responsables de l’èxit del fenomen Trump”. Per fer-ho, tira de dades: segons Schroeder, Trump ha tingut ¡36 vegades! més cobertura mediàtica que els seus rivals republicans i el doble que la principal rival demòcrata, Hillary Clinton.\n“Al principi no s’el van prendre seriosament [a Trump] i quan la premsa es va donar compte, ja era massa tard”, va expressar als periodistes durant la seva trobada al Col·legi. “La premsa premia a personatges com Trump”, considera, mentre que “castiga altres candidats més avorrits malgrat siguin més intel·ligents”.\nEls periodistes escolten atents les paraules de Schroeder | Foto: Ignasi Renóm\nPerò, és fàcil que un periodista faci aquesta distinció? Clarament no. “Els periodistes no podem decidir qui és seriós i qui no. Són els ciutadans els qui ho han de fer”, va admetre Schroeder. Diferencia, això sí, entre els mitjans televisius i la premsa escrita en tant que els primers “han de respondre a la immediatesa i reaccionar al que està passant”, mentre considera que els mitjans escrits encara conserven “el paper de vigilants del poder”.\nPel que fa al seguiment de la campanya en el dia a dia, Schroeder assenyala que des de la primera de Barack Obama al 2008, les xarxes socials –especialment Twitter- han incrementat la seva importància a l’hora d’informar a la ciutadania de les idees i novetats durant aquests periòdes. Això sí, Schroeder recomana relativitzar la influència de les xarxes i, especialment, la dels periodistes polítics que hi comenten l’actualitat. “Els periodistes no influeixen tant com creuen”, va respondre a una pregunta de Report.cat sobre el tema, provocant somriures entre els periodistes presents a la trobada.\nEspanya, exemple de barreja de formats\nAlan Schroeder, amic personal del director de l’Academia de les Ciències i les Arts de Televisió d’Espanya, Manuel Campo Vidal, també va dedicar uns minuts a analitzar la cobertura periodística de la campanya electoral a Espanya de les passades eleccions legislatives. En aquest sentit, aplaudeix la barreja de formats de debat que es van veure durant aquells dies. “Alguns d’ells, com el cara a cara, són complicats de veure als Estats Units”, va reconèixer.\nSchroeder pronostica que cada vegada veurem formats més experimentals –com el debat en un bar entre Albert Rivera i Pablo Iglesias, aplaudit per Schroeder–. El que no canviarà, segons ell, és el poder que tindrà la imatge i el ‘saber estar’ dels candidats, que continuarà influent encara més que les propostes polítiques.\nAquest article està publicat a la secció Anàlisi amb les etiquetes comunicació política. Si t'interessa pots guardar o copiar l'enllaç permanent.\nMercè Martínez/ 21/03/2016 22/03/2016\nJuan Pablo Torrents-Faura/ 15/03/2016 15/03/2016\nLes normes més elementals de seguretat laboral exigeixen uns mínims, que són formació (coneixement dels riscos inherents a la feina) i mesures de protecció (tècniques...


Munts de deixalles s'acumulen a les papereres de la Muralla de Girona - Empordà\nMunts de deixalles s'acumulen a les papereres de la Muralla de Girona\nLes mateixes deixalles estan diversos dies en diferents punts sense que ningú les reculli\nGIRONA | TAPI CARRERAS 03.03.2016 | 06:30\nTURISMEEl tram de la muralla de Girona entre el Jardí de la Infància i el campus del Barri Vell de la UdG fa dies que té les papereres plenes. Hi ha tota mena de restes de menjar com llaunes, ampolles i embolcalls. També hi ha algunes caixes d'aigua obertes o trencades i algunes restes de fogueres de sense sostres que s'hi refugien a les nits. Han desaparegut els grafits que antigament embrutaven les parets.\nLa muralla és, sens dubte, un dels atractius turístics més destacat de la ciutat de Girona. Molts visitants la inclouen en la seva ruta per la ciutat, des d'on gaudeixen de vistes privilegiades. Des de fa uns dies, però, també veuen muntanyes de deixalles a les diferents papereres que hi ha a la muralla, sobretot en el tram entre el Jardí de la Infància i el campus del Barri Vell de la Universitat.\nS'hi aprecien tota mena d'escombraries. Hi ha ampolles d'aigua, llaunes i tetrabricks de refrescos, gots de de cafè per emportar, embolcalls de galetes, papers i bosses de plàstic, entre altres. Moltes d'aquestes restes són de menjar o de beure, possiblement de turistes que un cop acabada la consumició han intentat deixar les restes on bonament han pogut per no llançar-la a terra. Passa en més d'una i més de dues papereres i des de fa més d'un i dos dies. De fet, són les mateixes deixalles d'un dia per l'altre, tal com ha pogut comprovar aquest diari. Per tant, ningú les recull.\nEn més d'una torre hi ha cartrons grans, sinònim que hi han dormit persones sense sostre. N'hi ha que hi són des de fa diversos dies. En una de les torres fins i tot hi ha restes de dues fogueres. Probablement, els que hi van passar la nit tenien fred i van decidir fer petits focs. Les flames han acabat afectant una de les parets de pedra de la muralla, que ha quedat ennegrida. En general, el passeig per la muralla és prou net a banda d'algunes fulles que s'hi han quedat reposant, empeses pel vent. També s'hi veu algun excrement, suposadament de gos. Antigament hi havia pintades i escrits que s'han anat esborrant i que ara pràcticament són imperceptibles.\nUn punt a part és el forat que hi ha al costat d'una de les torres de la muralla, que algú fa servir de lavabo. Els excrements acaben daltabaix, en un racó mig amagat entre la gespa del passeig de Fora Muralla. També hi ha, trencades o obertes, algunes tapes de caixetes incrustades a la paret de la muralla que donen accés a canonades d'aigua per endollar-hi màne?gues. La maneta que permetria l'arribada d'aigua està bloquejada per un cadenat.


L’Assemblea Diocesana de Lleida demana parròquies creatives | Catalunya Religió\nL’Assemblea Diocesana de Lleida demana parròquies creatives\nPer Catalunya Religió. Dg, 27/05/2018\n(Bisbat de Lleida) Més de 220 persones s'han reunit aquest dissabte a la Casa de l'Església-Acadèmia Mariana per reflexionar sobre com fer parròquies acollidores i missioneres en l'Assemblea Diocesana del Bisbat de Lleida. El cardenal-arquebisbe de Barcelona, Joan Josep Omella, ha impartit una conferència on ha apostat "per crear parròquies més creatives per evangelitzar". Després de la ponència els participants han reflexionat en grups sobre el futur de les parròquies.\n"La parròquia està per evangelitzar no per tancar les portes, és un trampolí per evangelitzar", ha dit. "Els nostres pares ens van transmetre la fe perquè teníem el cor convertit". Ha destacat que "la parròquia no és una estructura caduca, des de les parròquies hem de ser creatius i evangelitzar".\nOmella ha destacat que cal "mirar el món amb ulls d'amor". "Per ajudar a canviar el món hem de tindre una mirada positiva al món", ha dit.\nEn la mateixa línia ha explicat que "detectem un desig de la paraula de Déu". "Vivim en una societat molt fragmentada, però hi ha un desig de comunió", ha dit. El cardenal ha apostat per "posar al centre de totes les reformes a Jesucrist".\nL’arquebisbe ha explicat que "tots som missioners". I ha afegit que "a l'Evangeli veiem un Jesús que no té èxit però no té perd esperança". En aquesta línia, ha apostat per "no perdre l'esperança en la nostra tasca".\nAssemblea diocesana, Omella, Lleida, Laïcat, Episcopat, Clergat


La planta d’Alstom a Santa Perpètua fabricarà 25 tramvies per a Atenes | Economia | EL PAÍS Catalunya\nLa companyia s'adjudica un contracte de 50 milions d'euros amb l'autoritat del transport grega\nBarcelona 23 OCT 2018 - 15:45\tCEST\nUn tramvia circulant per Atenes.\nLa multinacional francesa Alstom ha signat un contracte per valor de més de 50 milions d'euros amb Attiko Metro, l'autoritat de transport urbà d'Atenes (Grècia), per al subministrament de 25 tramvies que es fabricaran a la planta de Santa Perpètua de Mogoda (Vallès Occidental).\nTots els trens, del model Citadis X05, es fabricaran a la planta catalana, que actualment també està produint tramvies d'aquesta gamma per a les ciutats de Sidney (Austràlia), Frankfurt (Alemanya) i Lusail (Qatar).\nEl lliurament dels nous tramvies es preveu per a l'any 2020, segons ha informat aquest dimarts Alstom, que ha detallat que el contracte també inclou les proves a la xarxa atenesa i els serveis de formació i garantia, així com les peces de recanvi.\nEls tramvies Citadis X05 tenen un 20% més de superfície envidrada, sistemes led per a una il·luminació suau, seients més amplis i sistemes d'informació als viatgers amb pantalles de gran format. Els tramvies, de cinc cotxes cadascun, tindran 33 metres de llargada, amb una capacitat màxima de 294 passatgers per tren.\nAlstom ha venut fins avui més de 2.500 tramvies de la gamma Citadis a més de 50 ciutats de tot el món. D'aquests, 2.000 unitats ja estan en funcionament. La planta encarregada de fabricar-los, la de Santa Perpètua, es va inaugurar el 1994 i és la més moderna del grup a tot Europa. És, a més, una de les poques plantes del grup capaç de fabricar, a les mateixes instal·lacions, trens d'alta velocitat, regionals, tramvies o metros.\nAquest centre ha estat l'encarregat de fabricar tota la gamma de trens Alstom que circula per Espanya i d'aquí han sortit, entre d'altres, els trens AVE Madrid-Sevilla, el metro sense conductor de Barcelona o la majoria de tramvies.\nActualment, pràcticament la totalitat de la producció es dedica a l'exportació, amb projectes a Austràlia, Europa, el nord d'Àfrica, l'Orient Mitjà, Àsia i Llatinoamèrica. Alstom Espanya és el segon ocupador del sector del transport ferroviari a Espanya, amb prop de 2.000 treballadors a 18 centres de treball.


Vull el meu bo digital! Què puc fer?\nVull el meu bo digital! Què puc fer? Kit digital 24/02/2022\nEl bo digital i com obtenir-lo\nTal i com comentem en un post anterior, el programa Kit Digital posat en marxa pel Govern d'España amb l'ajuda dels fons europeus Next Generation EU consisteix en un paquet d'ajudes per a pimes, micropymes i autónoms i el seu objectiu és accelerar la transformació digital de les empreses perquè aconsegueixin la maduresa digital per adaptar-se als canvis digitals que demana el mercat. Aquestes subvencions seran gratuïtes (no es tornaran) i dependran de la quantitat d'empleats que tingui l'empresa (aquests ajuts van dirigits a empreses i autó; noms de 0 a 49 empleats).\nPassos per aconseguir el bo digital\nEls passos per aconseguir l'ajuda són els següents:\n1.- Accedir a l'enllaç d'accelerapime.\n2.- Registrar-se i emplenar les dades que sol·liciten.\n3.- Un cop estigueu; fet el registre, cal tornar a accedir a la página d'accelerapyme i iniciar sessió mitjançant el correu electrónic amb l'usuari i contrasenya que s'ha indicat.\n4.- Cliqueu a l'apartat "Autodiagnóstic" i feu el "Test de Diagnóstic Digital". (Aquest pas és obligatori per poder demanar la subvenció).\n5.- Realitzar el test d'autodiagnóstic. Aquest test es pot fer totes les vegades que es vulgui. Es pot avaluar la maduresa digital de l'empresa de dues maneres: amb el test expres o amb el test avançat. Tambén hi ha una opció per realitzar el test de ciberseguretat.\n6.- Quan s'hagi realitzat el test, apareix el resultat en forma de termómetre.\n7.- Despr&ea;s cal fer un segon test de valoració a l'apartat "Autodiagnóstic". Aquest test indica la velocitat en què l&empresa est&ag; processant el canvi cap a la digitalització.\nQuan esté tots els passos completats el registre com a demandant del Bono Digital s'haurà de fer; realitzat i cal esperar a la confirmació de ??rebre la/les ajuda/es sol·licitada/es. Això s'anirà; realitzant de manera escalada i es rebre´ una notificació si s'ha aprovat la sol·licitud o no. Un cop rebuda la notificació amb la sol·licitud aprovada, cal que us poseu en contacte amb el Agent Digitalitzador que us acompanyiñará en el procés.\nI si necessito ajuda durant el procés?\nNo et preocupis, posa't en contacte amb nosaltres i t'ajudarem en allò que necessitis. Pots trucar-nos al 93 668 70 34 o emplenar el formulari de contacte que trobaràs clicant al següent enllaç:\nA EMO Sistemes estem en procés d'autorització per ser Agents Digitalitzadors i estem esperant la resolución. El nostre objectiu és que puguis digitalitzar la teva empresa i acompanyar-te en el procés d'obtenció del teu BO KIT DIGITAL.\nVeure totes de Kit digital Veure totes


Nuria Parlón renova la seva llista amb 7 independents - Diari de Santa Coloma\n04/04/2015 – L’alcaldable socialista va presentar el passat dimarts a la Torre Balldovina una proposta de canvi en què els més veterans han estat substituïts per 7 independents.\nL’alcaldable socialista va presentar el passat dimarts a la Torre Balldovina una proposta de canvi en què els més veterans han estat substituïts per 7 independents, com és el cas del futbolista Dani Salgado i l’escriptor Pedro Cano.\nL’històric Antonio Fogué ha caigut del tercer lloc al 27è, en un lloc simbòlic «per no sortir» després de 28 anys.\nEn resum: no ha hagut ruptura però sí renovació. Nuria Parlón ha marcat com a objectius desenvolupar el Pla Pinta Verda i finalitzarem el Parc de Can Zam, que va declarar «serà 100% verd».\nArticle anteriorSalgado: “M’agradaria que l’esport colomenc creixi i millori”\nArticle següentMés èxits del bàsquet català


La Sala d’Art Jove inicia la temporada\nLa Sala d’Art Jove de la Generalitat inicia la temporada amb l’exposició dels artistes Efrén Álvarez, Laura Cuch, Lucía Egaña Rojas, Tjasa Kancler i Julio Lugón.\nAmb 4 dels projectes de la selecció que es va realitzar amb la Convocatòria 2006, la Sala d’Art Jove inicia el mes de març amb la primera exposició de la temporada, Els visitants del l’indret comú: una proposta que, tutoritzada per David Bestué, pren com a punt de partida l’interès d’un seguit d’artistes per copsar els espais públics que conformen el nostre entorn, amb plantejaments que indaguen en la relació emotiva amb l’entorn i amb l’objectiu comú de desenvolupar-hi metodologies per a reordenar-los i generar lectures crítiques segons la pròpia percepció, biografia o bé posició que hi ocupen.\n* D’aquesta manera, una sèrie fotogràfica com la de Laura Cuch (Barcelona, 1979) -Espais reservats # Col·lecció B (Foto – inventari de mobiliari urbà- respon a un interès analític vers les relacions que establim habitualment amb els elements que conformen els espais públics de la ciutat, amb la voluntat de captar la tensió que es produeix entre el seu disseny i l’ús real que els vianants hi acaben generant.\n* Per altra banda, Lucía Egaña Rojas (Münster, 1979), amb el treball En la (re)càmara de la seguretat, els elements en que es fixa són les càmeres de seguretat que progressivament també proliferen en els espais urbans. En el seu cas, l’artista presenta un vídeo que documenta el seu intent per interaccionar amb diferents càmeres que es troben en l’itinerari entre diferents símbols de poder de la ciutat de Barcelona.\n* Efrén Álvarez (Barcelona, 1980), en el marc del work in progress Iniciativa de Representació Estructural amb el que ha realitzat diferents treballs a l’entorn de la idea d’estructura i diagrama, presenta els treballs La Maquinista: Febre del dissabte nit (I) i (II): dues pancartes en les que l’element d’estudi és el context social que es genera a l’entorn d’aquest centre comercial: un exercici de prospecció a l’entorn dels treballadors i els clients, així com les jerarquies i les relacions que s’articulen en el funcionament del seu engranatge. Finalment, la proposta de Tjasa Kancler (Maribor, 1978) i Julio Lugón (Lima, 1982), és la de intervenir en l’espai de la mateixa Sala d’Art, a partir de desenvolupar el seu treball Retòriques urbanes prenent com a suport una de les columnes de l’espai. Ambdós artistes distribuiran per aquesta superfície un sistema narratiu fragmentat, que és fruit de la recopilació de successos i d’objectes trobats per atzar pel carrer.\nA banda de l’exposició, en el marc de Visitants de l’indret comú també es desenvoluparan dues activitats, amb les quals s’estenen els plantejaments d’aquesta proposta cartogràfica, amb la qual es relacionen els espais comuns amb l’emotivitat particular dels seus usuaris.\n* Pel que fa a la inauguració de l’exposició, el dijous 1 de març a les 20h, tindrà lloc el concert de ZINK TANK, amb la proposta Àlbum de Pedro. Aquesta formació, integrada per Pia Nielsen, Marc Carrera i Jordi Antas parteix de plantejaments oberts i multidisciplinars, presentant en aquest cas una proposta de cartografia que es genera a partir del so i elements visuals.\nPer altra banda, el dijous 22 de març a les 20h tindrà lloc la projecció de la pel·lícula Concèntric. Poble petit, infern gegant, que ha dirigit l’artista Jordi Mitjà (Figueres, 1970) com un assaig d’aproximació al poble de Lladó a partir de recuperar els vídeos domèstics que ha enregistrat el mateix artista, familiars i amics al llarg de la seva vida.\nLa Sala d’Art Jove mostra els projectes dels artistes que han estat seleccionats per mitjà de la convocatòria pública anual de la Secretaria de Joventut. Les exposicions que conformen la programació s’articulen mitjançant un procés de tutoria, amb la qual s’assaja un nou model de formació a l’entorn de la creació artística emergent.\naudiovisuals Fotografia Instal·lacions/Performances Museus Pintura


Cornudella fa un salt en la promoció turística en plena crisi econòmica\nL’Ajuntament d Cornudella de Montsant ha decidit apostar fort per la promoció turística del municipi i fer un salt qualitatiu per primera vegada en la seva història en aquesta matèria, i en plena crisi econòmica busca el turisme com a seriosa alternativa econòmica. Per començar, ha reobert el Punt d’Informació Turística i ha creat tres llocs de treball, quan fa uns mesos, el Punt d’Informació Turística va quedar vacant d’empleats en marxar la tècnica responsable de l’àrea. Els empleats no suposaran un increment de massa salarial perquè són contractats per la Generalitat o bé són professionals externs.\nL’alcalde de Cornudella, Josep Maria Castan, ha assenyalat que justament aquesta setmana ha començat a treballar el dinamitzador turístic que fins ara s’havia encarregat de la dinamització turística del Consell Comarcal del Priorat, "un expert apreciat al sector, i que el passat dilluns ja es va reunir amb 15 empresaris dels sector de l’hostaleria i restauració del municipi per començar a planificar el futur".\nEntre els projectes de futur figura posar en marxa la seu de l’antiga Fundació Roger de Belfort, que serà seu del centre d’interpretació de Montsant, inclourà una exposició permanent del terme municipal, una sala d’exposicions i un Museu de Mineralogia de Monsant. La inversió sumarà prop de 500.000 euros.\nEl dinamitzador s’encarregarà d’elaborar el Pla de Dinamització Turística de Cornudella, on el vector principal serà el potencial turístic que té la vila medieval de Siurana –nucli de població del terme municipal de Cornudella- un lloc monumental que és el segon indret més conegut de tot el Priorat.\nAltrament, el consistori posarà en marxa una web turística del terme municipal, que vol posicionar-la de forma destacada als buscadors d’internet. D’altra banda, Turisme estarà en contacte directe amb la Generalitat i altres institucions per proposar projectes turístics de Cornudella i sumar-se als projectes i subvencions del Govern en matèria turística.\nParal•lelament, el consistori ha donat feina a dues persones més en matèria turística, una de les quals treballarà a l’estiu, per reforçar aquest projecte.