Els dialectes del català (1/2) - Página Jimdo de gerardvilanova\nEls dialectes del català (1/2)\n1. El domini lingüístic de la llengua catalana\nLa llengua catalana es parla al Principat de Catalunya, al País Valencià (tret de les comarques més occidentals), a les illes Balears i Pitiüses, a la Franja de Ponent (al marge oriental de l’Aragó), a les valls d’Andorra (on és la llengua oficial), a la Catalunya Nord (el Rosselló, el Conflent, el Vallespir i l’Alta Cerdanya) i la ciutat sarda de l’Alguer.\nEl català fa frontera amb l’occità pel nord, el castellà per l’oest i el sud, conviu amb el francès a la Catalunya Nord i amb el sard i l’italià a l’Alguer.\nEn conjunt, tot aquest territori ocupa ens 60.000 km2. El nombre d’habitants supera els 13 milions de persones, però el percentatge de persones que entenen, saben parlar i escriure el català varia segons les zones. A les zones més industrials, amb més presència de població immigrada, o més turístiques tenen els índexs més baixos de comprensió i d’ús del català.\nEl Català es parla a quatre estats europeus. A l’Estat espanyol: Principat de Catalunya, País Valencià, Franja de Ponent i Illes Balears; a l’Estat francès: la Catalunya Nord; a l’Estat italià: la ciutat sarda de l’Alguer; i al Principat d’Andorra. La situació legal, però, varia d’un territori a un altre. Al Principat de Catalunya i a les Illes Balears és llengua pròpia i oficial, juntament amb el castellà; a Andorra n’és la llengua oficial; al País Valencià és cooficial amb el castellà; a l’Aragó és protegida vagament; a la Catalunya Nord sols és reconeguda coma a llengua regional, i a l’Alguer és cooficial.\n2. El nom de la llengua\nLa denominació de llengua catalana o català és la correcta per designar el conjunt de varietats o dialectes que es parlen en aquests territoris. La preponderància històrica de Catalunya e l’Edat Mitjana, territori des d’on s’escampà la llengua a altres àrees, justifica aquest nom. Més endavant, a finals del segle XV, arran de l’hegemonia cultural del País Valencià s’abandonà allí el nom de llengua catalana i s’hi va estendre el de llengua valenciana. Malgrat les veus ideològicament interessades i mancades de rigor històric que diuen el contrari, valencià, mallorquí o català són maneres de parlar la mateixa llengua històrica comuna: la llengua catalana.\nÉs evident que hi ha diferents maneres de parlar català, que entre els catalanoparlants hi ha diferències d’accent o un ús de paraules diferents:\nLes creïlles són bones País Valencià\nLes pataques són bones Franja de Ponent\nLes patates són bones Comarques de Barcelona\nMalgrat aquestes diferències, tots utilitzem el mateix codi lingüístic. En totes les llengües hi ha diferències de parla no compartides per tots els membres de la mateixa comunitat lingüística, però això no significa pas que parlem llengües diferents.\nEls factors que afavoreixen els canvis s’han de buscar en raons diverses: geogràfiques, històriques, socials... Així, al País Valencià o a Mallorca s’empren més paraules d’origen àrab.\nTradicionalment, anomenem dialectes les varietats geogràfiques d’una llengua. Un dialecte no és, doncs, una llengua mal parlada, sinó simplement la manera com parlen els habitants d’una determinada àrea geogràfica. Els dialectes es poden caracteritzar de la mateix manera que una llengua, tot i que de vegades és difícil establir-ne els límits, perquè no hi ha fronteres lingüístiques nítides; el pas d’una varietat a l’altra es fa de manera insensible, per mitjà d’àrees de transició que comparteixen característiques dels dos dialectes.\n4. Els dialectes del català\nEls diferents parlars que configuren la llengua catalana es vertebren en dos blocs: català oriental i català occidental. El tret diferencial més important entre els dos blocs és la pronúncia clara o no de les vocals àtones. Així, els parlars orientals confonen les vocals àtones: pare[∂] / casa[∂], pontet[∂] / puntet[∂], mentre que els parlars occidentals les pronuncien distintes: pare[e] / casa[a], pontet [o] / puntet [u].\nParlars orientals: rossellonès, central, balear i alguerès.\nParlars occidentals: nord-occidental, valencià\nMapa domini lingüístic\n5. Parlars occidentals\n5.1. Català nord-occidental\nEl català nord-occidental es parla a les comarques de Lleida, Andorra, al sud de Tarragona i a la Franja de Ponent. A la Vall d’Aran també es parla l’aranès, una varietat de la llengua occitana. El nombre de parlants del català nord-occidental és d’uns 600.000. La ciutat més populosa d’aquesta àrea és Lleida. Entre els subdialectes hi ha el pallarès, el ribagorçà i el tortosi, que forma una gran àrea de transició cap al valencià.\nEl català nord-occidental es caracteritza pels trets següents:\n· El sistema vocàlic és de set fonemes tònics i cinc d’àtons\n· La –a final sol articular-se com una e oberta: casa>casε\n· El consonantisme coincideix bàsicament amb el del català central, però tendeix a articular tx- la x- inicial o postconsonàntica: [tx]iquet, pun[tx]a\n· Els articles propis d’aquesta varietat són lo, los, la i les\n· El plural d’alguns mots plans conserva la –n etimològica: hòmens, àsens\n· La primera persona del present d’indicatiu es fa en –o: cant[o]\n· Els imperfets d’indicatiu de la 1a conjugació poden perdre la –v−: pensae\n· Els verbs incoatius de la 3a conjugació afegeixen l’infix –ix− o –is−: servixen, servís\n· Mots propis: moixó (ocell), silló (càntir), muricec (ratpenat), padrí (avi), etc.\n· Alguns són compartits amb el valencià o el balear\n5.2. Català meridional o valencià\nEs parla des de l’Ebre fins a Guardamar (Alacant), tret d’algunes comarques occidentals. Les comarques costaneres del País Valencià van ser repoblades al segle XIII per Jaume I amb gent de parla catalana, raó per la qual el valencià i el català són la mateixa llengua. Les comarques interiors, en canvi, es van repoblar amb gent aragonesa i castellana. Comprèn tres subdialectes: el valencià septentrional al nord, l’apitxat a la zona central i el valencià meridional al sud.\nEl valencià té les característiques següents:\n· Sistema vocàlic tònic idèntic al nord-occidental: set fonemes tònics [i, e, ε, a, ò, u] i cinc d’àtons [i, e, a, o, u]\n· Disitinció entre b i v\n· Conserva la –r final: càntir\n· Conserva la –t final dels grups consonàntics: vent\n· Despareix la –d− intervocàlica: cremada>cremà\n· Ús de l’article el, la els, les\n· No usa l’article personal: he trobat Vicent\n· Les formes del possessiu són: meu, meua, meus, meues\n· Ús de tres graus de demostratiu: este, eixe i aquell\n· També als adeverbis: ací, aquí, allà o allí\n· Com en el nord-occidental, el plural d’alguns mots plans conserva la –n etimològica: hòmens, àsens\n· Combinacions de pronoms febles diferents: li la duré, li’ls duran.\n· La primera persona del present d’indicatiu es fa en –e: cant[e]\n· Terminacions –ara, -era, -ira en l’imperfet de subjuntiu: cantara, begueres, dormira\n· Els verbs incoatius presenten també l’increment –ix− o –ís−: servix\n· Ús del perfet simple: cantí, cantares, cantà...\n· Arabismes: algeps (guix), alficòs (cogombre), rabera (ramat), dacsa (blat de moro)\n· Mots que concorden amb els corresponents castellans: llavar (rentar), voler (estimar), pompte (pronto), etc.\n· Mots propis: eixir (sortir), banyar (mullar), de veres (de veritat), etc.\nL'Informatiu - Comunitat Valenciana 2 - 25/10/13


En uns anys, el jaciment s'obrirà al públic i es faran circuits per visitar-lo, cosa que permetrà explicar més de 1.000 anys d'història de l'Antic Egipte\nRedacció 17/03/2019 - 19.13 Actualitzat 18/03/2019 - 22.44\nJa ha acabat la temporada d'excavacions del temple de Tutmosis III a la ciutat de Luxor (1490-1436 aC), al sud d'Egipte. Per fi els treballs han deixat al descobert els murs exteriors del monumental temple que va ser oblidat per tothom els anys 30 i irremeiablement engolit per la sorra.\nHan calgut 11 anys d'excavacions, dirigits per l'arqueòloga sevillana Myriam Seco:\n"És una notícia molt bona que haguem acabat d'excavar el terreny fora dels murs perimetrals. Hem avançat moltíssim, encara queda una gran part per excavar, però l'interior del temple es pot acabar en pocs anys i ja hem començat amb la museització."\nMyriam Seco lidera aquesta excavació des de l'any 2008. I per a ella és un desafiament després que els anys 30 del segle passat el suís Hebert Ricke va desistir de continuar el seu projecte d'excavació i el temple de Tutmosis III va quedar abandonat, oblidat i enterrat sota la sorra del desert de Luxor, a la riba occidental del Nil. Precisament en aquesta zona és on hi ha una gran quantitat de monuments de l'Antic Egipte.\nLa missió es concentra actualment a la terrassa superior del temple. En la campanya arqueològica de la passada tardor també es van excavar dues tombes noves d'una de les tres necròpolis que s'han descobert, de moment, al jaciment.\nEntre les tres necròpolis en destaca una on van ser enterrades 50 persones d'un estrat social més aviat baix i que van viure durant la XI Dinastia (2150-1990 aC). Les tombes no van ser saquejades, ja que la condició humil dels enterrats mai va cridar l'atenció de lladres o caçatresors. Però tenen molta importància documental:\n"Estem trobant aixovars intactes que ens estan donant molta informació."\nD'altra banda, Myriam Seco ha explicat que una de les zones del temple més destacades, el segon pati, s'ha acabat d'excavar en la seva totalitat i s'està treballant per fer-la accessible al públic. Les excavacions en la seva totalitat podrien acabar en dos anys i el jaciment es podria obrir al públic al voltant del 2026:\n"En uns any el jaciment s'obrirà al públic i faran circuits per visitar-lo amb panells explicatius. És un repte per la importància de Tutmosis III i perquè podem explicar més de mil anys d'història de l'Antic Egipte."\nLes tombes que es troben als voltants del temple van des de l'Imperi Mitjà fins a l'Època Tardana, separades per prop de 1.300 anys. Les més antigues són d'almenys tres segles abans del naixement de Tutmosis III.\nEls nous descobriments de la campanya del 2018 aportaran informació de la vida diària del temple, que a més de tenir funcions religioses era un important centre administratiu.\nTutmosis III, el faraó guerrer\nTutmosis III, de la XVIII Dinastia, va regnar uns 50 anys (1500-1450 aC aprox), si bé els primers 20 o 22 anys els va passar sota la regència de Hatshepsut, la dona del seu pare, Tutmosis II. Hatsepsut, al cap d'un temps, es va proclamar reina per dret propi.\nLes seves múltiples activitats militars durant el seu regnat van ser recordades amb gran detall per l'arxiver i escriba reial Thanuni i van ser gravades a les pedres del santuari de Karnak i a la tomba del mateix Thanuni.


Vila-real lidera els programes de contractació de joves a l'atur amb la incorporació a l'Ajuntament de 55 persones\nL'Ajuntament de Vila-real ha incorporat aquest matí els 55 joves, menors de 30 anys, contractats per a un període d'entre set mesos i un any, dins dels programes Avalem Joves+ de la Generalitat. Les contractacions han suposat una inversió d'1,2 milions d'euros, dada que situa Vila-real com el primer municipi en inversió en aquests plans de tota la Comunitat en termes relatius i el quart en xifres absolutes. Els nous empleats municipals s'incorporaran als diferents departaments per a treballar en l'estratègia de ciutat i col·laborar en la preparació de la tercera convocatòria dels fons europeus Edusi.\nL'alcalde de Vila-real, José Benlloch, acompanyat de la tinent d'alcalde Silvia Gómez i del regidor d'Economia, Xavier Ochando, ha donat la benvinguda aquest matí als participants en el programa, amb el qual s'eleven a 250 les persones que han resultat beneficiàries enguany en els diferents plans d'ocupació de la Generalitat. "En només dos anys, i malgrat arrossegar un deute heretat de 40.000 milions d'euros, hem passat de no rebre ni un euro de la Generalitat per a contractar ningú, als 2,5 milions amb els quals comptarem enguany. Això és invertir en les persones i no en les grans obres buides de contingut a les quals ens tenia acostumats el PP, com la mateixa BUC, que rep aquests 55 joves. Un espai que ha passat en sis anys de ser una biblioteca sense llibres, un contenidor sense contingut, a un espai de talent i coneixement", argumenta l'alcalde.\nLa consignació d'1,2 milions en les contractacions del Pla de Garantia Juvenil -dels quals 991.000 euros corresponen a la Generalitat i 230.000 euros, a l'Ajuntament- situa Vila-real al capdavant en inversió de tota la Comunitat. "Mentre en municipis amb major població, s'han tramitat moltes menys contractacions, a Vila-real som capdavanters en termes relatius i els quarts de la Comunitat en xifres absolutes", valora Benlloch. En aquesta línia, l'alcalde s'ha referit a municipis com Gandia, amb 76.000 habitants i només 10 contractes, Benidorm (69.000 habitants, 8 persones contractades) o Sagunt (65.000 habitants, 15 contractes).\n"Fins fa només dos anys, amb el Partit Popular en la Generalitat, a Vila-real les inversions passaven de llarg. Ara, les ajudes s'atorguen per mèrits propis i amb criteris objectius", valora Ochando, qui destaca també que el programa autonòmic de contractacions en pràctiques recull el testimoni de les beques Vilabeca, impulsades el 2012 de manera pionera a Vila-real. "És un orgull que el nostre programa de beques municipals haja servit d'exemple i referència perquè la Generalitat engegue ara aquestes ajudes, que ofereixen als joves una primera experiència laboral, al mateix temps que la ciutat es beneficia també del seu talent i la seua capacitat", detalla el responsable d'Economia. Igual que en els programes Vilabeca, també s'han previst sessions de tutorització, formació i creativitat amb els joves que s'incorporen a la plantilla municipal.\n"L'any 2012, vam posar en funcionament de manera pionera un programa de beques perquè era l'única cosa que el Govern central i la Generalitat ens permetien fer per a lluitar contra l'atur. Ara, per fi, tenim un Consell que pensa en les persones i no en les grans obres", agrega Benlloch. "Aquests 55 joves aportaran a l'Ajuntament una injecció d'aire fresc, per a treballar en l'estratègia de ciutat a partir de les nostres quatre grans marques i també per a preparar la tercera convocatòria d'ajudes Edusi que sol·licitarem per a seguir avançant cap al Vila-real del 2020", conclou.


Centre d'Angles Home\nCursos d'Anglès Junior\nAquest curs funciona durant tot l'any, tots ells nivells, des de principiants fins a nivells avançats, es concentra en les quatre habilitats lingüístiques principals - conversa, oïda, lectura i escriptura i en la preparació per als exàmens oficials de Cambridge per aquells que ho desitjin.\nAquest curs està recomanat per alumnes de 3+ anys d'edat fins a adolescents que vulguin aprendre l'idioma a un ritme constant però a la vegada designat a adaptar-se a les necessitats de cadascú.\nLes classes tenen lloc dues vegades per setmana, de dilluns a dijous per les tardes, amb l'opció d'ampliar a divendres a tres dies per setmana.\nCursos d'Anglès Adolescents\nPer aquells alumnes que vulguin cursar un exàmen per acreditar el seu nivell d'Anglès internacionalment.\nDisposem de cursos per tots els nivells segons el CEFR, Marc Comú Europeu de Referència per a les llengues: A2 (KET), B1 (PET), B2(FCE), C1(CAE), C2(CPE).\nA més de les dues classes setmanals per treballar les quatre habilitats linguístiques; conversa, oïda, lectura i escriptura, també proporcionem sessions extra de speaking i de preparació pels exàmens, tot amb un seguiment molt personalitzat per a que l'alumne estigui preparat per aprovar.\nCursos d’Anglès per nadons\nIemer Nursery, és una escola d’infants de Lleida que té com a objectiu principal educar als nens de 0 a 3 anys amb una immersió total de la llengua Anglesa, tractant-los com a potencials natius del nou idioma. L’infant estarà exposat a la llengua anglesa des de que s’obrin les portes de Iemer.\nCreiem que en aquesta edat, l’escola i l’educació hauria de ser un joc d’aprenentatge, on el nen aprengui la llengua anglesa d’una forma natural a través del joc i la interacció dinàmica diària. L’aprenentatge es fa molt més fàcil a través de les emocions i diversió.\nA Iemer Nursery els grups són reduïts, per tal d’assegurar una atenció especial i estimació als nostres infants amb una estreta relació entre pares, educadors i nens.\nTwo languages open every door along the way"\nCursos d'Anglès Adults\nAquest curs d'Anglès està dissenyat per adaptarse a estudiants adults en un ambient motivador, relaxat i acollidor. Oferim classes d'Anglès que permetran augmentar la confiança dels estudiants en l'aprenentatge de la llengua Anglesa, concentrant-nos en les quatre habilitats lingüístiques principals - conversa, oïda, lectura i escriptura.\nEns esforcem per garantir que fins i tot estudiants que no hagin atès a una aula durant anys es sentin còmodes en les nostres classes.\nLes classes tenen lloc dues vegades per setmana, de dilluns a dijous per les tardes.\nClasses d'Anglès Privades\nAquests cursos estan pensats per estudiants que necessiten horaris més flexibles.\nSom capaços d'adaptar les classes segons el seu nivell d'Anglès, els interessos i necessitats específiques, i també que s'ajustin al seu horari personal. L'estudiant decideix quantes hores i quan vol fer les classes.\nLes lliçons poden ser particulars, amb un amic o en grup. "Up to you!"\nEl Centre d'Anglès Romeu es una escola d'idiomes amb més de 40 anys d'experiència en ensenyança de la llengua anglesa a la ciutat de Lleida.\nC/ Segrià 18, Baixos, 25006 Lleida\nCall Us: 973 26 64 50\n© Centre d'Anglès Romeu


autònoms – #ddn des del nuvol amb amor\nAquesta setmana, tenia previst parlar de showrooming, però una tendinitis a l’espatlla dreta m’ha deixat en serveis mínims i, per tant, lluny de la capacitat de posar els enllaços pertinents sense perdre massa hores.\nPer això, torno a tocar de peus a terra i faig quatre reflexions sobre l’aversió, a vegades inconscient, que els autònoms tenen de reconèixer llur personalitat jurídica empresarial.\nLa reflexió ve a tomb a un fet habitual i repetitiu entre els usuaris dels serveis de formació de l’empresa on treballo, i, a un altre de puntual, però que afecta a una de les plataformes de finançament en massa més reconegudes del nostre entorn.\nEl primer fet és que molts autònoms, en fer les inscripcions, no reconeixen que el seu número d’identificació fiscal és el que figura en el seu DNI. És a dir, els costa reconèixer la seva doble condició física i jurídica. Arribant fins i tot a dubtar que l’activitat o servei ofertat estigui dirigit a ells.\nEl segon fet és la frase “els nostres serveis no són per empreses ni per emprenedors” utilitzada per la citada plataforma, donant per entendre que les propostes culturals microfinançades no estan generades per persones que les han emprès i que, per tant, refuten la sentència utilitzada.\nL’experiència m’ha demostrat que aquesta aversió, conscient o inconscient, a reconèixer-se com a empreses acaba esdevenir una frontera mental que llasta l’esdevenir del negoci gestionat, en tant en quant, suposa un acotament mental que renuncia a definir una marca, unes estratègies de millora i una amplitud de mires que defuig la inevitable gestió del dia a dia.\nDit això, la setmana vinent, parlarem de showrooming, botigues i Internet.\nPublicat el 15 de Mai de 2013 Categories EstratègiaEtiquetes autònoms, empresa, formes jurídiques, NIFDeixa un comentari a Aversió empresarial


Sortiran al carrer per fer visible la seva tasca educativa i demanar locals dignes on dur a terme la seva activitat.\nTot i que l’acte està organitzat pel Projecte Localitza’t, d’Esplais Catalans, la manifestació està oberta a que hi puguin participar d’altres entitats educatives. Al llarg de tot el recorregut estarem acompanyats per grups de percussió, gegants, capgrossos i d’altres sorpreses que ja descobrireu.\nTot i que l’acte està organitzat pel Projecte Localitza’t, d’Esplais Catalans, la manifestació està oberta a que hi puguin participar d’altres entitats educatives. Així doncs, s’espera una nombrosa participació d’esplais, caus i d’altres entitats d’arreu de Catalunya. Al llarg de tot el recorregut estarem acompanyats per grups de percussió, gegants, capgrossos i d’altres sorpreses que ja descobrireu.


El Montgròs: Programa d'immersio lingüística a Pueyo de Jaca)\nEl dia 10 fins el 16 de novembre 25 alumnes de 2n d'ESO van anar a Pueyo de Jaca (Huesca), ja que l’institut va guanyar un premi d’immersió lingüística.\nEl programa consistia en aprendre com reciclar, com utilitzar energies renovables , quines son les energies renovables... Es a dir, com millorar el medi ambient. Tot aquest projecte ha estat elaborat en anglès.\nTambé amb els professors de l’institut que ens acompanyaven hem estat treballant en un projecte per aconseguir fer que el nostre institut sigui un “Smart High school” .Hem estat investigant que es una “Smart City” per poder aconseguir-ho. La conclusió del nostre es elaborar un vídeo on es vegi que hem pogut transformar el nostre institut en un “Smart High school”.\nLa nostra estància allà ha estat molt divertida, a part d’haver enriquit el nostre coneixement en la part lingüística d’angles, hem tingut el plaer de conèixer alumnes d’un institut de Alcorcón (Madrid) amb els quals ens hem fet molt amics.\nHem vist tota mena de temperatures, com per exemple, el dia que va nevar, el qual ens va agradar molt ja que aquí quasi mai neva, vam fer guerra de boles de neu també ninots de neu... Va ser un dels millors dies.\nEn definitiva, des del nostre punt de vista aquestes “colònies” han estat una gran oportunitat tan com per fer noves amistats d’una altra ciutat com per a ampliar el nostres coneixements d’anglès. Per una altra banda, al estar cinc dies estudiant hem fet moltes activitats interessants i bones amistats. D’aquesta gran oportunitat ens portem molt bons records i experiències interessants.\nPublicat per Revista INS Montgròs a 14:26\nClàudia 26 de novembre de 2013 a les 18:02\nus heu oblidat de ho dolent que estaba el menjar eh ;P


Comptadors intel·ligents | Consumer\nPermeten estalviar electricitat i amb això reduir les emissions de CO2, per la qual cosa els governs volen obligar a instal·lar-los en les llars\nSe’ls denomina comptadors “intel·ligents” perquè informen en temps real del consum energètic d’una llar. Els seus promotors destaquen els beneficis per al medi ambient i la butxaca: En tenir el comptador a la pròpia casa i a la vista, es tendeix a reduir la despesa elèctrica, i amb això, les emissions de gasos d’efecte hivernacle. Per això, els responsables de la Unió Europea volen que siguin obligatoris per als propers anys.\nA Espanya, el Consell de Ministres aprovava a principis d’agost un paquet de 80 mesures contra el canvi climàtic. Al seu apartat 4.3.3., parla de “fomentar l’ús, per part dels subministradors, de comptadors “intel·ligents” que proporcionin al consumidor informació sobre situacions en el qual el preu de l’electricitat sigui elevat”. Així mateix, el Consell de Ministres aprovava també, a la fi del mateix mes, l’ordenament tècnic sobre els nous comptadors.\nMikel Aguirre, responsable a Espanya de l’empresa de comptadors intel·ligents efergy, explica que no se sap encara amb certesa com seran els comptadors que haurien de substituir en un termini de 5 anys, segons la llei del Govern, als actuals. En qualsevol cas, les companyies elèctriques pujaven recentment el lloguer dels comptadors de 0,54 euros a 0,78 euros + IVA al mes, la qual cosa podria suposar, segons Aguirre, un avançament per afrontar el cost dels 2.000 milions d’euros que s’estima costaria el canvi dels aparells. Així mateix, assegura, les grans empreses comercialitzadores elèctriques espanyoles s’han interessat pel seu producte.\nEls consumidors poden trobar al mercat diferents models, amb preus i característiques molt variables. Davant l’obligació, a partir de 2008, de l’ús d’aquests aparells en les llars britàniques, el diari The Guardian oferia una comparativa amb els pros i contres de les principals marques: Electrisave, efergy, DIY Kyoto Wattson i Wattage and current ficar.\nPer exemple, el comptador intel·ligent de la marca “efergy” ofereix informació en temps real sobre diverses variables: Consum en kW en el mateix instant, quantitat d’emissions de CO2 en kg., cost en euros, i acumulació de consum en kWh. Així mateix, aquest comptador té un monitor amb pantalla portàtil, es pot situar en qualsevol punt de la llar o de l’oficina, i disposa d’una alarma que es dispara si se sobrepassi el nivell de consum establert, tot això per uns 70 euros (IVA inclòs).\nEn qualsevol cas, l’organisme de control del gas i electricitat britànic Energywatch apunta que aquests aparells haurien d’incloure una pantalla que indiqui quant diners s’està consumint, un indicador de baix, mitjà i alt consum elèctric, i una memòria interna per guardar l’historial energètic.\nEls seus defensors estimen que gràcies a aquests comptadors es pot estalviar en la factura elèctrica entre un 3% i un 25% Així mateix, aquests aparells no redueixen per si mateixos la despesa energètica, sinó que es basen en la idea que el consumidor acabarà apagant les llums o els aparells elèctrics que no necessita si està veient els diners que està perdent. Els seus defensors estimen que gràcies a aquests comptadors es pot estalviar en la factura elèctrica entre un 3% i un 25%.\nD’aquesta manera, gràcies a aquests comptadors, el consumidor pot adonar-se, per exemple, que utilitzar un rentavaixella, un forn elèctric o un assecador de pèl dispara els mesuradors, o que els aparells en “manera stand by” (estat d’espera i no apagat per complet) segueixen consumint energia, en alguns casos tant gairebé com si estiguessin encesos.\nOfgem, l’organisme regulador dels mercats d’electricitat i gas britànics assegura que aquests dispositius poden també contribuir a generalitzar en les llars l’ús de la microgeneración, com els panells solars, les turbines eòliques o les calderes de gas que generen també electricitat. En aquest cas, els comptadors intel·ligents poden avisar als usuaris d’aquests sistemes sobre la quantitat d’energia extra que estan generant per poder així vendre-la a la xarxa elèctrica.\nA més de Regne Unit, altres països s’han pres de debò la instal·lació d’aquests dispositius. A Itàlia, Enel SPA, la primera elèctrica del país, porta instal·lant des de l’any 2000 comptadors intel·ligents als seus més de 27 milions de clients. A França, Poweo, el nou comercialitzador de gas i electricitat des d’1 de juliol de 2007, oferia com a ganxo als primers 200 clients el regal d’un comptador intel·ligent, denominat “poweo box” mentre que a la resta l’hi venen o lloguen per 3 euros, amb dipòsit de 70 euros.\nFora del continent europeu, a Canadà, el Comitè de l’Energia d’Ontario pretén instal·lar durant 2007 aquests aparells en 800.000 llars, amb l’objectiu d’aconseguir un 100% de penetració en 2010. A Estats Units, alguns estats com el de Califòrnia estan també tractant d’implantar aquesta tecnologia.\nInconvenients dels comptadors intel·ligents\nEl cost d’aquests comptadors, més cars que els actuals, és una dels seus principals desavantatges. Així, els models més econòmics poden aconseguir-se per uns 20 euros, un preu que pot multiplicar-se fins a per 10 en els models més sofisticats.\nAixí mateix, alguns experts no estan tan convençuts dels seus avantatges. L’Energy Retail, una associació per a la venda al detall d’energia a Gran Bretanya, considera que els actuals dispositius intel·ligents es queden curts, al no mesurar el consum de gas. Per la seva banda, des d’Ofgem no confien del tot en la conscienciació dels consumidors de reduir el seu consum energètic, encara que tinguin la informació que ofereixen aquests comptadors al seu abast.\nEl periodista de The Guardian, Adam Vaughan, afirma que la majoria d’aquests aparells són tan rudimentaris que se sorprèn de les dades d’estalvi de CO2 i diners al comptat que prometen estalviar, la qual cosa s’hauria de més, en la seva opinió, a un entusiasme reprimit dels consumidors per estalviar energia. En aquest sentit, Mikel Aguirre afirma que “aquest tipus de comptadors reflecteix amb precisió la manera en el qual es pot estalviar electricitat; les màquines són fiables i precises en un alt grau, però la decisió final d’estalvi correspon a l’usuari per mitjà d’un canvi d’actitud i d’hàbits. Els comptadors intel·ligents són només instruments valuosos per a aquest canvi, per educar a joves i majors en un ús més responsable de l’energia, que redundi també en un planeta més saludable per a tots”.\nComptadors Electricitat estalviar euros inteligentes-ca


Alberic és Notícia » 2011 » Octubre\nCVa denunciarà l’alcalde d’Alberic per corrupció urbanística\nCervelló ratifica la seua acusació contra Faustino Sala i li culpa de “temes grossos i molt seriosos”\nTERESA JUAN-MOMPÓ ALZIRA - Levante EMV\nLluny d’acovardar-se, el líder de Coalició Valenciana (CVa) a Alberic, Javier Cervelló, contraataca. Dijous passat, deia de l’alcalde Faustino Sala que “el seu manto natural és el de la corrupció” i qualificava els seus companys Rafael Soler i Blas Albarracín de “traïdors” per “voler carregar-se’l” a les seues esquenes, després de desvelar que ambdós li havien oferit, abans de la investidura, apartar-lo de la llista si CVa garantia al PP estabilitat.\nEstes declaracions van portar el divendres a l’alcalde Faustino Sala, a presentar una denúncia per un presumpte delicte d’injúries amb publicitat contra Cervelló, per considerar que les seues paraules “resulten injurioses i vexatòries, excedixen els límits de la dialèctica política i traspassen la barrera de l’admissible”.\nNo obstant això, Cervelló es ratifica en les seues acusacions: “Jo quan dic quelcom, sé per què ho dic. Demostraré eixe manto de corrupció a què faig referència, evidentment”. I anuncia: “Tenim la documentació pertinent per a demostrar les meues paraules”. Encara que diu que ell ara va a defendre’s de la denúncia de Sala, prosseguix: “Matarem mosques a canonades”. “Vaig preparat perquè hi haja responsabilitats i anem a utilitzar-ho en la nostra defensa. Hi ha temes grossos i molt seriosos, anirem recopilant-los i jo els presentaré”.\n“Quan li ensenye al fiscal el que tinc, em tocarà denunciar”, diu i amenaça: “Els fonaments de l’ajuntament es van a trontollar”. Per a costejar este procés, té previst “fer loteria anticorrupció”. “Li mostraré al poble quina és la documentació i faré, si és necessari, loteria perquè m’ajuden en la defensa i l’atac”. Cervelló considera que CVa deu “descobrir què ha passat en l’Ajuntament d’Alberic, que després de vendre Els Rosers per 5 milions d’euros, deu 6″. Així, Cervelló anuncia que presentarà una denúncia per presumptes delictes de “corrupció urbanística”.\nVeïns d’Alberic increpen l’alcalde popular en el ple\nEl malestar per la divisió en el PP i les crítiques a Faustino Sala es fan patents en la sessió, on no es va tractar el tema del sou\nCR Alberic - Levante EMV\nLa tensió dins del PP d’Alberic s’ha traspassat als veïns, que viuen amb malestar la situació en el govern municipal. En l’últim ple celebrat en el municipi els veïns van increpar l’alcalde Faustino Sala que des que va començar la legislatura està sent molt criticat per part de l’oposició però també dels seus propis companys de partit.\nUna dels principals motius de les crítiques ha sigut el tema del sou per dedicació exclusiva que ha sigut rebutjat en diverses ocasions per ser considerat molt elevat i que es rumorejava que en esta sessió el primer edil tornaria a intentar aconseguir la seua atribució però finalment no es va portar este punt a l’orde del dia.\nNo obstant això, Sala no es va lliurar de duríssimes critiques per part dels membres de la Corporació. El portaveu de Coalició Valenciana, Javier Cervelló, va qualificar en diverses ocasions a l’alcalde de «frau polític» i li va responsabilitzar de la situació de crisi actual del municipi. I és que en el ple es va tractar l’aprovació de factures fora de pressupost de quasi 300.000 euros que s’unixen al milió d’euros que ja es va pagar al març.\nEl que també va ser molt crític amb el màxim responsable municipal va ser Emilio Salmerón, d’Agrupació Independent d’Alberic, qui el va acusar d’estar defraudant a Hisenda durant els últims anys a l’estar donant classes de repàs sense cap tipus de control fiscal, a més de ser director de col·legi, encarregat de menjador i alcalde.\nEste és un altre dels principals punts conflictius entre els edils i l’alcalde. Ja en la passada legislatura, els seus companys de partit van acusar a Sala de falta de dedicació a l’exercir diverses funcions a més de la pròpia en l’Ajuntament. La seua designació com a candidat a l’alcaldia va provocar la dimissió en bloc de la junta directiva local. Després d’això es va compondre una nova llista electoral però només unes setmanes després d’arribar al govern les desavinences per este tema han tornat amb més força fins al punt de necessitar una gestora que medie entre els components del PP, que han arribat a no dirigir-se la paraula.\nEn la sessió plenària, els propis companys de Sala van arribar a realitzar diverses preguntes en què es mostrava el malestar davant de la passivitat del primer edil. Els contraris a l’alcalde van llegir un comunicat que va ser acompanyat d’una ovació per part dels assistents que van mostrar les seues desavinences amb la gestió de Faustino Sala en el torn de Precs i preguntes.\nAlberic porta al ple 27.000 euros en factures que no assumix cap edil.\nL’ajuntament suma 300.000 euros de despeses fora del pressupost al milió pagat al març\nL’Ajuntament d’Alberic ha estirat més el braç que la mànega en els últims anys, si es jutja pel volum de factures impagades que s’acumulaven en els calaixos. Si l’anterior corporació ja va aprovar fa escassament set mesos amb l’únic vot a favor del PP un reconeixement extrajudicial de crèdits per a abonar més d’un milió d’euros de gastos compromesos sense consignació pressupostària durant els anys 2008, 2009 i 2010, el nou ajuntament, en el que també governa el PP, havia de pronunciar-se anit en el ple sobre un segon lot de 152 factures dels anys 2009 i 2010 incloses en un nou expedient de reconeixement extrajudicial per a poder liquidar els proveïdors altres 290.000 euros gastats al marge del pressupost. Es dóna la circumstància que, a pesar que l’interventor municipal alerta en el seu informe de la conveniència d’assumir les factures per a evitar el pagament d’interessos de demora i inclús els costos d’una successió de contenciosos per a reclamar estes quantitats, l’expedient arriba al ple amb un dictamen desfavorable de la comissió informativa en què no va obtindre cap vot a favor. Ni tan sols el de l’alcalde, Faustino Sala, que firmava la proposta i que ja ocupava el càrrec durant bona part del període a què pertanyen les factures. Sala es va abstindre junt amb els edils del PP, mentres que l’oposició va votar en contra.\nAl marge del procediment irregular que suposa comprometre gastos sense consignació pressupostària, com l’interventor s’encarrega de subratllar en el seu informe, hi ha a més setze factures que sumen un import total de 27.902 euros que no han sigut conformades per cap regidor i només presenten la firma del treballador de l’ajuntament que acredita la prestació d’un servici o l’entrega del subministrament, un sistema de control que tampoc es complix en una de les factures, segons detalla el tècnic. L’informe de l’interventor detalla que aplicar al pressupost de 2011 obligacions d’exercicis anteriors suposa incomplir el denominat “principi d’anualitat pressupostària” o que, a més, es tracta de gastos realitzats sense consignació “la qual cosa ha de ser informat desfavorablement”.\nLa gestora del PP ordena els seus edils que accepten d’una vegada el sou de l’alcalde d’Alberic\nRemet una carta als crítics perquè aproven pagar al seu company 43.000 euros anuals, 7.000 menys del que pretenia cobrar el primer edil\nL’alcalde d’Alberic, Faustino Sala, realitzarà un tercer intent per a assignar-se un sou municipal i dedicar-se de ple a l’ajuntament. Així es desprén de l’orde que, per escrit, ha traslladat el president de la gestora que dirigix l’agrupació local del PP, Blai Albarracín, als sis regidors crítics a través d’una carta en què els insta a aprovar la dedicació exclusiva de l’alcalde en el moment en què la torne a elevar al ple, segons ha pogut saber Levante-EMV.\nSala hauria acceptat una nova rebaixa en les seues retribucions ja que l’escrit d’Albarracín parla d’un salari pròxim als 43.000 euros, més ajustat a la taula orientativa que va elaborar la Federació Valenciana de Municipis i Províncies (FVMP) basant-se en la grandària de cada localitat. L’Ajuntament d’Alberic celebra hui el primer ple després de la missiva del president de la gestora als edils crítics. Sala no ha inclòs l’assumpte en l’orde del dia i si bé podria traure la proposta de dedicació exclusiva per via d’urgència, algunes fonts van assenyalar que és poc probable.\nJa siga en el ple de hui o en el pròxim, un hipotètic incompliment d’esta orde per part dels edils crítics serviria la gestora per a carregar-se d’arguments davant de la direcció comarcal i provincial del PP, per la qual cosa la carta d’Albarrasí representa un autèntic ultimàtum de cara a la resolució de la crisi interna.\nCal recordar que els regidors enfrontats a l’alcalde d’Alberic van manifestar públicament que no reconeixien una gestora «imposada» que, a més, consideraven procliu a Sala i que l’única solució a la crisi del grup municipal passava per la dimissió de l’alcalde, que es troba quasi aïllat al capdavant de l’ajuntament. El portaveu del grup, Toño Carratalá, també va deixar clar a mitjan setembre, en declaracions a Levante-EMV, que mentre Faustino Sala no es posara d’acord amb els edils que formen el govern municipal «no hi ha sou possible». Carratalá va eludir ahir qualsevol comentari al ser consultat sobre la carta d’Albarracin, mentres que el president de la gestora no va atendre la crida d’este periòdic.\nSi Sala torna a portar a ple la proposta per a alliberar-se serà el tercer intent en el que va de legislatura, a penes cinc mesos. El primer va ser rebutjat per l’oposició, que va valorar com abusiva l’assignació bruta anual de 50.722 euros que plantejava l’alcalde en la seua proposta de dedicació exclusiva.\nSi bé en aquell moment la fractura en el PP estava ja oberta i els propis regidors van manifestar a l’alcalde en privat el seu malestar amb el salari proposat, com han confirmat amb el temps, l’enfrontament intern no va arribar a transcendir ja que l’oposició va imposar la seua majoria i va rebutjar el salari de Sala.\nMés evident va ser la soledat de l’alcalde quan, a finals de juliol, i en un intent d’alliberar-se per a poder aclarir el seu futur en el col·legi en què exercia com a director, va plantejar formalment una segona proposta d’alliberament amb un sou de 47.000 euros que va ser rebutjada pels 16 membres que, junt amb ell, formen la corporació municipal. Encara que el vot del PP tampoc era decisiu, els seus companys de grup van voler fer visible la divisió existent en el grup municipal i es van alinear amb l’oposició, amb la que inclús han negociat una moció de censura que finalment pareix haver-se refredat.\nEl PP d’Alberic denunciarà a l’anterior executiva si no li entrega els diners del partit\nL’expresidenta assegura que el benefici de la loteria seguix en el banc, ” però no li’l donaré a una persona física “\nAmb la crisi del grup municipal encara sense resoldre, a la comissió gestora que dirigix el PP d’Alberic des de fa a penes quinze dies se li ha obert un nou front amb dirigents de l’executiva que va dimitir al març després d’obtindre una negativa com a resposta al seu primer requeriment perquè li traspassara tota la documentació del partit i, en particular, els fons existents en un compte bancari generats per la venda de loteria.\nEl president de la gestora, Blai Albarracín, que va reclamar eixos diners a l’anterior presidenta, Isabel Beta, va assenyalar ahir que seguix a l’espera d’una resposta i que si esta no es produïx en els pròxims dies -va dir que esperarà fins a final de setmana- informarà el partit perquè actue tant des del punt de vista polític amb mesures disciplinàries com al penal. Albarracín va defendre ahir que la seua advertència no és una amenaça, sinó una petició “lògica” ja que la gestora és la que actualment ostenta la representació del PP i eixos diners -no hi ha transcendit de quina quantitat es tracta- es va traure amb la loteria del partit. El president de la gestora va argumentar que ha preferit esperar uns dies perquè el problema se solucione de la millor forma possible i va comentar que si haguera actuat amb mala fe ja haguera acudit als advocats del partit.\nIsabel Beta va assegurar que no es nega a entregar eixos diners al partit, però va dir que el que no pot fer és “donar-li’ls a una persona física” ja que considera que en el futur podria tindre problemes, i va comentar que farà el que li indiquen els seus assessors. L’expresidenta local del PP va assenyalar que ningú ha tocat els diners que es va ingressar en un compte obert per cinc integrants de l’anterior executiva a nom d’una associació sense ànim de lucre.\nSe encuentra usted en los archivos de Alberic és Notícia de Octubre de 2011.\nSELECT DISTINCT YEAR(post_date) AS `year`, MONTH(post_date) AS `month`, count(ID) as posts FROM wp_posts WHERE post_date < '2020-05-27 14:00:01' AND post_date != '0000-00-00 00:00:00' AND post_status = 'publish' GROUP BY YEAR(post_date), MONTH(post_date) ORDER BY post_date DESC


La platja d'Altafulla, llesta per acollir la nova temporada d'estiu\nLes actuacions fetes al llarg dels últims mesos per retenir la sorra han donat el seu fruit i s'han millorat diferents qüestions com l'accessibilitat\nLa platja d'Altafulla es troba ja en plenes condicions per acollir l'arribada de turistes i també dels veïns i veïnes de la vila que la vulguin gaudir. Així és com aquest dijous s'ha donat públicament el tret de sortida a la temporada d'estiu Aquesta és la primera temporada completa en què es veuran els efectes del projecte 'Platja Viva', que impulsa l'Ajuntament d'Altafulla. En el marc del pla de gestió de la platja s'ha treballat en els últims mesos de manera intensa per realitzar un manteniment de l'espai natural vetllant precisament per mantenir i recuperar aquesta naturalitat de la platja. Una tasca que ha posat en valor el coalcalde de la vila, Jordi Molinera, així com el fet de poder explicar tot el que s'ha fet amb nova cartelleria a la zona.\nEl tècnic de Medi Ambient, Ton Aymemí, ha donat més detalls de les actuacions concretes que s'han fet sobre la sorra, l'enretirada d'atzavares al parc de Voramar, la creació d'un espai dunar per retenir la sorra i la instal·lació de trampes a la zona del Vinyet. Tot plegat ha ajudat a moure sorra retinguda a d'altres zones de la platja que en necessitaven. Igualment també s'han creat accessos nous per a alguns punts de la seva extensió.\nPel que fa als serveis, tornen a la platja les dutxes i els rentapeus, que van estar inutilitzats durant l'any passat per la pandèmia. Ho ha destacat la regidora de Turisme,. Natalia Sanz, qui també ha assegurat que ja hi ha un gruix important de visitants i vilatans que ja estan gaudint de la platja en aquests dies.\nDes del consistori també s'ha posat en relleu l'aposta per ampliar l'oferta d'oci a la platja, amb la creació de les pistes de tenis i de vòlei platja a la zona del Club Marítim i s'ha afirmat que les previsions per aquest estiu a Altafulla són força bones. Sanz també ha assenyalat que espera que Altafulla torni a ser la destinació preferida pels qui visitin aquests mesos la Costa Daurada i que vegin la vila com un lloc tranquil i agradable per passar-hi uns dies.\nTon Aymemí, tècnic del pla de gestió de la platja d'Altafulla


L'orgue de Cadaqués inspira a compositors contemporanis - Empordà\nL'orgue de Cadaqués inspira a compositors contemporanis\nDes de fa dinou anys, Anne-Marie Rozes és l'organista oficial i ha engrescat a intèrprets i creadors al seu voltant\nCRISTINA VILÀ 21.09.2016 | 12:00\nA Anna Bofill i Anne-Marie Rozes, l´orgue les ha unit GERARD BLANCHÉ\nAnne-Marie Rozes s´asseu a la banqueta de l´orgue barroc de l´església de Cadaqués i la seva cara es transmuta. Tocant la imbueix, sens dubte, la felicitat plena d´haver establert un vincle indissoluble amb l´instrument. Després de dinou anys de relació, Rozes el coneix a la perfecció. En aquest temps, no només s´ha encarregat de tocar-lo durant la litúrgia i moments destacats donant-li prestigi innovant i experimentant, sinó que l´ha promogut tot acollint a casa seva grans organistes perquè ofereixin concerts, donant-lo a conèixer a compositors i produint discos amb destacats intèrprets. Tot plegat ha servit per promoure i fer pedagogia al voltant del que està considerat l´orgue més antic de Catalunya (1691) i dels pocs de l´època que s´han reconstruït al país.\nAnne-Marie Rozes no ha fet res més que tirar endavant el somni que va encomanar-li i contagiar-li, abans de morir, el 2002, mossèn Xavier Ferrer, qui fou rector del poble i la persona que no defallí fins que va aconseguir, el 2001, completar la reconstrucció de l´orgue a mans d´un gran mestre, Gerhard Grenzing. "El seu projecte tenia dos fronts: la litúrgia i obrir l´instrument a especialistes, i per a mi, després de la seva mort, ha estat un deure seguir-lo", recorda l´organista que, sens dubte, ho ha complert amb escreix situant l´orgue de Cadaqués dins el circuit europeu, ara ja amb la complicitat de l´actual mossèn, Jaume Angelats.\nAfinat en mesotònic\nL´orgue cadaquesenc és especial i amaga moltes trampes per a l´intèrpret. Una mateixa peça tocada en aquest instrument o tocada en un altre orgue, dóna un so irreconeixible. "És un instrument molt arcaic, en el bon sentit. Està afinat en desigual, en mesotònic (que permet modulacions només a les tonalitats veïnes a la tònica), com es feia en aquella època, i això és el més divertit", diu Rozes. Com a orgue barroc, va ser concebut per interpretar un estil concret de música, la hispànica, altament passional i emocional, que li encaixa com un guant. Justament, fa vuitanta anys, aquesta música era quasi perduda. Aleshores es van començar a recuperar les primeres partitures.\nTant Anne-Marie Rozes com la compositora Anna Bofill, amb residència a Cadaqués i que ha compost diverses obres per a aquest instrument, estan convençudes que el so d´aquest orgue és fruit també de l´espai on resta ubicat. "És una caixa de ressonància amb un punt molt bo de reverberació justa per sentir la grandiositat del so i, alhora, distingir cada nota i, fins i tot, els harmònics que es generen dels acords", diu Bofill. Rozes afegeix que això fa que sigui molt difícil de tocar perquè, "si fas una falsa, es nota molt". "Això el fa molt interessant i, alhora, contemporani, perquè aquesta música avançada es relaciona amb la prebarroca, quan la música no havia arribat a la perfecció harmònica; hi trobes, doncs, dissonàncies, cromatismes, és un so totalment actual", afirma Bofill.\nUn futur institut de recerca\nIntroduir l´orgue dins l´aprenentatge musical de les joves generacions per donar un futur a la interpretació d´aquest instrument no és quelcom fàcil. "En molts països, com França, practicar orgue només es fa al conservatori. És allà on el mestre li ofereix a l´alumne aprendre, és com una coronació, per a ell", explica Rozes que lamenta que ara es vulgui "estudiar música sense aprendre ni solfeig". Rozes va aprendre les bases del solfeig al Conservatori de París i ho recorda "com molt complex". En aquest sentit, però, un dels desitjos de mossèn Ferrer era impulsar un institut de recerca de la música ibèrica a Cadaqués.\nSeguint aquest camí, Rozes ja ha portat tota la seva biblioteca musical a l´església, que es conserva en dos armaris, a tocar l´orgue, juntament amb centenars de còpies de partitures, un patrimoni de gran valor cultural.\nD´altra banda, per divulgar la grandiositat de l´orgue de Cadaqués s´ha promogut l´enregistrament d´obres tant de compositors de l´època ibèrica com d´actuals. Fins al moment, s´han fet quatre cd´s que s´adquireixen a la mateixa església. Es tracta de 'Música d´orgue a Catalunya' d´Andrés Cea Galán (1984) de Tritó Barcelona; 'L´orgue de Cadaqués' de Modest Moreno (2010) editat per la Generalitat; 'La cançó i la dansa en la música hispànica d´orgue' de Josep M. Mas i Bonet (2005) i 'A la dansa!', de Cristina García Banegas, Manuel Minguillón Nieto i Manuel Vilas (2014), produïts per Anne-Marie Rozes.


Les 10 millors existències de creixement per comprar durant els propers 10 anys\nAra és el moment de buscar accions de creixement per comprar i mantenir durant els propers 10 anys. Per què? Perquè la nova pandèmia de coronavirus, encara que greu i aterridora, també és temporal. Passarà, com qualsevol altra epidèmia i pandèmia anterior. També ho farà aquesta recessió econòmica, com qualsevol altra desacceleració anterior. I també el pànic d’aquest mercat, com qualsevol altre accident abans d’ell.\nQuan tots aquests passin, les accions recuperaran, tal com ho han fet tots els altres temps de la història.\nCal recordar-ho: no és la primera vegada que el món s’enfronta a una pandèmia. Tampoc no és la primera vegada que l’economia cau en recessió. O la primera vegada que les accions han caigut. Sí, la pandèmia del coronavirus és característica única dels esdeveniments anteriors del Cigne Negre. Però la crisi de l'habitatge també va ser característica única el 2008/09. Els atacs de l'11 de setembre van ser característicament únics el 2001. La bombolla punt-com va ser característicament única el 2000.\nI a través de totes aquelles crisis característicament úniques, vam sobreviure. La borsa va sobreviure. Durant els darrers 200 anys, les existències han pujat una mitjana del 6,5% (després deinflació)... a través de xocs, pandèmies, guerres mundials i recessions.\nAquesta vegada no serà diferent. La pandèmia del coronavirus passarà en els propers mesos. Les economies es tornaran a obrir. El comportament dels consumidors i de les empreses es normalitzarà. Les accions recuperaran.\nVista general: ara és el moment d’anar a comprar accions per comprar durant la propera dècada. Amb això en ment, aquí teniu els 10 millors valors de creixement per comprar i mantenir durant els propers 10 anys:\nMillors existències de creixement per comprar durant els propers 10 anys: Shopify (SHOP)\nA la part superior d’aquesta llista dels millors valors de creixement per comprar i mantenir durant els propers 10 anys hi ha el proveïdor de solucions de comerç electrònic Shopify (NYSE: BOTIGA ).\nLa tesi del toro aquí és sorprenentment senzilla. Els consumidors pivoten des de les compres fora de línia fins a les compres en línia. Com ho fan, els aparadors físics s’envien i els llocs web són cada vegada més rellevants. Shopify fabrica aquests llocs web, i ho fan millor que ningú al món.\nDurant la propera dècada, a mesura que els consumidors continuïn orientant-se cap a compres més fora de línia, els minoristes i comerciants continuaran invertint menys en la seva presència de venda física i invertint més en la seva presència de venda en línia. Això significa que els minoristes i comerciants gastaran més diners en el conjunt d’eines de venda en línia de Shopify i que el volum de vendes que circulen pels llocs web de Shopify augmentarà dràsticament.\nCom tot el que passa, els ingressos de Shopify cobraran més. També ho faran els beneficis, ja que es tracta d’un negoci amb un marge brut del ~ 60%. I també ho faran les accions de SHOP, perquè el gran creixement dels beneficis quasi sempre condueix a un gran creixement dels preus de les accions.\nEl següent gegant de les millors accions de creixement per comprar i mantenir durant els propers deu anys és el gegant de la publicitat digital i de les xarxes socials Facebook (NASDAQ: FB ).\nFacebook és l’eix vertebrador de les interaccions socials en línia. L’aplicació principal de l’empresa, Facebook, és una utilitat en línia i equival a la versió d’identificació d’algú a Internet (penseu en quantes plataformes tenen Iniciar sessió amb Facebook). Mentrestant, Instagram és l’aplicació per compartir fotos i vídeos més populars del món en un moment en què els consumidors estan obsessionats amb filmar-se. Encara més, Messenger i WhatsApp són les dues plataformes de missatgeria no SMS més populars del món.\nTotes aquestes plataformes tenen més de mil milions d’usuaris. Tots ells atrauen hores de compromís per usuari cada dia. Tot i això, només dos d’ells, Facebook i Instagram, estan completament carregats d’anuncis i cap d’ells no ha esborrat el codi de comerç electrònic.\nDurant la pròxima dècada, Facebook llançarà anuncis a Messenger i WhatsApp (reforçant així el seu domini en el mercat d’anuncis digitals de creixement secular) i convertirà els seus naixents projectes de comerç electrònic en empreses de comerç electrònic complet (introduint així una nova i grans fluxos d’ingressos per comerç electrònic). La combinació d’aquestes accions mantindrà un 20% més d’ingressos i creixement de beneficis a Facebook durant molt més temps.\nAquest gran creixement generarà igualment grans guanys en accions de FB.\nMantenint-se en el món de la publicitat digital, un altre estoc de creixement més important per comprar durant la propera dècada és el líder en publicitat programàtica El taulell de comerç . (NASDAQ: TTD ).\nLa publicitat programàtica, breu i llarga, és el futur de la publicitat. La publicitat solia ser un procés molest, inconsistent i dirigit per l’home, amb un munt d’endevinalles i comprovacions. La publicitat programàtica millora tot el procés mitjançant l’aprofitament de les dades de trànsit i interès de productes i consumidors per informar d’algoritmes dinàmics que, en temps real, situen els anuncis adequats davant dels consumidors adequats, augmentant així la rellevància i l’eficàcia de tots i cadascun dels anuncis.\nÉs un avenç en la publicitat digital que simplement millora tot el procés. A mesura que aquest avenç travessarà la indústria de la publicitat digital durant la pròxima dècada, cada vegada hi haurà més professionals del màrqueting que es dirigiran a The Trade Desk, que es considera àmpliament la principal plataforma d’anuncis programàtics del costat de la demanda, per gestionar per programació el seu inventari publicitari.\nQuan això passi, aquesta empresa relativament petita de 12.000 milions de dòlars es convertirà en un actor cada vegada més important i important en el mercat de la publicitat mundial d’un bilió de dòlars. Els ingressos, els beneficis i el preu de les accions es dispararan.\nFont: Ioan Panaite / Shutterstock.com\nLa companyia més gran d’aquesta llista d’accions en creixement per comprar durant els propers 10 anys, Amazon (NASDAQ: AMZN ) té una posició tan atractiva per a un gran creixement durant la propera dècada com moltes de les empreses més petites d’aquesta llista.\nAixò es deu al fet que a tot arreu els consumidors i les empreses pivoten, Amazon hi és per donar-los la benvinguda amb un servei de primera categoria.\nDurant la propera dècada, els consumidors seguiran migrant les seves compres en línia. Amazon.com és la plataforma de comerç electrònic més gran i capaç del món.\nDurant la propera dècada, els consumidors també passaran més temps veient contingut en streaming, com ara pel·lícules i jocs. Amazon posseeix el segon servei de transmissió de pel·lícules en streaming més gran del món, amb Amazon Video, i el servei de transmissió de videojocs més gran del món, amb Twitch.\nMentrestant, les empreses de la propera dècada canviaran cada cop més els seus pressupostos publicitaris al canal digital i migraran els seus fluxos de treball, processos i dades al núvol. Amazon té un negoci de publicitat digital a gran escala i molt gran i és propietari del negoci d’infraestructures en núvol més gran del món en Amazon Web Services.\nNo cal un científic coet per connectar els punts. Amazon és líder en totes les indústries més importants de demà. Això situa l’empresa per generar enormes ingressos, beneficis i creixement de preus de les accions durant els propers 10 anys.\nempreses tecnològiques invertiran el 2016\nUn altre dels millors valors de creixement per comprar durant la propera dècada és Curs (NASDAQ: CURS ), i això es deu al fet que aquesta empresa és un joc pur en el boom de la televisió en streaming dels anys 2020.\nA la dècada de 2010, els consumidors van agrupar un grapat de serveis de transmissió amb paquets de televisió per cable, sobretot perquè la televisió per cable encara oferia contingut que faltava al món de la televisió en directe (com ara programes en directe, esports i notícies). Però, com que totes les grans companyies de mitjans de comunicació ara estan pivotant al món de la televisió en streaming, tot aquest contingut ara també està disponible al canal de transmissió, cosa que deixa als consumidors pocs motius per mantenir-se amb la televisió per cable cara i voluminosa dels anys 2020.\nAl llarg de la propera dècada, doncs, es produirà el veritable tall de cordó. Centenars de milions de llars de tot el món tallaran el cable i empaquetaran múltiples serveis de transmissió per satisfer les seves necessitats de mitjans de comunicació a casa. Quan això passi, els centenars de milers de milions de dòlars asseguts al món de la televisió lineal perseguiran el compromís amb el canal de televisió en streaming.\nAquesta és una gran notícia per a Roku. L’empresa s’ha consolidat com l’ecosistema de programari de facto des del qual els consumidors poden accedir sense problemes a tots els seus serveis de transmissió preferits. És la part superior de l’embut de conversió de contingut de transmissió. I com que és la part superior de l’embut, Roku guanyarà la major part dels dòlars publicitaris que migraran al canal de transmissió durant la propera dècada.\nEn conseqüència, els ingressos augmentaran. També ho faran els beneficis, perquè els anuncis tenen un marge elevat. I també ho faran les accions de ROKU.\nSens dubte, el valor més interessant d’aquesta llista és Pinterest (NYSE: PINS ).\nQuan pensi en les millors accions de creixement per comprar durant els propers 10 anys, és probable que Pinterest no se us vingui al cap per a la majoria d’inversors. Però aquesta naturalesa obviada de la narrativa de creixement de Pinterest és el que dóna a les accions PINS un potencial d'alça tan explosiu.\nPinterest és una gran plataforma de xarxes socials amb més de 300 milions d’usuaris actius mensuals. Aquests usuaris no aniran enlloc aviat. En tot cas, la base d’usuaris creixerà (molt) durant els propers deu anys, perquè Pinterest s’ha creat un nínxol com a plataforma d’inspiració i descobriment visual en un moment en què els consumidors busquen cada vegada més coses per fer.\nles millors existències de restaurants per comprar ara\nAl mateix temps, Pinterest no és una obra d’atenció com altres plataformes de xarxes socials, que competeixen pel temps dels usuaris. En canvi, Pinterest és una obra d’intenció. Els consumidors no fan servir Pinterest tan sovint. Però quan ho fan, l’utilitzen amb la intenció de trobar alguna cosa que fer. Aquest ús basat en la intenció hauria de permetre a Pinterest escalar ràpidament el seu naixent negoci d’anuncis digitals a través d’altes taxes de conversió, ja que els usuaris basats en la intenció són més propensos a interactuar amb un anunci orientat que un usuari que simplement es desplaça a Facebook.\nConnectant els punts, Pinterest durant la pròxima dècada es definirà per un creixement sostingut de grans usuaris, un enorme creixement dels ingressos publicitaris i un creixement encara més enorme dels beneficis (perquè la publicitat digital és un negoci a gran escala i Pinterest és un negoci de baix marge avui per manca d’escala).\nTot aquest creixement generarà grans guanys en accions PINS.\nUn joc pur sobre la revolució sense efectiu, empresa de tecnologia de pagaments Quadrat (NYSE: SQ ) és un dels millors valors de creixement per comprar durant la propera dècada, ja que l’efectiu esdevé cada vegada més una cosa del passat.\nLa tesi del toro aquí és realment senzilla.\nEls consumidors encara utilitzen diners en efectiu amb força freqüència. Però hi ha hagut un canvi notable cap als pagaments amb targeta i digitals durant els darrers anys a mesura que la tecnologia de pagament ha millorat. Durant la propera dècada, aquest canvi només s’accelerarà, ja que les millores en la tecnologia de pagament subratllen les molèsties i les mancances dels pagaments en efectiu. Així, al final de la dècada, podríeu mirar un món en què ja no existeixen pagaments en efectiu.\nAixò significa que tots els comerciants físics, comerciants i restaurants han de poder acceptar pagaments amb targeta i digitals. Insereix quadrat. Proporcionen les eines, com ara els lectors de pagament amb targeta, que permeten als venedors físics acceptar totes les formes de pagament que no siguin en efectiu. Durant la propera dècada, essencialment tots els venedors físics del món adoptaran aquestes eines de tecnologia de pagament i el volum de vendes que flueix a través de la plataforma tecnològica de Square creixerà dràsticament.\nAquesta potència va generar un enorme creixement dels ingressos a Square. Un creixement tan gran mantindrà les accions de SQ en un camí guanyador durant els propers anys.\nPassant al món del núvol, una de les millors accions de creixement per comprar durant els propers 10 anys per jugar al boom del núvol és pionera en solucions de núvol d’identitat, Octa (NASDAQ: OKTA ).\nTotes les empreses del món pivoten cap al núvol. Aquest pivot significa que totes les empreses del món han de trobar noves solucions de seguretat al núvol per protegir tots els seus fluxos de treball, processos i dades que ja no són premisses. No obstant això, les solucions tradicionals de seguretat al núvol limitaven i van derrotar una mica el propòsit de migrar al núvol, ja que van crear castells de seguretat que envoltaven les operacions al núvol de la companyia, cosa que restringia la flexibilitat del flux de treball i la mobilitat dels empleats.\nPer això, a Okta se li va ocórrer el núvol d’identitat. El núvol d’identitat és un nou avanç en la seguretat del núvol que converteix les persones en el perímetre de defensa. Bàsicament elimina el castell de seguretat i, en canvi, confecciona a cada individu amb la seva pròpia armadura de seguretat. En fer-ho, les solucions de seguretat al núvol basades en la identitat d'Okta optimitzen la flexibilitat del flux de treball i la mobilitat dels empleats, sense comprometre's amb la seguretat.\nÉs un guanyar-guanyar. I aquesta solució guanyant-guanyant guanyarà força en el panorama de les TI empresarials durant la propera dècada, generant enormes guanys en els ingressos, beneficis i preu de les accions d’Okta.\nLa megatendència de la carn a base de plantes guanyarà un impuls enorme a la dècada del 2020 i, com fa, el líder de la indústria, Més enllà de la carn (NASDAQ: BYND ), es convertirà en un dels majors guanyadors del mercat.\nGràcies a la proliferació generalitzada de les xarxes socials, els consumidors avui en dia són més conscients socialment i mediambientalment que mai. Això ha comportat un canvi en el comportament dels consumidors cap a la selecció de productes i serveis que siguin positius socialment i mediambientalment. Penseu en cotxes elèctrics que estalvien el medi ambient. O l’energia verda, que també estalvia el medi ambient.\nLa carn d’origen vegetal s’adapta perfectament a aquest canvi de consum. En relació amb la carn d’origen animal, la carn d’origen vegetal és socialment positiva (no cal matar cap animal) i positiva per al medi ambient (els animals són un gran contribuent a les emissions de carboni). En conseqüència, a mesura que més consumidors s’alineïn amb comportaments positius socialment i mediambientalment durant la pròxima dècada, el consum de carn de base vegetal augmentarà.\nBeyond Meat és el líder en aquest mercat. Avui tenen avantatges de quota de mercat, així com avantatges de marca, avantatges tecnològics i avantatges de distribució i col·laboracions. Tots aquests avantatges posicionen l’empresa per mantenir el domini en el mercat carni vegetal durant els propers 10 anys.\nEn última instància, això significa que Beyond Meat es posiciona per a un creixement explosiu durant els propers 10 anys. Aquest creixement explosiu alimentarà una força sostinguda en les accions de BYND.\nL’últim, però no menys important, en aquesta llista d’estoc de creixement per comprar durant els propers deu anys és el líder en educació digital Chegg (NYSE: CHGG )\nChegg ha creat una nova plataforma d'aprenentatge connectada que esdevindrà habitual a totes les aules dels instituts i universitats dels Estats Units durant la propera dècada.\nTrencant això, Chegg ha creat una plataforma en línia a través de la qual els estudiants poden accedir a recursos acadèmics sota demanda, com ara llibres de text electrònics, solucions de tasques pas a pas, tutoria, preparació de proves, ajuda per redactar, etc. Es tracta essencialment d’una versió digitalitzada i a la carta de qualsevol departament de recursos acadèmics de qualsevol universitat o institut.\nDurant la pròxima dècada, el procés educatiu a tota Amèrica es digitalitzarà cada vegada més amb finalitats de cost i comoditat. De la mateixa manera, Chegg passarà d’una plataforma d’aprenentatge connectada relativament nínxol que només fan servir 3 milions d’estudiants de secundària i universitaris a una plataforma d’aprenentatge connectada estandarditzada que tots els 36 milions d’estudiants de secundària i universitaris utilitzen cada dia.\nAixí, durant els propers deu anys, Chegg es posiciona per un enorme creixement de subscriptors. L'enorme creixement dels subscriptors impulsarà un enorme creixement dels ingressos, que impulsarà un enorme creixement dels beneficis i, al seu torn, augmentarà enormes guanys en el preu de les accions.\nEn resum, els 10 millors valors de creixement per comprar durant els propers 10 anys són els següents:\nEl taulell de comerç\nLuke Lango és analista de mercats d'InvestorPlace. Ha estat analitzant accions professionalment durant diversos anys, treballant anteriorment en diversos fons de cobertura i actualment gestionant el seu propi fons d’inversió a San Diego. Llicenciat a Caltech, Luke ha estat classificat constantment com un dels millors seleccionadors d’accions del món per diversos altres analistes i plataformes i ha desenvolupat la reputació d’aprofitar els seus antecedents tecnològics per identificar accions de creixement que proporcionen rendiments pendents. Luke també és el fundador de Fantastic, una empresa de descobriment social amb el suport d’una empresa d’internet amb seu a Los Angeles. A partir d’aquest escrit, era llarg SHOP, FB, TTD, ROKU, PINS, OKTA, BYND i CHGG.\nEls motors més grans en existències de fabricació ara - DGII NBY BSTG DAIO\n5 existències de cànnabis calentes per recollir\nEn lloc d'apostar per les accions de Ford per guanys del 180%, compreu Fiat Chrysler\n7 millors fons de fidelitat per al 2019\nSistemes de salut comunitària (CYH), els hospitals encara no s’han esfondrat\nTot i els seus actuals vents frontals, les existències de tija continuen sent atractives\nBB Stock és un robatori si Blackberry manté un flux de caixa lliure\nper què les accions nio han caigut avui?\naccions a llarg termini per comprar ara\nmillors fons de fidelitat de baix risc 2018\njocs gratuïts amb or de maig de 2018


Una mutació genètica en l’evolució biològica dels animals podria ajudar a explicar l’origen d’alguns òrgans humans | Blocveu\nUna mutació genètica en l’evolució biològica dels animals podria ajudar a explicar l’origen d’alguns òrgans humans\nUna mutació genètica —un error casual en el procés evolutiu i sense funció biològica aparent que es va produir fa més de 700 milions d’anys— podria contribuir a explicar l’origen d’òrgans complexos i estructures en humans i en altres vertebrats. Així ho explica a la revista Nature Communications un equip dirigit pel catedràtic Jordi Garcia Fernàndez, de la Facultat de Biologiai de l’Institut de Biomedicina de la Universitat de Barcelona (IBUB), Manuel Irimia (CRG) i Maria Ina Arnone (Estació Zoològica Anton Dohrn, Itàlia).\nEn concret, aquesta antiga mutació —probablement posterior a la separació de les meduses i anemones de mar i anterior a l’aparició dels vertebrats en l’evolució— va afectar un gen de la família Fgfr (receptors del factor de creixement de fibroblasts). Curiosament, aquest canvi genètic va esperonar —milions d’anys després— la connexió entre dues xarxes gèniques (gen regulador ESRP i Fgfr), que va esdevenir clau en la maquinària molecular per generar òrgans i estructures (pulmons, extremitats anteriors i oïda interna) en l’evolució biològica dels animals.\nL’article de la revista Nature Communications, que té com a primer autor Demian Burguera (UB-IBUB i CRG-UPF), és una nova aproximació a l’estudi de l’evolució dels vertebrats des de la biologia evolutiva del desenvolupament (evo-devo), un nou paradigma en el món de la biologia evolutiva que estudia els mecanismes i processos evolutius relacionats amb el desenvolupament i la morfogènesi dels éssers vius.\nDe la mutació casual a la formació d’òrgans en animals\nUn gen pot codificar diferents proteïnes —amb funcionalitat diversa— mitjançant la maquinària genètica del tall i unió alternatiu (alternative splicing). En algunes línies cel·lulars humanes, aquest procés és controlat per gens reguladors especials com ara l’ESRP1 i l’ESRP2, que estan implicats en processos morfogenètics. Per tant, el genoma controla tots els processos de desenvolupament embrionari i d’interacció entre cèl·lules. Si canvia aquest model d’interacció, també es pot alterar la morfologia de les estructures biològiques. Descobrir quina és la base molecular que modula aquestes interaccions és encara una incògnita oberta.\nEls autors de la recerca han estudiat la capacitat dels gens ESRP per modificar l’adhesió i la motilitat cel·lulars en l’embriogènesi en diferents animals. Els autors suggereixen que els gens ESRP1 i ESRP2 formaven part de la maquinària genètica que, en el darrer ancestre comú entre humans i peixos —i fins i tot, eriçons de mar—, integrava les cèl·lules en la superfície dels òrgans embrionaris (un procés bàsic per generar òrgans).\nEn síntesi, el treball publicat a Nature Communications revela com els mateixos gens reguladors s’han fet servir per generar diferents òrgans i estructures biològiques en els éssers vius durant el procés evolutiu. En la mateixa línia, també revela com una errada casual —una mutació sense sentit aparent fa més de 700 milions d’anys— va ser el motor molecular de complexes novetats morfològiques en diversos vertebrats (incloent-hi l’espècie humana).\n«Sens dubte, el resultat més extraordinari del treball és constatar com és d’important la serendipitat (serendipity, en anglès) en l’excitant món de la maduració alternativa dels transcrits dels gens (és a dir, la producció de proteïnes diferents a partir d’un únic gen). Sorprèn comprovar com un mateix gen (ESRP), mitjançant el seu paper biològic en un mecanisme bàsic (adherència i motilitat cel·lulars), s’ha emprat al llarg de l’escala animal amb finalitats molt diverses: des de formar el sistema immunològic d’un equinoderm fins al llavi, els pulmons o l’oïda interna de l’espècie humana», explica el catedràtic Jordi Garcia Fernàndez.\n«La nova descoberta confirma com és de versàtil l’evolució biològica: partint d’una base amb les mateixes eines gèniques, es pot arribar a construir una cabana de fusta o tot un gratacel», clou el catedràtic Garcia Fernàndez.\n5 Desembre 2017 Catalunya, recerca, UBblocveu\n← La Universitat de Barcelona genera un impacte econòmic total en l’economia europea de 6,42 euros per cada euro rebut\tJordi Alberch i Joaquim Ortega, nous directors de l’Institut de Neurociències i de l’Institut de Matemàtica, respectivament →


València, 29 de gener de 1957\nArtista plàstic i escriptor\nFill de llauradors, ocupació que exercí durant la seua infantesa, va néixer a la partida del Pouet, de l'aleshores municipi de Campanar, quan aquell paratge era encara horta que envoltava la ciutat de València. Però ben aviat deixaria el cultiu de la terra perque son pare, Roc Andrés, es va quedar vidu i decidí traslladar-se a la ciutat a vendre llibres de forma ambulant, segons el seu nét conta: "Un arcó on es guardaven el llibres i que feia de mostrador quan l'obrien, extenent els volums sota l'ombra d'un tendal o vela de lona. La paraeta-llibreria la muntaven Roc i Ramonet junt a la tanca de l'antic convent de Sant Francesc, prop d'on es troba l'actual Ajuntament". [i]\nTot i que el negoci era modest, els volums que s'exponien havien estat ben triats "quan visitaven la tenda bibliofils i escriptors coneguts, com Jacint Labaila, qui contractà al jove Ramonet com amanuense, mentre traduïa les obres de Victor Hugo per a l'editorial Tarrasa i Aliena". [ii]\nDes de ben menut demostrà un gran interés per les belles arts, estudiant a l'Escola d'Arts i Oficis. D'aquest aprenentatge arribà a consolidar-se, junt a Benlliure, com a un dels escultors que reberen la major part dels encàrrecs públics de la ciutat de València durant les tres primeres dècades del segle XX. Després de superar els seus estudis a l'Escola d'Arts i Oficis passà a la de Belles Arts de Sant Carles i a l'aprenentatge de l'ofici de joier en un taller d'orfebreria.\nAls catorze anys es convertí en el més estret col·laborador de Constantí Llombart, quedant a càrrec d'aquest la seua formació. Llombart en feu d'ell un jove de la Renaixença fent-lo partícep de molts dels seus projectes, com ara l'edició del Diccionari Valencià-Castellà d'Escrig, que començà a publicar-se el 1887 i que Andrés va concloure a la mort del seu mentor.\nConsiderat un dels últims poetes de la Renaixença encapçalada per Teodor Llorente, la major part de la seua obra poètica s'arreplegà en el volum Versos vells. Obtingué en quatre ocasions la flor natural dels Jocs Florals de València (1894, 1909, 1928 i 1946). A més va escriure algunes obres teatrals com: El bufó. Les males llengües, El toc del Caragol, El camí nou; un miracle, La Fe premiada; una òpera amb música del mestre Magenti, L'horta vella, que mai va veure la llum; i una coneguda lletra de cançó, L'entrà de la Murta que musicà Salvador Giner. També col·laborà en la premsa periòdica: La Tronà, El Escándalo, Lo Rat Penat, La Degollà, Las Provincias...\nEn paral·lel va desenvolupar una carrera com a artista plàstic de cert relleu que li donà mèrits per a erigir en memòria del seu amic Constantí Llombart un bust en bronze junt a una de les muntanyetes d'Elio en el jardins dels Vivers de la ciutat de València, inaugurat l'1 d'agost de 1928. També va fer un retrat de Llombart inspirat en el de Pinazo de 1885. Però a banda de l'escultura i de la pintura (segons el seu nét Fornés són preferentment bodegons i pintura de flors), s´endinsà en l'art popular, com a artista faller complet: escrivia llibrets des de 1942 i feia falles.\nEs casà amb Maria Hernàndez, amb qui tingueren una filla: Vicenta.\nEl poeta Vicent Andrés i Estellés va escriure aquestes paraules en la seva obra Mural del País Valencià: "Campanar. Ací visqué i alenava una veu. Foragitant oratges i paraules, com pentinant, com ordenant les trenes, d'ací salta els marges una veu, fou una veu de somoure llimeres. Ací nasqué Ramon Andrés Cabrelles".\n[i] Fornés i Andrés, Antoni: "Un home del poble valencià" dins de la revista de l'Associació de Veïns del poble de Campanar.\n[ii] Fornés i Andrés, Antoni: Op. cit.


BBVA, la plantilla ho ha donat tot: ara et necessita – SEC – Sindicat d'Estalvi de Catalunya\nCom ja és sabut, el nostre sector, considerat servei essencial en aquesta crisi, s'ha hagut d'adaptar en un temps rècord a noves formes de prestació de servei, per garantir la salut dels treballadors i treballadores i evitar la propagació de la COVID-19 que ha provocat aquesta pandèmia a nivell mundial. I BBVA per poder donar servei a la clientela, ha actuat àgilment davant aquesta situació amb mesures com el teletreball.\nMolts companys i companyes des de casa seva han estat fent accions comercials, gravant operacions, atenent trucades de clients, amb la triple pressió provocada per la inquietud i la por, per l’exercida pels clients preocupats per les seves inversions o la seva liquiditat i, finalment, per tenir tota la família confinada just al costat del nou lloc de treball. I no obstant això ho han aconseguit. S'han comportat com herois i heroïnes tant les persones que han teletreballat com les que han estat en torns presencials, i tots dos sistemes combinats han funcionat perfectament pel Banc.\nAra estem entrant en la fase de reincorporació gradual i reobertura d'oficines, en la qual el Banc està actuant de forma totalment improvisada, sense donar informació amb l’anticipació suficient i sense un criteri clar. I el que és més greu, això es fa com si no passés res, com si visquéssim encara en el dia 12 de març, quan cada persona tenia la seva vida laboral i personal adaptada a una normalitat que ara no existeix.\nLa Representació Legal dels Treballadors hem instat reiteradament al Banc a buscar solucions per a totes aquelles situacions personals, que impedeixen prestar servei de forma presencial a diversos col·lectius de companys i companyes. Entre les casuístiques, sens dubte, el tancament dels centres escolars fins al pròxim curs, és una de les més importants i greus.\nHem reclamat al Banc solucions, però es desentén del problema. L’única alternativa que queda són suspensions de contractes sense remunerar o reduccions de jornada al 100%, que no són bones per a cap de les parts. I no ho són, perquè perjudiquen econòmicament al treballador/a i organitzativament a l'empresa, que deixa de comptar amb aquest actiu. On encaixa que l'única sortida sigui que la persona no hi sigui, ni d'una manera ni d'altra? BBVA, com a part de la societat en la qual vivim, té el deure de ser sensible amb la situació.\nPer tot l'anterior, exigim a BBVA que valori la tasca de tota aquesta plantilla que ho ha donat tot -i ho continua donant- per a la nostra entitat. No només amb paraules boniques, sinó amb fets. És ara quan la plantilla necessita que el Banc doni suport a una veritable conciliació.


Manifest del Consell General amb motiu de la celebració del Dia Internacional de les Dones - FÒRUM.ad\nManifest del Consell General amb motiu de la celebració del Dia Internacional de les Dones\nOn: 08/03/17 7:00\n378 dones que van canviar la història. Manifest del Consell General amb motiu de la celebració del Dia Internacional de les Dones (8 de març de 2017)\nEl Dia Internacional de les Dones és una jornada reconeguda per l’Organització de les Nacions Unides que se celebra cada any el 8 de març. La celebració es va centrar, durant dècades i en molts països del món, en la reivindicació del dret de vot per a les dones. A Andorra, aquesta reivindicació va fer eclosió el 30 d’abril de 1967, quan un grup de set dones –una en representació de cada parròquia i també una d’Escaldes-Engordany– van presentar una sol·licitud per iniciar una recollida de signatures a favor de la ciutadania plena, és a dir, de l’exercici dels drets polítics per part de les dones andorranes.\nEn un primer moment, i després de rebre una proposta signada per un total de 378 dones, el Consell General va informar a favor del dret de vot, però no del dret de ser elegides. El decret de les Delegacions Permanents dels Coprínceps en aquest sentit va arribar el 14 d’abril de 1970, de manera que les dones andorranes van poder exercir el dret de vot per primera vegada a la història a les eleccions del 14 de desembre de 1971. No seria fins al 5 de setembre de 1973 que els delegats permanents Gregori Creus i Robert Poujol signarien, a proposta del Consell General, un decret a favor de l’elegibilitat de les dones andorranes.\nCulminava així un llarg camí, fet amb constància i determinació, per la igualtat de drets polítics. A partir d’aquell moment, trobem dones que participen en política com a candidates a les eleccions comunals i generals. No serà, però, fins al 1984 que hi haurà una primera consellera general a la sala de sessions de la Casa de la Vall, en substitució d’un conseller. El 1986, a la legislatura següent, surt escollida per primera vegada una consellera general a les eleccions generals.\nLa que seria la legislatura constituent, entre els anys 1992 i 1993, es va iniciar amb cinc conselleres generals. Ja en el marc constitucional, la presència de dones al Consell General ha estat constant, si bé les proporcions han anat variant de legislatura en legislatura. Una fita important es va assolir la legislatura 2011-2015, quaranta anys després del reconeixement del dret de vot de les dones, quan es va aconseguir un Consell General paritari.\nLa presència d’un major nombre de dones en política i, en concret, al Consell General es correspon amb els canvis que ha anat experimentant la societat. Les dones volem fer sentir la nostra veu en tots els àmbits de les polítiques públiques i aprofitar una jornada com la del 8 de març per denunciar les desigualtats que encara existeixen a dia d’avui, amb el compromís de treballar, des de les respectives responsabilitats, per una societat que sigui justa i ofereixi les mateixes oportunitats per a tothom.\nAvui tenim el privilegi d’aplegar-nos per reconèixer l’evolució de la participació política de les dones andorranes, cinquanta anys després d’aquella primera sol·licitud per aconseguir la ciutadania plena. Per aquest motiu, totes les dones que som o hem estat conselleres generals volem agrair aquelles 378 dones que, amb la seva signatura, van canviar el curs de la història d’Andorra i van fer un pas decidit i imprescindible cap a la igualtat.\nPrevious Post: L’USdA denuncia Ambulàncies del Pirineu per irregularitats laborals\nNext Post: Força (2)


CCOO demana al govern espanyol un augment salarial per als treballadors públics\nJavier Pacheco, secretari general de CCOO a Catalunya, durant la celebració del 12è congrés del sindicat.\nEl sindicat alerta que convocarà mobilitzacions si l'executiu imposa un increment sense una negociació prèvia\nActualitzada 06/09/2021 a les 17:37\nCCOO ha reclamat aquest dilluns al govern espanyol que iniciï les negociacions per concretar un augment dels salaris per als tres milions de treballadors públics de cara al 2022 i 2023. Pel sindicat, es tracta d'una mesura que ha de permetre seguir recuperant drets i poder adquisitiu, segons ha assenyalat en un comunicat. CCOO ha amenaçat amb mobilitzacions si el govern espanyol decidís imposar un increment sense una negociació prèvia, com va fer amb la pujada del 0,9% per a aquest any. Amb tot, el sindicat ha demanat una reunió a la nova secretària d'Estat de Funció Pública, Lídia Sánchez, reprendre la negociació compromesa amb l'acord del 5 de juliol per a aquest setembre de cara ala negociació dels PGE del 2022.\nA banda, CCOO ha reclamat «compromís, celeritat i seguretat jurídica» per dur a terme els processos d'estabilització; eliminació de la taxa de reposició per posar fi al període d'austeritat del 2008 i que es pugui recuperar ocupació pública i, per últim, plans per al rejoveniment de les plantilles.\nPer últim, una altra de les demandes és reprendre la negociació per altres assumptes oberts com la jubilació parcial, la jornada, carrera i classificació professional, la promoció interna i la provisió de llocs de treball, entre d'altres, tal com es va recollir en l'acord del 5 de juliol.\nComenta el contingut : CCOO demana al govern espanyol un augment salarial per als treballadors públics


“En altres paraules” a Can Felipa | Amoncomunicacio's Blog\n“En altres paraules” a Can Felipa\nAnna Dot, es la comissaria d’aquesta mostra entretinguda i sugestiva a Can Felipa. La seva proposta guanyadora de la Convocatoria d’Arts Visuals 2014 es una reflexió sobre el fet de tradüir. Es pot veure fins el 28 de març.\nEls primers experiments en la creació d’eines de Traducció Automàtica van fer-se especialment a Nord-Amèrica per programadors i informàtics vora els anys 50. Aquestes proves van donar lloc a una disciplina aplicada anomenada Lingüística Computacional. Gairebé al mateix temps i al mateix continent, una altra branca es desenvolupava amb el nom de Teoria de la Traducció. Tot i la seva proximitat no només en temps i espai, sinó també en subjecte d’estudi (la traducció), resulta paradoxal que a dia d’avui encara sembli que una ignora la manera que l’altra té d’aproximar-se a la traducció. Quines nocions comparteixen aquestes dues disciplines? És possible el diàleg entre elles?\nJugant amb programes de Traducció Automàtica, com el Google Translate, per exemple, sovint es poden detectar errors en els resultats de les traduccions. Quina diferència hi ha entre aquests errors i els que podem trobar en una traducció humana? I anant més enllà, com podem interpretar aquests errors? Poden tenir algun significat poètic? L’exposició parteix de la recerca duna poètica en els errors de traducció i troba en les obres d’alguns artistes diferents maneres d’aproximar-se a l’error. I compta amb Irene Solà, Nenazas, Miguel Ángel Tornero, Jan Monsalvatje, Eugenio Tisselli i Hidrogenesse. [info a Can Felipa]\nAnna Dot; can felipa\tDeixa un comentari\n« Carmen de Bizet, al Palau de la Música, 19 i 27 de febrer\nLes empresàries comencen a exportar a altres països »


FONERS I ALTRES HISTÒRIES: EL PLA DEL FESTIVAL\nVisió del poble d'Es Mercadal des del Toro. En aquest pla als peus de la muntanya seria on s'ubicaria el Pla del Festival amb totes les estructures anexes: el mercat, els tancats pels animals i les zones d'acampada dels diferents clans (foto de Menorcaweb). A la foto petita una mostra de boira sobre Es Mercadal en un matí humit com el del día del Festival (foto de la web d'en Kike Cardona).\nFent enfora aquells pensaments, en Bàlash es dirigí cap al foc de la família; estava mort de fam. Sa mare tindria llet calenta i blat capolat, tot a punt. Ben espès, com m’agrada, es va dir el jove a mesura que s’hi apropava.\nAl primer que va trobar fou en Kàstysh.\n—Ja era hora. Fa una bona estona que esper que acabis de xerar amb aquesta guaridoreta teva.\n—Va, calla i passem un tassó.\n—No, si encara farem tard. Ja pots frissar, que jo ja me l’he menjat, el meu.\n—Hi ha temps, Kàstysh. No començaran sense noltros.\n—Que frissis! Que no és menjar i partir, açò; hem de fer coses, encara. De veres, de vegades sembla que no hi ets.\nSa mare se’ls va mirar, però no va dir dir res. Uns ulls preocupats rallaven per ella; patia pels seus fills. Patia, però al mateix temps mantenia un posat de seguretat que en Bàlash hagués volgut per a ell.\nDes de l’altre banda del foc, els petits també se’ls miraven. En Balèrish acaronava les plomes del seu inseparable falcó.\n—Quina enveja, eh?\n—A tu encara te’n falta, però jo... —En Púnish sí que es moria per ser on son germans. Quan em tocarà?, es repetia.\nEl camp bàlar era pres d’una activitat frenètica. Les dones s’afanyaven en recollir-ho tot per, després, dirigir-se cap a veure les proves. L’organització, com sempre a càrrec de l’estament dels santuaris, havia habilitat unes plataformes de taulons des d’on es dominava el pla, però no hi cabia tothom. Per açò, els que no tenien lloc reservat —per descomptat, els dirigents sí que en tenien—, frissaven per fer-se amb el millor del que quedés. I els que no ho aconseguien no tenien cap més remei que enfilar-se a les alzines, escalar els rocams de la vora o pujar els costers més pròxims. Des d’aquelles distàncies era mal de fer reconèixer ningú, però el que es perdia en precisió es guanyava en grandiositat: la panoràmica era espectacular.\nPer una altre banda, en un camp annex més ampli que el de les proves, els comerciants i mercaders acabaven d’enllestir els darrers retocs al recinte del mercat. Durant aquelles jornades al mercadal, com l’anomenaven els illencs, es comprava i es venia de tot, des d’animals de tota casta —el principal negoci eren els muls a l’engròs—, fins a teles i fils, bales de llana i objectes d’espart, cordam de cànem, terrisses i vaixelles foranes, còssils locals, els cosmètics orientals més fins i cars, el valuós oli d’oliva d’Ibèria, estris de ferro per a qualsevol feina, joies finament treballades i altres més grolleres per a les economies más dèbils, metalls en brut i, per descomptat, esclaus, gairebé tots dones. També hi havia parades de menjar i recons plens de cistells on els camperols oferien allò que els sobrava, ben poc. L’esplanada era caramull de taulells de post, d’estores esteses, de pedres planes que feien de mostrador; qualsevol cosa per a que el comprador pogués apreciar la qualitat del que s’oferia. I encara que en aquelles hores la calma era relativa i la pluja ja ho havia remullat tot —només els més rics tenien tendals per protegir-se—, la feina no s’aturava. D’aquí una estona tot canviaria i el desgavell creixeria fins a convertir-se en eixordador: els crits dels venedors per atreure clientela; els bels, grunys, remucs, grinyols i qualsevol renou imaginable que pogués sortir de la gola d’un animal; les coces i bots de les bísties indomades. Tot açò adobat per la cridòria de fons dels que no volien perdre’s allò pel que havien deixat ca seva: les proves del Festival. Les olors de les mercaderies; les fortors d’homos i bísties suades; la pudor de pixums i d’excrements frescos.\nL’agradable perfum de la terra amarada pel plogim i la banyadura no se sentia, al mercadal, pero a ningú no semblava importar-li. Aquell no era dia per sutileses; era dia per a l’acció, per xalar i provar de fer calaix.\nA banda de lo bé que mostres, punyetero, ja saps que m'encanta això de les fotos. De veure exactament on hi ha cada lloc. I pensar que fa un parell de setmanetes vaig estar allà mateix, al costat del Pla del Festival!!! I jo sense saber-ho... Quina emoció!\n27 de juny de 2010 a les 10:55\njajajaja...aquest és el mal d'anar pels llocs sense haver-te informat bé. Ja saps, quan tornis a Menorca, sempre amb Foner a mà.\n27 de juny de 2010 a les 12:40


Jordi Fortuny afirma que tenen marge per revertir la situació i anuncia inspeccions fiscals per augmentar els ingressos\nEl conseller Jordi Fortuny, acompanyat de la consellera Laura Castel, en la roda de premsa d'explicació de la situació econòmica de l'Ajuntament de Tarragona ELOI TOST / ACN\nDimarts, 16 Juliol 2019 20:11\nEl nou equip de govern de l’Ajuntament de Tarragona assegura que la situació econòmica del consistori és “d’equilibri inestable” i que hi ha el risc d’acabar l’any amb pèrdues, fet que comportaria perdre la capacitat d’accedir a crèdits. Així ho ha expressat aquest dimarts el conseller de Serveis Econòmics, Jordi Fortuny, que ha assegurat que des del 2015 fins el 2018 la despesa corrent acumulada del consistori ha crescut un 18%, mentre que els ingressos ho han fet un 7,5%. Tot i això s’ha mostrat optimista i creu que és possible revertir la situació i tancar el 2019 amb números més favorables. Per aconseguir-ho ha avançat que incrementaran les inspeccions fiscals a “particulars i institucions” mitjançant la contractació de “tres o quatre” professionals, fet que hauria de permetre augmentar els ingressos.\nFortuny ha advertit que si se segueix amb el ritme de despesa actual la projecció és acabar l’any amb uns 3 milions d’euros negatius. Pel conseller la clau per millorar els comptes és incrementar els ingressos. “Estem fent un pla per fer pagar a qui no paga”, ha exposat. El titular de Serveis Econòmics ha atribuït a una “falta de musculatura de l’Ajuntament” el fet que fins ara no s’hagin fet prou inspeccions fiscals. Ha detallat que hi ha una persona responsable d’aquest àmbit, però que no té equip per dur a terme les inspeccions. Per solucionar-ho incorporaran properament “tres o quatre” professionals.\nAmb tot ha concretat que el pla d’ajust s’està elaborant i no ha volgut revelar allò que vol inspeccionar. Fortuny ha apuntat però, que se centraran tant en particulars com en institucions. Ha deixat la porta oberta que una de les afectades pugui ser l’església catòlica, si bé ha apuntat que estan estudiant de quina manera ho faran. També ha disparat contra l’anterior equip de govern, a qui ha acusat de “desídia” per no haver captat els diners que pertocaven, més que no pas a la “mala fe” dels que no han pagat. De tota manera ha assegurat que no pujaran els impostos, si bé treballaran per fer-los “més progressius”.\nA banda de treballar amb els ingressos, l’equip de govern també buscarà reduir les despeses. El capítol de personal és el que més ha augmentat els darrers anys, segons ha afirmat, però ha assegurat que no reduiran la plantilla municipal, sinó que la “racionalitzaran”. “Tenim poca musculatura en llocs que són rendibles per l’Ajuntament i que generen diners”, ha indicat. A més, ha avançat que ha donat “instruccions a tots els caps d’àrea perquè facin una contenció de tota la despesa corrent que considerin que no és necessària” i que “cal aprofundir en la gestió de les empreses municipals” per veure on poden estalviar. En aquest àmbit, ha obert la porta a substituir algun gerent.\nA 31 de desembre del 2018, l’Ajuntament devia 179 milions d’euros i el deute per habitant era de 1.353 euros. El 2015 eren 1.724 euros. La reducció, tot i que l’ha valorada positivament, ha exposat que ha limitat la capacitat d’inversió durant aquests anys ja que s’ha hagut de pagar deute. “Tenim una ciutat que necessita inversions. I això nomes post sortir del crèdit, subvenció finalista o venda de patrimoni, que en aquests moments no és que sigui d’allò més reeixida”, ha dit.\nUnes hores abans de la roda de premsa de l’equip de govern, el PSC ha enviat una nota als mitjans assegurant que han deixat “un Ajuntament sanejat amb diners a la caixa”. Els socialistes han governat la ciutat els darrers 12 anys i en la nota han recordat que quan van entrar al consistori l’endeutament era del 115% i que actualment és del 98%. L’exconseller d’Hisenda, Pau Pérez, ha afirmat que hi ha més de 20 milions d’euros per invertir aquest any, “dels quals 5 milions són de les inversions no executades del préstec del 2018, 11,3 milions del pressupost del 2019 i 3 milions pel que fa al romanent de despeses generals de tresoreria”. A més, Pérez ha especificat que el Patronat d’Esports disposa de 2,7 milions per gastar en el que queda d’any.\nFortuny ha matisat aquest comunicat, especialment pel què fa als 11 milions d’inversions del pressupost del 2019. El conseller ha afirmat que aquests diners estaven previstos a partir de demanar un crèdit, que segons ha revelat s’ha aconseguit aquest mateix dilluns. És a dir, que no n’hi havia a la caixa. Els diners tenien assignat un destí en base al pressupost elaborat per PSC i PP, l’anterior equip de govern, però Fortuny ha avançat que algunes partides poden canviar en funció de les prioritats del nou executiu. Finalment, ha comentat que si socialistes i populars han “quadrat els números els últims anys és perquè s’ha pressupostat però no s’ha executat”.


El servei de neteja a l'aeroport de Menorca farà vaga indefinida\nL'aturada afecta les 16 treballadores de l'empresa KLE que acumulen dos mesos sense cobrar\n2 min. Maó 08/05/2017 17:14\n651x366 L'aeroport de Menorca estrena temporada turística amb vaga indefinida. / AEROPORTMENORCA L'aeroport de Menorca estrena temporada turística amb vaga indefinida. / AEROPORTMENORCA\nSituació límit. D'aquesta manera expressen els responsables sindicals el conflicte entre les 16 treballadores i l'empresa KLE, subcontractada per AENA per realitzar el servei de neteja a l'aeroport de Menorca. A diferència d'Eivissa, les afectades de l'illa acumulen dues nòmines sense cobrar, tot i que en tractar-se de sous baixos l'impacte és major per equilibrar els comptes familiars. Tant és així que s'ha engegat una campanya de recollida d'aliments i s'ha obert una caixa de resistència per pal·liar els efectes de l'impagament de l'empresa mallorquina.\nComissions Obreres anuncià l'inici de la vaga indefinida per al pròxim 16 de maig. Segons el responsable, Ramon Carreras "el problema no radica solament en el fet de no cobrar les mensualitats. S'han vulnerat més drets per part de l'empresa i la situació ha arribat a un punt de no retorn". A més a més, Carreras recorda que "fins en dues ocasions l'empresa ha evitat una vaga indefinida. Varen prometre solucions i no han fet cap passa. Estam molt decebuts i la conseqüència serà que el servei de neteja quedarà afectat a partir de dia 16 durant totes les hores".\nPer la seva banda, el grup d'afectades travessa una situació que preocupa. De fet, Ramon Carreras comenta que "són sous baixos, i quan es deixen d'ingressar tota l'economia familiar en queda tocada. S'estan vivint situacions de serioses dificultats per dur a terme els pagaments ordinaris de llum, aigua i lloguer d'habitatge. També hi ha treballadores que passen fam arran d'aquesta situació. És intolerable".