tobuushi: Manifest en defensa de les institucions catalanes\nEl Govern de Catalunya ha estat empresonat acusat de delictes tan greus com la rebel·lió, la sedició i la malversació de fons públics. Els membres del Govern que no han entrat a la presó són a Bèlgica en llibertat malgrat els intents de la justícia espanyola de portar-los a la presó. Abans que tot això passés el Senat espanyol va aprovar la posada en marxa de l’article 155 de la Constitució Espanyola fet que va comportar no només la dissolució del Parlament de Catalunya sinó també la substitució del legítim Govern de Catalunya per un equip de polítics del Partit Popular que actualment controlen les institucions democràtiques catalanes per control remot des de Madrid. Un partit que a Catalunya no arriba al 9% de representació parlamentària.\nAquests fets no només són intolerables a l’Europa del segle XXI sinó que recorda perillosament a episodis passats de la història d’Espanya que milions de catalans pensàvem que estaven enterrats i oblidats. L’empresonament d’un govern escollit democràticament per la ciutadania per no fer res més que complir el seu programa electoral és intolerable i un flagrant atemptat al Drets Humans i democràtics que regeixen la Unió Europea. És per això que ens sumem a les moltes peticions que exigeixen l’alliberament dels presos polítics catalans que ara ja no només són els presidents d’Òmnium i l’ANC, Jordi Cuixart i Jordi Sánchez sinó que també son els membres d’un govern escollit per la societat catalana en unes eleccions el 27 de setembre de 2015.\nPer altra banda manifestem el nostre suport i cridem a la mobilització de la ciutadania catalana als actes convocats per Crida per la Democràcia encapçalats per la gran mobilització a Barcelona de cara al dissabte 11 de novembre. Per altra banda emplacem als catalans que viuen fora de Catalunya a estar atents i amatents als propers actes que hi haurà tant a Catalunya com a l’exterior en defensa de les institucions catalanes i la democràcia al nostre país.\nTal com s’ha demostrat amb els darrers pronunciaments de la justícia belga, “el cas català” no és un afer intern del regne d’Espanya. El clam per la democràcia i la llibertat és quelcom que mereix i requereix de l’atenció de tots els demòcrates d’arreu del món. És per això que fem una última crida als catalans residents a l’exterior a conscienciar els ciutadans del seu país de residència de la situació que viu Catalunya i a fer-los partícips d’aquesta lluita que interpel·la a tothom que cregui en la democràcia i els Drets Humans.\nPublicat per tobuushi a 12:13 p. m.\nPer molt que ens ho venguin així el cas català no es un assumpte només intern\nA l'Aldea ens han emocionat molt les corrandes de la parella estable dels katalonskis japonesos.


Durant el seu mandat, entre 1969 i 1977, va aterrar Johan Cruyff a Barcelona\n6 min. Barcelona 22/03/2017 14:26\n651x366 Agustí Montal i Johan Cruyff / ALEJANDRO GARCÍA / EFE Agustí Montal i Johan Cruyff / ALEJANDRO GARCÍA / EFE\nEl barcelonisme està de dol aquest dimecres. L'expresident de l'entitat Agustí Montal (Barcelona, 1934), ha mort als 82 anys d'edat. Montal va dirigir el Barça entre el 1969 i el 1977, i sota el seu mandat, gràcies a les gestions del directiu Armand Carabén, va arribar a Barcelona Johan Cruyff, l'any 1973. La seva vida va estar sempre lligada al Barça, ja que el seu pare va ser també president de l'entitat entre el 1946 i el 1952, l'home que va comprar els terrenys per edificar el Camp Nou a les Corts i que va portar Ladislao Kubala a Barcelona. Abans d'arribar a la presidència, Montal fill va entrar a formar part de la directiva de Narcís de Carreras, i va arribar a ser vicepresident. Quan aquest últim va dimitir, Montal va presentar-se a unes eleccions que va guanyar per només 14 vots, per davant de Pere Baret.\nEl Barça ha informat que la capella ardent s’obrirà avui dimecres a les 18 hores al Tanatori de les Corts. El funeral tindrà lloc demà dijous a les 13 hores a l’ església de Sant Vicenç de Sarrià. D’altra banda, divendres s’habilitarà a la tribuna principal del Camp Nou un espai memorial obert als socis, penyistes i aficionats que vulguin mostrar el seu record i afecte cap a la figura del president Montal. Aquest espai memorial estarà obert divendres, entre les 10 i les 19 hores. En conseqüència, l’acte de presentació de les accions que el club durà a terme en memòria de Johan Cruyff, que estava previst celebrar demà dijous, queda ajornat per al proper dissabte 25, a les 11 hores, a l’Auditori 1899.\nPrecisament, per poder portar Cruyff, Montal va haver de posar contra les cordes el futbol espanyol. Els clubs no podien fitxar futbolistes estrangers, només aquells que demostressin que tenien avantpassats espanyols. Van començar a arribar jugadors sud-americans, els anomenats oriünds, però la Federació Espanyola només va invalidar els dos que va intentar portar el Barça: Juan Carlos Heredia i Bernardo Patricio Cos. Aquest fet va fer reaccionar Montal. El 24 de novembre del 1972 el Barça va emetre un comunicat en què es queixava de la situació, i va demanar un informe a l'advocat Miquel Roca, que va desacreditar la documentació presentada per 46 dels 60 futbolistes sud-americans fitxats. El president blaugrana va arribar a un acord amb la Federació Espanyola: no es va fer públic l'informe, que denotava irregularitats de les autoritats, a canvi d'aixecar la prohibició de fitxar jugadors estrangers, que estava vigent des del 1962. El maig del 1973 es va canviar la normativa, i uns mesos més tard arribaven al Barça Hugo Sotil i Johan Cruyff.\n"El seu llegat més gran va ser recuperar el català. Era un home de país"\nJacint Borràs Exdirectiu\nMontal, que provenia de la indústria tèxtil, va ser un ferm defensor del catalanisme i de la idiosincràsia del club durant els últims anys del franquisme. El català es va recuperar al butlletí oficial del club i al carnet de soci, i va tornar a sonar durant els partits per la megafonia del Camp Nou, tot i les traves de les autoritats del règim. Ho recorda l'exdirectiu Jacint Borràs, que va estar al capdavant del Barça Atlètic durant la presidència de Montal: "El seu llegat més gran va ser recuperar el català. Era un home de país, que sabia escoltar i tenia un gran sentit de l'humor". El 3 de setembre del 1972 es va parlar català novament a l'estadi, en un Barça-Deportivo. "Va ser el dia que es van perdre més nens. Tots anaven al Manel Vich perquè ho anunciés per megafonia", recorda Borràs. El ministre de Governació, Tomás Garicano Goñi, que era a l'estadi, va dir-li "què és això?", al president Montal, que li va respondre que era la "voluntat dels socis". Indignat, tal com recorda l'exdirectiu, el ministre franquista va exigir "la llista" sota amenaça d'enviar-los tots a la presó. El català va tornar a ser prohibit fins uns dies abans de la mort del dictador.\nEl Palau Blaugrana i la Pista de Gel es van inaugurar també durant els primers anys de la seva presidència. Així com l'actual 'Cant del Barça', l'himne amb lletra de Jaume Picas i Josep Maria Espinàs i música de Manuel Valls, que va sonar al Camp Nou el 27 de novembre del 1974, cantat per 3.500 representants d'una vuitantena de corals d'arreu de Catalunya.\n540x306 El llavors president Agustí Montal saludant els jugadors de la plantilla del FC Barcelona de la temporada 1970-71. / EFE El llavors president Agustí Montal saludant els jugadors de la plantilla del FC Barcelona de la temporada 1970-71. / EFE\nAmb Montal a la llotja, el Barça va tornar a guanyar una Lliga després de 14 anys sense fer-ho. Va ser la primera temporada de Cruyff, amb una imatge que quedarà per sempre en l'imaginari culer: el triomf 0 a 5 al Santiago Bernabéu. També va patir una de les situacions més negres del barcelonisme. El 6 de juny del 1970, José Emilio Guruceta va xiular un penal inexistent de Rifé sobre Velázquez en un Barça-Madrid de Copa. La falta havia sigut més d'un metre fora de l'àrea i va encendre els culers: es va invadir el terreny de joc i va haver d'intervenir la policia. Montal va recusar a perpetuïtat l'àrbitre guipuscoà i, tal com explica el llibre 'Barça insòlit', uns mesos més tard en va patir les conseqüències. El Barça jugava a Sant Sebastià i la Reial no va invitar a la llotja el president blaugrana, que va veure el partit entre el públic local, que el va increpar i insultar perquè Guruceta era de la seva ciutat.\n540x306 Josep Maria Bartomeu ha recordat la figura d'Agustí Montal / FC BARCELONA Josep Maria Bartomeu ha recordat la figura d'Agustí Montal / FC BARCELONA\nL'any 1970, a més, Montal va donar llum verda que es jugués el primer partit d'un equip femení al Camp Nou, malgrat que no van portar ni el nom ni l'equipació del Barça. Va ser el dia de Nadal, i es va anomenar Selecció Ciutat de Barcelona. Uns mesos més tard va convertir-se en la Penya Femenina Barcelonista, que va rebre suport econòmic i material de l'entitat.\nEl president del Barça, Josep Maria Bartomeu, ha recordat la figura d'Agustí Montal després de la presentació del Barça Innovation Hub. "Va jugar un paper molt important en un dels moments més delicats del club i del nostre país. Va convertir el Camp Nou en un espai de llibertat", ha dit el màxim mandatari blaugrana. Bartomeu ha destacat la lluita de Montal per defensar el catalanisme durant un període "convuls" i per haver portat Johan Cruyff, "l'home que va canviar la mentalitat del club".\nEntrevista a Carles Rexach, Joaquim Rifé i Agustí Montal\nEl Comitè de Competició sanciona Messi i multa Piqué amb 3.000 euros


Vols barats de Tenerife a Panamà des de 699 € a Iberia\tSituada a la vora del golf de Panamà, aquesta ciutat presumeix de ser el primer assentament europeu a la costa del Pacífic. Fundada per l'espanyol Pedro Arias d'Àvila el 1519, la capital panamenya compta amb dos atractius turístics de…\nVols barats República de Panamà Panamà Tenerife-Panamà\nNecessitem que ens indiquis les dates concretes del viatge per poder mostrar-te els preus per a aquest trajecte. Vols barats de Tenerife a Panamà (PTY) de Tenerife a Panamà Tenerife-Panamà, Panamà On et portem?\tSi l'origen i la destinació són a Espanya, se't mostrarà l'opció de "família nombrosa". Si, a més, esculls com a origen o destinació algun punt de les Illes Canàries, les Illes Balears o Melilla, se't mostrarà l'opció de "resident" en alguna d'aquestes regions. I, si el vol és entre Madrid i Barcelona, s'activarà l'enllaç de "Buscar Pont Aeri".\nConsulta l’oferta de vols de Tenerife a Panamà i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Tenerife a Panamà. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Tenerife a Panamà fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


BUD arquitectura – Casas prefabricadas de diseño, ecológicas de madera\nCases sanes de disseny\nA BUD Arquitectura dissenyem cases prefabricades a mida, de fusta, ecològiques i sota els estàndards constructius de casa passiva. Perquè la casa del futur és EFICIENT, consumeix deu vegades menys energia que una casa tradicional. És una casa SOSTENIBLE, utilitza materials renovables, de proximitat i aprofita tots els avantatges bioclimàtics de l’entorn. És una casa PREFABRICADA DE DISSENY totalment a mida, no hi ha catàlegs, cada casa és única igual que tu. És una casa SANA, que tracta i renova l’aire que respires i protegeix la teva salut.\nVols que comencem a dissenyar la teva BUD home? ! Aquí tens unes quantes perquè vegis com són!\n- en projecte -\ncom és una bud home?\nUna BUD home és una casa sostenible y ecològica. Dissenyem cases d’estructura de fusta, un material natural, renovable i fixador de CO2. La fusta que utilitzem és de proximitat i prové de gestió forestal controlada.\nLes cases BUD són una ruïna per a les companyies elèctriques. Les estratègies bioclimàtiques de disseny i el sistema constructiu de casa passiva fan que el consum energètic de les nostres cases sigui mínim. Comencem estudiant el terreny, el clima, l’orientació … per poder treure màxim profit de la radiació solar a l’hivern i de la ventilació natural a l’estiu. Aïllem les cases amb 20cm d’aïllament tèrmic natural i les fem 100% estanques a l’aire perquè la calor a l’hivern i el fred a l’estiu no es puguin escapar. Ventilem la casa amb un sistema de ventilació mecànic amb recuperador de calor que recupera un 95% de l’energia que malbaratem al ventilar l’habitatge. El que hem dit… Una ruïna per a les elèctriques!na ruina para las eléctricas!\nPrefabricada a mida\nPrefabriquem a mida cadascun dels nostres projectes. No hi ha catàleg, no hi ha dues cases iguals, dissenyem exactament la casa que necessites. Un cop dissenyada, dividim la casa en mòduls per poder prefabricar els murs, l’estructura i el revestiment exterior. La prefabricació ens garanteix un alt nivell de qualitat i exactitud, rapidesa i control de costos. Adéu als imprevistos i al descontrol! Hola futur!\nPerquè la casa ha de ser eficient, sostenible i prefabricada!Però també ha de ser maca! Volem que cada projecte sigui únic. Que cada racó, cada material escollit, cada moble de la casa estigui treballat i dissenyat per aconseguir un confort màxim i una estètica excepcional. Hi ha res més bonic que enamorar-se? ! Dissenyem junts una cosa que enamori!\nDissenyem en 3D amb programes BIM. Construïm dues vegades la casa, primer a l’ordinador i després a la realitat. Això ens permet construir amb total seguretat i per al client suposa un plus d’informació ja que des de l’inici podrà passejar pel disseny de casa seva de manera virtual.\nPersianes que pugen i baixen automàticament en funció de l’hora i la temperatura interior desitjada, sistemes de ventilació que renoven l’aire en funció de el nivell de CO2 de les estances, regs automàtics que només s’activen si el sensor d’humitat de jardí així ho ordena … Aquestes i moltes més són les coses que una BUD home pot fer per tu.Eficiència i confort automàtics!\nUna casa eficient, de disseny, i que té cura de nosaltres i de la planeta. L'ús de materials sans, itroducir sistemes de renovació d'aire que filtren l'aire exterior abans d'entrar a casa, utilitzem pintures amb base mineral / vegetal per minimitzar l'emissió de VOCs, i tenim cura del traçat elèctric de la vivenda per minimitzar els efectes de camps electromagnètics sobre la nostra salut. Tot per augmentar el confort global i estar en sintonia amb la nostra casa i entorn.\nSi t’agraden els nostres dissenys i vols que treballem junts així és com ho podem fer…\nCerca del Lloc\nPerquè sense parcel·la no hi ha casa. Aquesta és potser la decisió més important de totes les que hauràs de prendre durant el procés de construir-te una casa i no et volem deixar sol.\nSi estàs estudiant diversos llocs i terrenys et podem assessorar tècnicament per ajudar-te a escollir la millor de les opcions. Estudiem la normativa municipal per assegurar-nos que el terreny permet construir la casa que necessites. Analitzem l’entorn i la topografia per veure si el terreny és adequat per a una casa passiva bioclimàtica.\nTens ja el terreny? ! Comencem un Avantprojecte!\nComencem a dissenyar la teva BUD home a través d’un procés de diverses sessions en què crearem la teva futura casa, definirem les distribucions, la volumetria i els materials. Amb el disseny tancat, amb plànols i model 3D, acabarem l’avantprojecte amb una estimació de pressupost per assegurar-nos que l’avantprojecte s’ajusta a les teves necessitats vitals i econòmiques.\nSi amb l’avantprojecte decideixes que som els adequats per acompanyar-te en aquesta aventura, ens posarem mans a l’obra amb el Projecte Bàsic i el Projecte Executiu.\nAra ve lo bo! A BUD Arquitectura t’acompanyem en el procés de construcció en el format que més t’encaixi, des de la Direcció d’Obra fins a l’assessorament respecte diferents constructors a un servei de Gestió Global mitjançant Project Management. T’animes?\nt. 644 61 31 43\nAquest web utilitza cookies pròpies i de tercers per al seu correcte funcionament i per a fins analítics. A l'fer clic al botó D'acord, accepta l'ús d'aquestes tecnologies i el processament de les seves dades per a aquests propòsits. Veure


LA INVESTIGACIÓ REVELA L'ANELL DE COMPROMÍS REIAL MÉS CAR - REIALS\nPrincipal Reials La investigació revela l'anell de compromís reial més car\nLa investigació revela l'anell de compromís reial més car\nPer Jo Abi | fa 12 mesos\nQuan es tracta de bling, els reials en porten més a la taula que alguns de les celebritats més riques, només amb els seus anells de compromís que valen centenars de milers de dòlars.\nCom va morir Carolyn Bessette Kennedy\nNova investigació realitzada per joieria minoristes Est1897 ha determinat els anells de compromís més valuosos entre la família reial britànica.\nLa investigació inclou alguns dels anells més emblemàtics de l'extensa família reial britànica, que han estat valorats per un professional que compara les joies de Kate Middleton i Meghan Markle, la princesa Diana i Camilla, duquessa de Cornualla , i Pippa Middleton i la princesa Beatrice.\nKate Middleton i Meghan Markle mostra el seu bling a Wimbledon. (Corbis via Getty Images)\nKate Middleton té l'anell de compromís reial més car\nL'anell de safir de tall ovalat de Kate és potser l'anell de compromís reial més emblemàtic i també és el més car. L'anell va ser seleccionat originalment per Lady Diana Spencer quan es va comprometre amb el príncep Carles el 1981 i és àmpliament reconegut i replicat a causa del seu safir blau únic.\nComprat per 50.700 dòlars el 1981, Est1897 diu que l'anell val ara 707.295 dòlars, gairebé 500.000 dòlars més que l'anell de compromís de Meghan. L'anell de Meghan també té un valor sentimental, ja que el tall de coixí conté dos diamants de la col·lecció de Lady Diana.\nRELACIONATS: Els anells de compromís reials més significatius\nL'anell de Diana val ara més de 500.000 dòlars més que el de Camilla\nL'anell de tall ovalat de safir de Diana val ara més de 500.000 dòlars més que el que es va donar a la segona esposa del príncep Carles, Camilla, segons Est1897.\nEl príncep Carles i la duquessa de Cornualla el dia del seu casament. (Getty)\nL'anell de Camilla va pertànyer originalment a la reina mare i Charles li va regalar el 2005 després del seu compromís. L'anell de tall maragda de cinc quirats val ara un valor estimat de 180.000 dòlars.\nL'anell de compromís de la reina Isabel val 227.500 dòlars\nL'anell de compromís de la reina Isabel és relativament subestimat i està valorat en 227.500 dòlars. És una pedra central de tres quirats de tall europeu antiga que està envoltada de diamants més petits. El príncep Felip va dissenyar l'anell ell mateix, fent ús de diamants extrets d'una tiara que pertanyia a la seva mare, la princesa Alícia de Battenberg.\nL'anell de compromís de la reina Isabel està valorat en 227.500 dòlars. (Biblioteca de fotos de Tim Graham mitjançant Get)\nLa investigació també inclou la germana de Kate Middleton, Pippa, i la néta de la reina, la princesa Beatrice.\nFins i tot l'anell de compromís de Pippa Middleton val més que el de la reina. (Corbis via Getty Images)\nPippa es va comprometre amb James Matthews el 2016 amb un anell per un valor estimat de 450.000 dòlars.\nLa princesa Beatrice té un anell de compromís de tall rodó per valor de 140.000 dòlars australians que li va regalar el seu marit, Edoardo Mapelli Mozzi.\n** Tots els valors en AUD\nel tarot de l'emperador sí o no\ntiara bandeau de diamants de la reina maria\nLa princesa Kate està embarassada?\nel signe del zodíac de la carta del tarot del penjat


ANNA FERRER - Artescenics\nArrels, rituals i màgia. Anna Ferrer neix i creix a la Menorca més arrelada, on s’enamora de la música de tradició oral des de petita. Ha col·laborat, entre d’altres artistes, amb Salvador Sobral i Clara Peya, i ha publicat dos discos – Tel·lúria (2017) i KRÖNIA (2019) -, en els quals ens parla de la importància dels orígens: En el primer, ho fa homenatjant la seva illa, mentre que en el segon fusiona un folklore amb caràcter més universal amb el llenguatge de la música electrònica.\nAnna ferrer i Josep munar canten a l’imaginari musical que connecta les illes de les quals tot dos procedeixen. d’aquesta manera, posen música a un fet cultural compartit que no s’explica amb paraules, sinó amb fets i maneres. l’Anna i en Josep ens emplacen a acudir a les esglésies per gaudir d’aquest espectacle en la seva plenitud. perquè és allà, a les esglésies, on van trobar el so que buscaven per explicar aquest paissatge mediterrani, que els gronxa en diferents barques, una menorquina i l’altra mallorquina, d’un mateix mar.\nÉs el segon disc de la cantant Anna Ferrer, un projecte a través del qual la seva essència folklòrica es transforma i s’expandeix, a través del processament electrònic, cap a un univers sonor únic.KröniaÉs un disc de temes propis també, però vol rompre amb el caràcter local de Tel·lúria i agafar una mirada més universal, actual i transversal. Té més de la meitat de les cançons en castellà i a nivell musical és la barreja de l’origen mediterrani, folk, ètnic, de l’Anna amb el processament electrònic de les veus i d’instruments no tant orgànics, que aportin actualitat, joventut, f rescor i experimentació al projecte, produïts per en Panxi Badii.


Obligats a reduir la despesa 15 milions\n11 maig 2021 15:58\nMentre la due diligence del grup de Serra Ferrer entra en la recta final, de la seva anàlisi es desprèn la necessitat de disminuir de manera considerable els dispendis del Mallorca\nM.LL/P.V. | 16 juny 2010\nEquilibrar la despesa amb els ingressos és imprescindible. El fet que el Reial Mallorca estigui en concurs de creditors obliga la Societat Anònima Esportiva a quadrar els comptes i no generar ni un sol euro de dèficit més. Els auditors del grup d'empresaris que encapçala Llorenç Serra Ferrer treballen per conèixer a fons els comptes del Reial Mallorca i elaborar-ne un pla de viabilitat. De moment, el grup empresarial reunit al voltant de Serra Ferrer ja sap que haurà de reduir la despesa quinze milions d'euros.\nAixí les coses, el Reial Mallorca haurà de fixar el pressupost per a la temporada que ve al voltant dels trenta-tres milions. Ara bé, aquesta xifra pot patir oscil·lacions considerables en funció de les vendes d'actius que pugui tancar l'entitat. El Mallorca necessita vendre per valor de 10 milions d'euros per equilibrar els comptes de la temporada 2009/2010. En tot cas, el pla de viabilitat que estan elaborant els auditors del grup que encapçala Serra Ferrer preveu també una important retallada dels ingressos. En principi, la Societat Anònima Esportiva està previst que perdi la temporada pròxima el patrocini d'ONO a l'estadi. Així mateix, el Reial Mallorca no podrà disposar tampoc de l'ingrés de la constructora Llabrés Feliu, que ha esponsoritzat el club durant les tres darreres temporades.\nHi ha molts fronts oberts en les qüestions econòmiques del Reial Mallorca, però, de moment, una sola resposta clara: les despeses han de ser proporcionades als ingressos de la SAE.\nL'esmentada due diligence es posà en marxa dilluns dia 7 de juny. Els auditors arribaren a la planta noble de Son Moix després que la jutgessa Encarnación González autoritzàs el concurs de creditors del Mallorca. Els resultats no es coneixen, però les consecuències són les esperades, i les exigides pel mateix concurs: reduir despeses.\nAquesta directriu tindrà repercussions, sobretot pel que fa a l'àmbit esportiu. El projecte de Serra Ferrer prescindirà de l'encara director esportiu, Nando Pons, i reduirà les fitxes profedsionals del primer equip a favor dels jugadors del planter.


Els nostres fons estan desitjant conèixer-te\nTria el fons d'inversió que s'adapti millor al teu perfil inversor.\nAccedeix al mercat financer sense assumir costos inicials de subscripció.\nGestiona els teus fons d'inversió de forma més àgil a través de la nostra Banca Digital.\nTributa solo en el momento del reembolso de tu fondo de inversión.\nAra, beneficiar-te d’una gestió del patrimoni adaptada al teu perfil és al teu abast. Descobreix el nostre servei de gestió discrecional de carteres**, que et permet accedir a una gestió activa i flexible de les teves inversions.\nFONS D'INVERSIÓ: TOT EL QUE NECESSITES SABER\nCom fer una subscripció d'un fons?\nCom fer un traspàs d'un fons?\nUn fons d’inversió és un producte que engloba les aportacions de diversos participants, el patrimoni dels quals el gestiona una societat gestora. El fons pot invertir en un univers extens:\n- Actius financers (divises, accions, bons, etc.)\n- Actius no financers (béns immobles, matèries primeres, etc.)\nSuscribir un fondo de inversión a través de Banca Digital es muy fácil. Tan sólo precisas Subscriure un fons d’inversió a través de la Banca Digital és molt fàcil. Només cal tenir prèviament un compte de fons, en què quedaran visualitzades totes les teves operacions de subscripció i reembossament.\nPots traspassar fons d’inversió sencers o bé només un nombre concret de participacions, les quals mantindran la data i el valor de compra. El capital que es traspassa no contindrà incidències fiscals, de manera que només tributarà en el moment de la venda efectiva.\nFes ja un traspàs de fons d’inversió.\nObtén més informació sobre com pots traspassar un fons d’inversió.\nEn fons d’inversió, el traspàs de participacions recull fiscalment el tractament de guany o pèrdua patrimonial, amb l’import que resulta de:\nVariació patrimonial = (valor de venda) - (valor d’adquisició)\nCatàleg de fons d’inversió\nVes al catàleg de fons d’inversió\nAhora invertir le sienta bien al medioambiente\nDescobreix el nostre fons d’inversió socialment responsable\nProcés de contractació d'un fons d'inversió\nTant si ets un particular com si ets una empresa, podràs fer la subscripció d’un fons d’inversió fàcilment, siguis on siguis.\nQuè necessites prèviament per contractar el teu fons d’inversió amb nosaltres?\ntenir un compte de fons\nser usuari de la banca electrònica\nSi ets client, però no tens cap usuari de la Banca Digital, pots donar-t’hi d’alta aquí.\nPassos per contractar un fons d’inversió amb Unicaja Banco\nÉs molt fàcil. Amb només dos passos podràs contractar el teu fons:\nSubscriu el teu fons d’inversió. Pots fer-ho des d’aquí o bé accedint des del botó que trobaràs a la part superior d’aquesta pàgina.\nSelecciona el fons d’inversió que més t’interessi, ja sigui des del catàleg de fons o bé utilitzant el cercador de fons.\n(**) Unicaja Banco ha delegat les decisions d’inversió de les carteres a Unicorp Patrimonio S.V., societat pertanyent al Grupo Unicaja, inscrita en el Registre Administratiu de Societats Gestores de Carteres de la Comissió Nacional de Mercat de Valors amb data 18 de juny de 1999 i amb el número 132.


XELU.NET - TEATRE - El Llop - Xevi Vilardell Bascompte\nllistat d'obres (14)\n:: Boscos Endins (1 )\n:: El llibertí (4 )\n:: El Llop (0 )\n:: El Profe (4 )\n:: Els nois d'història (0 )\n:: Foc, cendra i fum (1 )\n:: Gullivert al país de Lil� (1 )\n:: Intimitat, de Hanif Kureis (0 )\n:: La Plaça del Diamant (4 )\n:: Nits de Serrallonga (5 )\n:: Pedra de Tartera (1 )\n:: Rock'n Roll (0 )\n:: Rubianes Solamente (2 )\n:: Spamalot (3 )\ntop 10 visites teatre\n:: Foc, cendra i fum (75038 )\n:: Els nois d'història (75037 )\n:: Gullivert al país de Lil� (75030 )\n:: Nits de Serrallonga (75027 )\n:: El llibertí (75019 )\n:: Rubianes Solamente (75019 )\n:: Boscos Endins (75018 )\n:: El Llop (75018 )\n:: Spamalot (75018 )\n:: El Profe (75016 )\nxelu.net >> àgora 2.0 >> teatre (14 obres disponibles) >> El Llop\nCada cop són diferents... El pròxim cop igual ets tu...\nAquesta obra ha rebut 75018 visites\n"El Llop" és una adaptació teatrelitzada d'un conegut joc de rol, on a un nombre de jugadors se'ls hi atorga a l'atzar el rol de llop o poble; durant la nit els jugadors que actuen de llop es desperten abans que la resta, i amb consens escullen un dels altres jugadors i l'eliminen del joc. A l'alba tots els jugadors es desperten (llops i pobles) i veient quin dels jugadors ha estat eliminat, miren de descobrir qui dels participants és un dels llops. Mitjançant els arguments, les cares o les reaccions de tots, entren en un torn de discussió, que acaba amb una votació, entre tots els jugadors, i el que obté més vots és eliminat del joc. El joc acaba quan tots els llops són eliminats o bé quan el nombre de llops és igual al nombre de pobles al final d'un torn. En l'adaptació de "La Guarderia Teatre" s'hi inclou un nou al·licient; la votació per descobrir quin dels jugadors és un llop, és efectuada pel públic de la sala. Un públic organitzat en taules de 6 o 7 persones, on cada taula disposa d'un sol vot. En aquesta votació té molta importància el consens entre taules diferents i això fa que la participació del públic en el torn de discussió sigui molt necessària i alhora emocionant.\nL'espectacle dóna com a resultat una discussió airada entre jugadors i públic que fa de "El Llop" un experiment d'improvisació, mentida, intriga i suspens digne dels millors "thrillers".En l'edició de divendres 22 de juliol de "El Llop" el poble va perdre la seva oportunitat d'acabar amb els llops. En canvi, el públic de diumenge 24 de juliol, va ser més astut i va acabar amb aquests, guanyant-se la recompensa de cava i pastes per tothom.\nFins aquí és la sinopsis de l'espectacle que podem trobar en el díptic de propaganda de la companyia. Segur que molts de vosaltres, llegint aquestes línies, heu recordat que ja hi heu jugat en aquest joc, segurament amb els amics o a l'esplai de petits. La veritat és que el joc dóna per molt i hi ha multitud de variants segons qui te l'expliqui. La variant que implementen la gent de La Guarderia Teatre permet crear una interacció amb el públic molt interessant i que li dóna una altra dimensió. En aquest cas, no només juguen els actors que tenen repartides unes targetes de LLOP o POBLE a l'atzar, també pot jugar el públic que veu l'espectacle i que passa a formar part activa de la resolució del mateix.\nCrec que l'espectacle, com a muntatge i proposta teatral, ja està molt afinat, provat i testat i funciona molt bé. Trobo preocupant, des del punt de vista del públic, que costa de que el poble guanyi una partida i més si els llops resultants de l'atzar han jugat amb anterioritat i es coneixen entre ells. Jo haig de confessar que no he assistit mai a cap partida on guanyés el poble: sempre ens han guanyat els llops i per pallissa! Crec que en l'aspecte normatiu caldria introduir alguna variant que donés més joc al poble i al públic participant, ja que si els llops són intel·ligents, costa trobar arguments de pes per poder acusar-los amb fonament.\nJo he gaudit molt veient varis cops l'espectacle i també fent de personatge a dalt l'escenari. És un muntatge absolutament recomanable per a totes les edats i de segur que us farà passar una bona estona!\nNo hi ha cap vídeo entrat d'aquesta obra.\n>> Web de La Guarderia Teatre\n>> Més detalls de l'espectacle, així com pròximes representacions\n>> Fotos de diferents espectacles de La Guarderia Teatre, així com fotos de El Llop\nGullivert al país de Lil·liput\nEls nois d'història\nNits de Serrallonga\nFoc, cendra i fum\n(c) 2007-2021 | : 24/07/2021 | Facebook | Twitter


OLOT 'Ciutat dels Detalls' - 14/03/2019 - 15:21\nOrganitzen un doble concert dels Pets a Olot en una iniciativa que recollirà fons per al programa #Invulnerables destinat a la lluita contra la pobresa\nMasoliver i Beveland organitza un concert solidari que durant dos dies portarà els Pets a Olot. El 17 i 18 de maig, el grup de Constantí presentarà al Teatre Principal d´Olot el seu darrer treball discogràfic SOM. Les entrades per al concert, que compta amb la col·laboració de l'Ajuntament, es posen a la venda a través dels canals de venda habituals d'Olot Cultura (olotcultura.koobin.com) i presencialment a les oficines de Can Trincheria i a la taquilla del Teatre Principal.\nDesprés de cinc anys del seu darrer disc d'estudi, Els Pets, tornen als escenaris amb tota la força de la ma d'un nou treball discogràfic: "SOM". Amb una escenografia i posta en escena acurada, presenten el seu nou disc en una gira que, a dia d'avui, ha exhaurit entrades en tots els llocs on han tocat.\nLa seva dilatada trajectòria ha estat el preludi del seu trànsit cap a un pop cada vegada més refinat i menys festiu i, en aquesta nova gira, presentaran un directe que reflecteix un treball acurat, lluminós, juganer, eclèctic i artesanal, un directe exclusiu, amb un nombre més reduït d'actuacions al que ens tenen acostumats el grup. L'afany de proposar un directe nou, amb una connexió amb el públic més estreta, fa que, veure Els Pets, sigui un esdeveniment molt especial.\nEls diners que es recullin es destinaran al programa #Invulnerables destinat a la lluita contra la pobresa. Aquesta iniciativa treballa perquè tots els infants i les seves famílies tinguin les mateixes oportunitats, independentment del seu origen. L'objectiu és trencar el cercle de la pobresa que es transmet de generació en generació a través d'una eina fonamental: l'educació. Invulnerables va dirigit a nens i famílies que viuen en un context de màxima vulnerabilitat. Aquesta intervenció donarà resposta a les necessitats bàsiques no cobertes, oferint acompanyament i recolzament integral a la família, i orientació als pares i mares.\nSandra Masoliver, CEO de Masoliver, i Joel Masoliver, CEO de Beveland, han presentat aquesta iniciativa solidària en una roda de premsa que ha tingut lloc aquest matí a l'Ajuntament d'Olot. L'acte també ha comptat amb l'assistència del regidor de Cultura d'Olot, Pep Berga, el regidor de Promoció Econòmica, Estanis Vayreda, i Sor Lucía Caram, impulsora del programa #Invulnerables.\nDins el marc de la responsabilitat social corporativa, l´objectiu de Masoliver i Beveland amb aquests concerts és donar suport a la cultura catalana i al programa solidari #Invulnerables de Sor Lucía Caram i l´Obra Social 'la Caixa'. Concretament, Masoliver i Beveland destinaran els beneficis dels concerts a realitzar projectes solidaris a les comarques gironines.\n2019 un any d'aniversaris per a Masoliver i Beveland\nMasoliver es va fundar l'any 1979. Dins de Masoliver Grup, la companyia comercialitza i distribueix productes d'alimentació i begudes d'alta qualitat. Les més de 60 marques del seu portafoli es distribueixen a Espanya, Portugal i Cuba a través del canal d'alimentació, on és present a la majoria de grans cadenes, a més de Cash&Carry i el canal Horeca (hotels, restaurants i càterings).\nMasoliver és una de les principals empreses del sector de la distribució de productes d'alimentació i begudes a Espanya. Al llarg d'aquests 40 anys, Masoliver s'ha consolidat com una moderna i dinàmica companyia preparada per afrontar els reptes de futur i garantint el millor servei i atenció al client.\nL'empresa de licors Beveland, amb 25 anys elaborant licors i destil·lats, va néixer amb la voluntat de ser una empresa de futur, amb gran projecció internacional. L´important ritme de creixement de Beveland al llarg dels últims anys ha facilitat la seva adaptació a les noves tecnologies amb un compromís en la millora constant en la qualitat del producte i el seu disseny, sense oblidar l'atenció al client, buscant d'aquesta forma la màxima satisfacció del consumidor.


RECERCA INFRUCTUOSA AMB RECOMPENSA INESPERADA\nXavier Cabré Puig\n“La Veu de la Colla Vella” num. 133, abril de 2021.\nAlguns cops el treball d’ubicació de les antigues fotografies castelleres resulta lent i feixuc però la recompensa final en forma d’identificació de l’emplaçament mereix tots els esforços esmerçats. En d’altres ocasions, per sort les menys, el treball resulta infructuós i la fotografia corre el risc de quedar sense ubicar i perdre així gran part del seu valor documental.\nPrec isament aquesta possibilitat és la que ens porta a publicar la fotografia del tres de cinc que es reprodueix en el present article. Un castell amb poques pretensions i que de ben segur va ser fet davant d’una casa benestant amb l’únic propòsit de poder passar el plateret i obtenir així uns quant duros a repartir entre els castellers. Però la fotografia ens fa anar de corcoll. Hi hem estat donant voltes, l’hem mirat del dret i del revés, ens hem repassat molts dels documents gràfics de l’època corresponents a les places castelleres més significatives i fins a dia d’avui hem estat incapaços d’ubicar-la.\nPel seu origen tenim indicis suficients com per creure que pot estar feta entorn del 1910 i no descartem en absolut que correspongui a Valls. Però no en tenim cap certesa… Per això us demanem la vostra col·laboració. Qualsevol referència que ens pugueu aportar, per poc significativa que us pugui semblar, serà molt ben rebuda. No perdem l’esperança!\nTot i que la recerca feta no ens ha permès ubicar la fotografia si que ens ha aportat una satisfacció. A segons, al pilar de l’enxaneta, s’observa un casteller amb un perfil plenament compatible amb el de l’Isidre Tondo Ballart, l’Isidre de Rabassó. Per edat (si la fotografia fos feta com intuïm entorn del 1910 el Rabassó estaria a les portes dels setanta anys), per fisonomia i per silueta ens fa pensar que efectivament es tracta del Rabassó, llavors encara cap de colla.\nI un darrer indici i no menys important. No és gens difícil d’imaginar que el cap de colla conscient que el castell seria immortalitzat volgués sortir a la fotografia pujant, a més, al pilar de l’enxaneta, el de major compromís i que per casualitat, o no, era el que millor perspectiva tindria en la fotografia. D’això se’n diu geni casteller.\nAixí doncs molt probablement aquesta fotografia és el tercer document gràfic en el que es pot identificar a l’Isidre de Rabassó en plena activitat castellera. Els altres dos corresponen a un cinc de sis net a l’Arboç entorn del 1898(1) i a un quatre de vuit a la Pobla de Montornès el 1901(2)\nCom dèiem sempre hi ha una recompensa…\n1 “Castells a l’Arboç. Recull fotogràfic 1887-1935”. Pere Ferrando i Romeu.\n2 “Biografia d’Isidre Tondo Ballart, Isidre de Rabassó”.


L'empresària Rosa Bertran fitxa pel PP - Badaweb Notícies\nL'empresària Rosa Bertran fitxa pel PP\nPublicada: 01.04.2011Secció: Política\nL'empresària badalonina i Presidenta del Rotary Club, Rosa Bertran, ocuparà un dels set primers llocs de la llista electoral del Partit Popular. Bertran formarà part de la candidatura popular com a independent, de la mateixa manera que l'actual regidor Miguel Jurado. Segons ha afirmat el president del PP a Badalona, Xavier Garcia Albiol, Rosa Bertran s'encarregaria de l'àrea de Promoció Econòmica i Comerç si governen després del 22 de maig. Albiol considera que Bertran seria la persona adequada per encapçalar l'àmbit econòmic. El líder popular ha destacat la seva tasca com a comerciant del barri del Centre i la seva vinculació amb el teixit associatiu de la ciutat.\nTot i que el Partit Popular no ha confirmat el lloc exacte que Rosa Bertran ocuparà a la llista, formarà part de les set primeres posicions, fet que, segons les previsions, li garanteix l'entrada al consistori.


Aquest Avís legal (en endavant, “l’Avís legal”), junt amb la Política de privacitat i cookies, regeix l’accés i la utilització del lloc web accessible mitjançant el nom del domini www.cedec.es (en endavant, “el Lloc Web”).\nEl simple accés al Lloc Web atribueix a qui ho realitza la condició d’Usuari del Lloc Web (en endavant, “l’Usuari”) i implica l’acceptació íntegra d’aquest Avís legal. En cas de no estar d’acord amb aquest Avís legal, l’Usuari ha d’abandonar immediatament el Lloc Web sense utilitzar-lo.\nPer mitjà de l’acceptació d’aquest Avís legal, l’Usuari manifesta :\nQue ha llegit, entén i comprèn el que està exposat aquí.\nEn compliment del que estableix l’article 10 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, s’ofereix a continuació la informació general del Lloc Web:\nTitular: CENTRO EUROPEO DE EVOLUCIÓN ECONÓMICA, S.A. (en endavant referit pel seu nom comercial, “CEDEC”).\nDomicili social: Ronda Universitat, número 22 B, 3a planta, 08007 – Barcelona.\nTelèfon: 93 318 15 15\nDades registrals: Registre Mercantil de Barcelona, Tom 1908, Foli 221, Full 18155, Secció 2a, Inscripció 1a. CIF: A-08264350\nL’Usuari s’obliga a utilitzar el Lloc Web i tot el seu contingut i serveis conforme al que estableix la llei, la moral, l’ordre públic i aquest Avís legal. Així mateix, s’obliga a fer un ús adequat del serveis i/o continguts del Lloc Web i a no utilitzar-los per a realitzar activitats il·lícites o constitutives de delicte, que atemptin contra els drets de tercers o que infringeixin qualsevol norma de l’ordenament jurídic aplicable.\nL’Usuari s’obliga a no transmetre, introduir, difondre i posar a disposició de tercers, qualsevol tipus de material i informació (dades, continguts, missatges, dibuixos, arxius de so i imatge, fotografies, software, etc.) que siguin contraris a la llei, la moral, l’ordre públic i a aquest Avís legal. A títol enunciatiu, i en cap cas limitatiu o excloent, l’Usuari es compromet a:\nII.- No introduir o difondre a la xarxa programes de dades (virus i software nociu) susceptibles de provocar danys en els sistemes informàtics del proveïdor d’accés, els seus proveïdors o tercers Usuaris de la xarxa Internet.\nVI.- No introduir o difondre qualsevol informació i continguts falsos, ambigus o inexactes de forma que indueixi a error als receptors de la informació.\nIX.- No difondre, transmetre o posar a disposició de tercers qualsevol tipus d’informació, element o contingut que suposi una violació del secret de les comunicacions i la legislació de dades de caràcter personal.\nL’Usuari s’obliga a mantenir indemne a CEDEC davant de qualsevol possible reclamació, multa, pena o sanció que pugui venir obligada a suportar com a conseqüència de l’incompliment per part de l’Usuari de qualsevol de les normes d’utilització abans indicades, reservant-se, a més, CEDEC el dret a sol·licitar la indemnització per danys i perjudicis que correspongui.\nL’accés de l’Usuari al Lloc Web no implica per a CEDEC la obligació de controlar l’absència de virus, cucs o qualsevol altre element informàtic nociu. Correspon a l’Usuari, en tot cas, la disponibilitat d’eines adequades per a la detecció i desinfecció de programes informàtics nocius.\nCEDEC no es responsabilitza dels danys produïts en el software i equips informàtics de l’Usuari o de tercers durant la utilització dels serveis oferts en el Lloc Web.\nCEDEC no es responsabilitza dels danys o perjudicis de qualsevol tipus produïts en l’Usuari que portin causa d’errades o desconnexions a les xarxes de telecomunicacions que produeixin la suspensió, cancel·lació o interrupció del servei del Lloc Web durant la prestació del mateix o amb caràcter previ.\nEl servei d’accés al Lloc Web pot incloure dispositius tècnics d’enllaç, directoris i fins i tot instruments de cerca que permetin a l’Usuari accedir a altres pàgines i portals d’Internet (en endavant, “Llocs Enllaçats”). En aquests casos, CEDEC només serà responsable dels continguts i serveis subministrats en els Llocs Enllaçats en la mesura que tingui coneixement efectiu de la il·licitud i no hagi desactivat l’enllaç amb la deguda diligència. En el supòsit que l’Usuari consideri que existeix un Lloc Enllaçat amb continguts il·lícits o inadequats podrà comunicar-ho a CEDEC. sense que en cap cas aquesta comunicació suposi per a CEDEC la obligació de retirar l’enllaç corresponent.\nEn cap cas, l’existència de Llocs Enllaçats ha de pressuposar la formalització d’acords entre CEDEC i els responsables o titulars dels mateixos, n i la recomanació, promoció o identificació de CEDEC amb les manifestacions, continguts o serveis proveïts per aquests Llocs Enllaçats.\nCEDEC no coneix els continguts i serveis del Llocs Enllaçats i, per tant, no es fa responsable dels danys que puguin produir la il·licitud, qualitat, desactualització, indisponiblitat, error i inutilitat dels continguts i/o serveis dels Llocs Enllaçats, així com tampoc per qualsevol altre dany que no sigui directament imputable a CEDEC.\nCEDEC autoritza que es puguin establir vincles cap al Lloc Web des de qualsevol pàgina, excloent aquelles que difonguin informacions de caràcter polèmic, pornogràfic, xenòfob o que puguin ferir la sensibilitat de qualsevol persona.\nEl vincle ha de conduir a la pàgina inicial del Lloc Web (home page) i ha d’aparèixer en una nova finestra.\nLes pàgines no han d’integrar-se en cap cas dins de les pàgines del Lloc Web (Frame o iframe) a menys que comptin amb la prèvia autorització específica de CEDEC. La tècnica del link profund (Deep link) està totalment prohibida.\nEn tots els casos, CEDEC es reserva el dret de demanar la supressió d’un vincle si considera que la pàgina d’origen no respecta les regles definides.\nTots els continguts del Lloc Web, entenent per aquests, a títol merament enunciatiu, els textos, fotografies, gràfics, imatges, icones, tecnologia, software, links i altres continguts audiovisuals o sonors, així com el seu disseny gràfic i codis font, són propietat intel·lectual de CEDEC o de tercers, sense que es puguin entendre com cedits a l’Usuari cap dels drets d’explotació reconeguts per la normativa vigent en matèria de propietat intel·lectual sobre ells.\nL’Usuari manifesta ser l’únic autor de totes les fotografies, imatges, textos i/o comentaris (en endavant, “els Continguts”) que publiqui en el Lloc Web o enviï a través d’ell, garantint que el seu ús en el Lloc Web no infringeix els drets de cap tercer. Sobre aquests Continguts, l’Usuari cedeix gratuïtament a CEDEC els drets de comunicació pública, reproducció, distribució i transformació, en totes les modalitats d’explotació existents fins la data d’acceptació d’aquest Avís legal. Aquesta cessió s’efectua per l’àmbit territorial universal i per al temps corresponent a tota la vida de l’Usuari i setanta anys després de la seva mort o declaració de defunció.\nLes marques, noms comercials o signes distintius publicats en el Lloc Web són titularitat de CEDEC o de tercers, sense que es pugui entendre atribuït a l’Usuari cap dret sobre ells.\nSi qualsevol clàusula inclosa en aquest Avís legal fos declarada totalment o parcialment nul·la o ineficaç, aquesta nul·litat o ineficàcia només afectarà a aquesta disposició o a la part d’aquesta que resulti nul·la o ineficaç, subsistint l’Avís legal en tota la resta i considerant-se tal disposició totalment o parcialment per no inclosa.\nAquest Avís legal es regirà i interpretarà conforme a la legislació espanyola. En cas de litigi entre CEDEC i l’Usuari, seran competents els jutjats i tribunals de la ciutat de Barcelona, llevat que la legislació aplicable estableixi altra cosa.


La sortida d'Andorra es col·lapsa entre la duana del riu Runer i Santa Coloma - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa sortida d'Andorra es col·lapsa entre la duana del riu Runer i Santa Coloma\nLes retencions han començat al migdia i han augmentat amb el tancament de pistes\n02/02/2020 (18:15 CET)\nEl trànsit de sortida del país per la frontera hispanoandorrana genera retencions fins al vial del Pobladó, a Santa Coloma i també per la baixada de pistes a l'entrada nord de la parròquia d'Encamp i en direcció Escaldes-Engordany i Andorra la Vella. Els problemes han començat al migdia d'aquest diumenge.\nLes retencions han superat en alguns moments de la jornada els sis quilòmetres. També hi ha hagut trànsit molt dens per sortir d'Andorra per la frontera del Pas de la Casa. A partir de les cinc de la tarda amb el tancament de les pistes, la situació s'ha complicat encara més i els vehicles han tardat molta estona en cobrir el trajecte entre Sant Julià de Lòria i la duana.\nTambé s'han trobat amb retencions els conductors que han hagut de travessar Organyà, Oliana i Ponts i els que han optat per anar pel túnel del Cadí ja que la cua era compacta en el tram entre Guardiola de Berguedà i Berga.


26-N, la celebració del dia que els gitanos van arribar a Catalunya| betevé\nEl 26 de novembre del 1415 Alfons V va signar a Perpinyà un salconduit en català a Tomàs de Saba que anava de pelegrinatge cap a Santiago de Compostel·la\nAitana Molina | Dimarts, 26 de Nov del 2019, a les 15.11\nEl 26 de novembre s’ha declarat com el Dia de l’Arribada del Poble Gitano a Catalunya. És el primer any que es commemora i, amb aquest gest, el govern català fa un reconeixement a les aportacions a la cultura i a la història del país per part del poble gitano, present a Catalunya des de fa més de 600 anys.\n604 anys de l’arribada del poble gitano\nS’ha escollit aquesta data, ja que el primer document que testimonia l’arribada del poble gitano a territori català data del 26 de novembre del 1415. Alfons V va signar a Perpinyà un salconduit en català a Tomàs de Saba que anava de pelegrinatge cap a Santiago de Compostel·la. Tot i que no hi ha gaire informació sobre la figura de Tomàs de Saba, aquest text representa una de les primeres proves documentals sobre la presència de persones gitanes a Europa occidental. Des de la seva arribada, fa més de 600 anys, el poble gitano ha tingut una història marcada per la persecució, l’esclavitud, el genocidi, el racisme i la desigualtat social.\nCommemoració a la Vila de Gràcia\nL’Associació de Joves Gitanos de Gràcia sempre ha estat molt activa en el reconeixement de la seva història i, per això, han organitzat dissabte un dinar popular a la plaça del Poble Romaní per celebrar-ho. “Com el dia 8 d’abril, Dia Internacional del Poble Gitano, el dia 26 de novembre se celebra que el primer gitano va arribar a Catalunya fa 600 anys. És vincular-ho a Catalunya, gitanos catalans nascuts aquí, som catalans, parlem català, vivim a Catalunya, ens sentim catalans i som catalans de descendència gitana, som gitanos catalans”, explica el president de l’entitat gracienca, Ricard Valentí.\nAmb la commemoració del Dia de l’Arribada del Poble Gitano a Catalunya es dona compliment a un dels objectius principals del IV Pla Integral del poble gitano que té com a finalitat promoure la cultura gitana i valorar les aportacions d’aquest poble a Catalunya.\n— comunitat gitana — patrimoni cultural


El ciberassetjament no es combat amb restriccions | Valencia Extra\n01/04/2019 - Tecnonews (AMIC)\nUn recent estudi dut a terme pel Centre d’Estudis Estadístics sobre Educació dels Estats Units revela una dada sorprenent que s’expressa de la següent manera: els col·legis en els quals està prohibit el telèfon mòbil tenen majors taxes de ciberassetjament escolar.\nLa recerca considera que el 65,8% dels col·legis públics del país tenen mesures que restringeixen l’ús del dispositiu i que en aquests es van produir un 16,4% d’actes de ciberassetjament enfront del 9,7% dels casos en els col·legis amb una política més laxa en aquest aspecte.\nAixí mateix l’estudi ha analitzat el creixement del ciberassetjament en l’última dècada i ha detectat que les queixes per aquest tipus de conductes rebudes pels directors de centres escolars han augmentat intensament. D’aquesta manera, del 7,9% de queixes que es registraven en 2010 diàriament o setmanalment s’ha passat al 12% en 2016. Del 9,4% mensual s’ha passat al 14,9%. Així, les queixes ocasionals rebudes pels directors han passat del 45% al 54%.\nEn definitiva, aquestes dades llancen dues idees que haurien de fer-nos reflexionar. La primera ens parla de l’augment que existeix en aquest tipus d’activitats i que en els casos més extrems pot arribar fins a la mort del nen. En segon lloc, l’anàlisi comparativa entre escoles restrictives i unes altres que no ho són, posa l’accent en el fet que encara no sabem com combatre o erradicar el ciberassetjament.


Detenen per segona vegada a Tarragona un home per conduir begut\nEl detingut, que anava amb la seva parella i el seu fill menor d'edat, va provocar un accident a l'AP-7 direcció València\nImatge dels Mossos d'Esquadra | delCamp.cat\nEls Mossos d’Esquadra de l’Àrea Regional de Trànsit de la Regió Policial Camp de Tarragona van detenir el dissabte, 10 de març, un home de 27 anys, de nacionalitat espanyola i amb domicili a Reus, com a presumpte autor d’un delicte contra la seguretat viària per conduir sota els efectes de l’alcohol, i perquè tenia ja una ordre de detenció judicial per conduir begut.\nEls agents van desplaçar-se al quilòmetre 244,5 de l'AP-7 sentit València per assistir un accident. En arribar al lloc, van comprovar que el vehicle del detingut havia envaït el carril de l’esquerra mentre un vehicle circulava paral·lel amb ell, arribant a fregar-lo sense causar cap ferit.\nEl conductor del vehicle causant de l’accident, que circulava amb la seva parella i el seu fill menor d’edat, presentava signes evidents de trobar-se sota els efectes de begudes alcohòlique, segons els Mossos d'Esquadra. En fer la prova, va donar una taxa d’alcohol de 0,84 mg/l.\nA l’infractor també li constava una ordre de detenció judicial per un anterior delicte de conducció sota la influència de begudes alcohòliques. El detingut va comparèixer ahir davant del Jutjat d’Instrucció en funcions de guàrdia de Tarragona que instruirà el cas.\n#Mossos d'Esquadra #tarragona #begut # trànsit\nUn jove de 15 anys resulta ferit greu en ser atropellat a Salou\nLes imatges de les concentracions a Tarragona a favor i en contra del rei Felip VI\nTres ferits en l'accident d'un bus i un cotxe a la plaça de la Imperial Tàrraco


Berga inverteix 60.000 euros en un pla de xoc de dinamització comercial - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nBerga inverteix 60.000 euros en un pla de xoc de dinamització comercial\nd.c.c. 09.10.2020 | 22:59\nSignatura del conveni, ahir D.C.C.\nSignatura del conveni, ahir\nL'Ajuntament de Berga i la Unió de Botiguers i Comerciants Berga Comercial invertiran, conjuntament, 60.000 euros (40.000 el consistori i 20.000 l'entitat comercial) en un pla de xoc de dinamització comercial. L'objectiu d'aquesta acció és promoure el comerç local, «fer que la gent entri a les botigues del petit comerç de Berga», segons Roser Rifà, la regidora de Promoció Econòmica.\nEl pla es va presentar, ahir, al consistori berguedà amb la presència de l'alcaldessa, Montse Venturós, i Xavi Orcajo, president de la Unió de Botiguers i Comerciants (Ubic).\nAquest pla «és d'una magnitud inèdita» pel volum de la inversió, va dir la regidora Rifà, i el president de l'entitat comercial Xavier Orcajo va expressar el seu desig «de ser capaços d'esprémer al màxim» aquests diners i de treure'n el màxim profit «per multiplicar per molt la inversió que es farà». Arran de la crisi social i econòmica creada per la covid-19, «sabem que el poder adquisitiu de la gent baixarà». Per això, aquesta campanya vol aconseguir que «la gent no marxi fora, volem que compri a casa».\nAmb aquests diners es duran a terme diferents campanyes adreçades a sectors concrets dins del comerç com la moda, la restauració i els serveis d'equipament de la llar i de la persona que són els que es considera que han patit més la crisi. Aquestes accions –que no s'han concretat perquè poden estar condicionades per la covid-19– es faran des d'aquest octubre fins al 31 de desembre d'enguany d'acord amb el conveni que s'ha signat al consistori berguedà. Les campanyes faran referència a la modernització i digitalització del comerç.\nBarcelona acollirà una instal·lació d'assaig i validació de renovables.\nEl cop de timó a la Fàbrica Nova arriba després de 15 anys amb l'operació aturada.


Mans treballadores, Fira amb història\nMónica Parés, portaveu adjunt del grup municipal\nSense una pagesia amb el seu tarannà i amor per la terra de Gavà no hagués estat possible arribar als 64 anys d'història de la Fira d'Espàrrecs. El treball de moltes generacions ha fet possible que l'any 2017 siguem reconeguts arreu per un producte singular de les nostres sorres.\nEn els darrers temps, la tradicional Fira s'ha hagut d'adaptar i modernitzar. Sobretot, ha calgut el sacrifici de tots en època de crisi econòmica i d'aquesta transformació n’hem d'estar tots orgullosos.\nPerquè el nou context ha fet que ens centréssin en l'essència de la Fira, la importància de l'agricultura per a la ciutat i, per tant, la necessitat de crear sinergies amb el sector, fent de la col·laboració públicaprivada el fonament de l'èxit. Però també hem aconseguit que altres sectors de la ciutat vegin en aquesta Fira una font potencial de promoció.\nEls gavanecs i gavanenques hem de sentir-nos orgullosos i orgulloses dels nostres avantpassats, del llegat que ens van deixar i fer de la nostra Fira d'Espàrrecs un referent de futur més enllà de Gavà. Perquè la feina ben feta no entén de fronteres.\nÉs per això que us convidem a visitar la 64a Fira d'Espàrrecs de Gavà i a fer-ho acompanyats de les vostres famílies i amics perquè tots som necessaris per mantenir les tradicions, per millorar-les i per enriquir-les.


Cinc anys ininterromputs de raqueta solidària | Canal Reus TV\nCinc anys ininterromputs de raqueta solidària\n11:15 - 6 maig 2019\nPer cinquè any consecutiu, el Club Tennis Taula Ganxets de Reus ha organitzat el Sopar Solidari de l'entitat amb l'objectiu de recaptar fons per facilitar la pràctica del tennis taula a nens i nenes amb dificultats.\nJa és una tradició que la família del Club Tennis Taula Ganxets de Reus se citi un cop l'any a l'Hotel NH de Reus. En format de vetllada, amb música en directe, sortejos i entrega de reconeixements, l'entitat celebra el final de la temporada i també recapta fons per facilitar la pràctica del tenis taula a nens i nenes amb dificultats econòmiques o algun tipus de discapacitat.\nEnguany la gala s'ha enfocat especialment amb l'ascens de l'equip de Vermuts Miró a la Superliga Femenina, la màxima estatal, i s'ha aprofitat també per presentar els nous fitxatges de cara a l'any vinent. La principal novetat de l'any esportiu 2019-2020 serà la creació d'un conjunt masculí que militarà a Segona Nacional.\nCanal Reus ha estat reconeguda per ser una de les empreses que ha donat suport al projecte ganxet aquesta temporada. Amb el Pare Manel com ha convidat especial, la directiva ha volgut recordar que encara queden diverses competicions on el club en serà l'amfitrió abans de finalitzar la temporada, com són el II Torneig Popular Ciutat de Reus i el II Campionat Unificat de Catalunya que se celebrarà a la seu reusenca el dia 19 de maig.


Mahjong zodíac xinès - Jocs gratis, jocs en línia gratuïts\n» Jocs d'acció » Jocs de mahjong » Mahjong zodíac xinès\nAquari zodíac vestir\nCanvi d'imatge del zodíac : bessons\nInformació del joc : Mahjong zodíac xinès\nDescripció : Desafiament dels dotze signes del zodíac xinès de fàcil a difícil en aquest revisited xangai joc de solitari mahjong. desafiar el drac, el conill, la serp i molts altres. cada disseny té els seus punts forts i les seves debilitats! una galeta de la fortuna s'ofereix si guanya.\nJuga total : 1305\nGame Link : Mahjong zodíac xinès\nCopiar a un Bloc : Mahjong zodíac xinès\nCopiar a un Fòrum : Mahjong zodíac xinès


Més de 60 persones van donar sang a la darrera captació feta a la Llagosta | 08centvint.cat\nMés de 60 persones van donar sang a la darrera captació feta a la Llagosta\nXavi Herrero 12 setembre 2017 Sense comentarisVisites: 55 lectures\nUn total de 63 persones van donar sang a la darrera captació realitzada a la nostra localitat. El dia 6 de setembre, el Casal d’Avis va acollir una unitat mòbil del Banc de Sang, que va estar instal·lada durant tota la jornada.\nAl matí, s’hi van apropar a donar sang 20 persones i 43 ho van fer a la tarda. Al llarg de tot el dia, van ser vuit les persones que van estrenar-se com a donants.\nAquesta ha estat la tercera captació de l’any a la nostra localitat. Fins al moment, s’han aconseguit 177 donacions. En el que portem d’any destaquen les 37 persones que s’han animat a donar sang per primera vegada.


Els fills del ‘boom’ turístic\nEn l’alliberadora Mallorca turística dels seixanta hi hagué molts de fills de matrimonis mixtos amb estrangeres que desafiaren la conservadora mentalitat illenca\nPalmaA l’Espanya desenvolupista dels anys setanta triomfaven les pel·lícules d’Alfredo Landa passejant, amb la pitrera peluda al descobert, per les platges de Torremolinos (Màlaga). Anava darrere estrangeres, que, de manera general, es conegueren com a “sueques”. Era la viva imatge de l’“irresistible mascle ibèric” d’una dictadura que s’aferrava al turisme com si fos un salvavides. A Mallorca un d’ells va ser el pare de Carles Llull Olofsson, nascut el 1973. “Mon pare -assegura- era de Manacor i va ser un autèntic latin lover. Treballava a l’hoteleria i sempre anava amunt i avall amb la Vespa. El 1965 va conèixer ma mare a Palma. Ella era, precisament, sueca i havia arribat aquí per fer de guia turística. S’enamoraren de seguida i ell va decidir acompanyar-la a Estocolm per aprendre el seu idioma”.\nEn un principi, la decisió del pare de Llull no va caure gens bé a la família manacorina: “Eren nou germans i als meus padrins els xocà molt que partís de cop i volta. Li varen dir de tot. No entenien que se n’anàs amb una estrangera amb la quantitat de mallorquines que hi havia. Al final, però, va anar bé. A Suècia ma mare va quedar embarassada del meu germà gran. Després, tot d’una tornaren aquí per quedar-se. Va ser llavors quan vàrem néixer jo i la meva germana bessona”. El contrast cultural fou evident: “Ella deia que els mallorquins eren tancats. Al principi li va costar, però al final, a causa del seu bon humor, s’hi arribà a integrar bé”.\nLa mare de Llull aterrà a una Mallorca estantissa que, sota el jou de la dictadura, no tenia res a veure amb una Suècia que llavors ja era pionera en molts de drets socials. “Mon pare -continua- era un mascle alfa. En tornar a l’illa, va dir a ma mare que no feia falta que continuàs treballant. Curiosament, ella ho va acceptar sense problemes”. Aquest suec-mallorquí lamenta no haver après l’idioma matern: “A partir dels tres anys, en veure ella que no la seguíem bé en suec, a mi i als meus germans només ens parlà en castellà. No arribà a parlar català, tot i que l’entenia. Li feia vergonya. Només parlava en suec quan s’enfadava amb mon pare”. Llull reconeix que el fet de tenir dues identitats l’ha enriquit molt: “Jo em sent més mallorquí, però crec que, gràcies a la meva cama sueca, som més obert”.\nVuit llinatges mallorquins\nA qui, en un principi, li costà més assumir la seva doble identitat va ser a Sabina Pons Putz, autora de Madre alemana, padre mallorquín (Sloper, 2019) “Jo, de petita, -assegura- volia ser mallorquina de soca-rel amb vuit llinatges mallorquins. No m’agradava això de tenir un altre origen, amb costums i menjars diferents. Aleshores no veia la diversitat com una riquesa”. El padrí de Pons tenia hotels a la Platja de Palma i el seu pare volia aprendre alemany. “El 1956 -recorda la filla- se’n va anar a Colònia, on va conèixer ma mare, que feia feina en un petit comerç. Jo vaig néixer allà el 1967, però ben aviat mon pare, com a bon mallorquí que era, va dir a ma mare que volia tornar a la roqueta. Ella no s’hi oposà. L’illa li semblava el paradís. Tot d’una obrí un basar a l’Arenal”.\n“Ma mare -continua- es va trobar amb una Mallorca molt patriarcal i conservadora. Però ella feia feina amb turistes i no va tenir mai cap problema; a casa del meu pare sempre va ser molt ben acollida. El problema el vaig tenir jo. Els nins volen seguretat i no coses diferents. Vaig anar a un col·legi de Palma molt religiós. Tot i que ni els professors ni les meves amigues mai em feren sentir malament, a vegades notava que algunes mares es referien a mi com ‘la filla de l’alemanya’ en to despectiu”.\nAra Pons ja s’ha reconciliat amb la seva doble identitat: “Jo em sent mallorquina, però ja no renec de la meva part estrangera. Em reconec alemanya pel que fa al civisme. M’han de matar per baixar les escombraries al contenidor el dia que no toca”. Aquesta palmesana-alemanya té clara la petjada del boom turístic en la societat illenca: “Per a Mallorca, culturalment l’obertura al turisme va ser una benedicció, encara que paisatgísticament i ecològicament va ser nefasta. No sé què hauria estat de l’illa sense la presència d’estrangeres com ma mare. Això encara ho veus quan visites algun poble molt tancat de l’Espanya profunda, on no va arribar el turisme”.\n“Guiri’ havia de ser”\nL’antropòleg Marc Morell Tipper també valora molt positivament la diversitat que forma part del seu ADN. “Gràcies -assegura- al meu mestissatge sempre m’he interessat per allò diferent, per altres idiomes i països”. La seva mare és de Manchester. El 1968, amb setze anys, va venir a Mallorca de vacances amb tota la família, de classe obrera. Havien vist per la tele un anunci d’uns viatges molt econòmics a l’illa. Aquí conegué un inquer nou anys més gran que feia de guia turístic.\nEn acabar les vacances, aquell amor d’estiu continuà per carta. “Mon pare -recorda Morell- va demanar al touroperador per a qui feia feina poder anar sis mesos a Anglaterra. L’objectiu era veure ma mare. Allò va anar a més i ella, en acabar l’educació secundària, es va animar a venir a Mallorca a treballar en el sector turístic. En un primer moment se n’anà a viure amb unes amigues britàniques i el 1971 ja es casà. Jo vaig néixer al cap de dos anys”.\nAquest mallorquí-britànic afirma que aquella relació no provocà tensions familiars: “Ningú no s’hi oposà perquè s’havia formalitzat a poc a poc. En un primer moment, però, els meus padrins materns passaven pena que la seva filla se n’anàs a un país on hi havia una dictadura i on encara hi havia molts de tabús. Tanmateix, podia més la sensació d’aparent llibertat d’aquells anys de boom turístic”.\nLa mare de Morell acabà aprenent el català. “Així i tot -adverteix-, a vegades s’ha sentit discriminada. Un dia, en veure’s involucrada en una topada entre cotxes, tot d’una li atzibaren ‘guiri’ havia de ser’. I allò li va saber molt de greu. En parlar un català amb accent anglès també ha tingut problemes amb castellanoparlants. Després de cinquanta anys aquí, ma mare se sent mallorquina, però sempre du l’espina clavada que és de pertot i d’enlloc alhora”.\nAvui Marc Morell es reconeix britànic sobretot en un tema fonamental: “Tenc un sentiment de classe obrera molt fort que a Anglaterra s’ha perdut els darrers trenta anys. Això es veu en un determinat perfil de turista anglès que ara ens visita i que forma part del lumpen, gent sense feina. Els meus padrins materns, en canvi, eren de classe treballadora autèntica. Ell feia de tipògraf. Varen gaudir de grans conquestes socials com va ser tenir vacances i poder viatjar. En arribar a Mallorca, varen agafar un bus per conèixer bé l’illa”.\nNo sempre els matrimonis mixtos acabaven bé. Va ser el cas dels pares del divulgador Tomàs Vibot Railakari. La seva mare era una model de Finlàndia que el 1971 arribà a Mallorca per fer anuncis d’ambients mediterranis per al seu país. “La família del meu pare -afirma- no veié amb bons ulls aquella unió. Era una família d’origen pagès catòlica i molt tradicional. La meva mare, en canvi, venia d’una societat molt cosmopolita, on les dones vivien soles i votaven des de feia cent anys. La meva padrina sempre deia que aquelles dones vestien massa provocatives”. Vibot nasqué el 1973 i al cap de poc temps els seus pares, molt joves, se separaren. “El xoc cultural -reconeix- en fou la principal causa”.\nD’aquells fills del boom turístic també n’hi hagué que arribaren per sorpresa molts anys després. El músic Johnny Valentino (Joan Gràcia Rabassa) en fou protagonista. Ho assegura un bon amic seu, Pedro Prieto, veterà periodista especialitzat en crònica social: “Valentino, ja a la vuitantena, és el nostre picador per antonomàsia. Fa poc va rebre la visita d’una al·lota anglesa que havia tingut quaranta anys enrere. Li havia telefonat per dir-li que li volia presentar la seva filla secreta i la seva neta. Ell s’ho va prendre bé. La va dur a passejar per l’illa sense cap problema. La filla només el volia conèixer, no li va reclamar cap pensió”.\nPicadors, pecadors per necessitat\nPrieto assegura que, a causa de l’ambient masclista de l’època, no era molt habitual que mallorquines s’ajuntassin amb estrangers. Avui els fills d’aquella generació que desafià la moral ultracatòlica de l’Espanya franquista viuen en una illa molt més cosmopolita. Vibot, però, avisa: “Continua havent-hi gent que rebutja segons quin estranger, segons la seva procedència, sobretot si és sud-americà o romanès. En canvi, si dius que festeges amb un alemany o alemanya ja no et miren tan malament”.\nQue venen les sueques!\n“Que venen les sueques!”. És el crit que popularitzà Alfredo Landa, el gran representant del mascle ibèric de les pel·lícules sobre el ‘boom’ turístic a Espanya. Aleshores ‘sueca’ era qualsevol turista que vestís una “perillosa” minifalda o biquini, independentment del seu país de procedència. Representava el mite de la femme fatale, que es veia com una amenaça a la moral ultracatòlica del franquisme. L’historiador Tomeu Canyelles ho ha documentat prou bé en llibres com Els picadors mallorquins (2014) o L’illa desvestida (2015), editats per Lleonard Muntaner.\nEl 1962 l’editorial religiosa Sal Terrae llançà uns fullets en els quals descrivia les estrangeres com “una turba de dones fumadores, bevedores, disfrassades d’home (amb pantalons)”. Res a veure amb el model de dona espanyola: tradicional, dependent, religiosa i femenina, sense estridències ni exuberàncies.\nEl primer avís d’alarma el donà Antonio Cardona Riera, bisbe d’Eivissa entre el 1935 i el 1960: “Amb els seus hàbits viciosos i escandalosos, van creant aquí un ambient malèfic que ens asfixia i que no pot fer menys que pervertir i corrompre la nostra inexperta joventut”. El franquisme, tanmateix, era conscient que el turisme era un autèntic filó econòmic, de manera que hagué de sacrificar el seu puritanisme per donar una imatge de modernitat a Europa.\nL’Església combaté a la desesperada la liberalització dels costums provocada per aquelles ‘sueques’. “Capellans, frares i monges -assegura Canyelles- feien por amb teories mèdiques qüestionables que relacionaven el coit o la masturbació amb l’anèmia, l’osteopatia, la tuberculosi, l’epilèpsia i l’histerisme”. Mentrestant, durant bona part dels anys seixanta, les seccions de ‘Cartes al director’ dels diferents mitjans insulars s’ompliren de denúncies anònimes sobre la doble moral existent i l’actitud de les autoritats locals, cada cop més laxa. Una d’elles deia: “Dissabte, a l’autobús, una parelleta, que semblava estrangera, es va estar besant ininterrompudament des que arrancà el vehicle fins que jo en vaig sortir. I vés a saber fins on! El cas és que ningú no els va fer cas, és a dir, ningú no es va ficar amb ells”.\nEl 1934, abans del boom turístic, l’escriptor Miquel Villalonga ja reflectí a la novel·la Miss Giacomini aquesta polarització de la societat mallorquina al voltant de les influències exteriors. Hi descriu l’arribada a Palma d’una controvertida actriu anglesa que es promociona de manera suggeridora en tot tipus de cartells. Davant dels qui la defensen, el bàndol més religiós considera el xou d’aquella nouvinguda una provocació a la sagrada moral de l’època. “Sí -hi llegim-, ja sé que som en el segle de les llibertats i el llibertinatge... Però sé també que som en un país catòlic, que l’Estat és catòlic i que les autoritats catòliques no poden permetre ni han de permetre els ultratges a la religió catòlica”.\nTURISTA DE COA D'ULL turisme mallorca història de les balears


Imatge corporativa a Manresa\nImatge corporativa made in Manresa\nEns fem càrrec de la definició de la seva imatge corporativa: definició del nom (naming), disseny del logotip i disseny de tota la papereria i qualsevol altra aplicació gràfica.\nLa imatge corporativa es la representació visual de la seva marca o nom comercial. Abans de definir-la doncs, s'ha de tenir un nom. La definició d'aquest nom és molt important i ha de tenir en compte diferents aspectes en funció dels objectius a assolir. A Net Engineer realitzem estudis de naming, proposant diferents opcions, cadascuna amb els seus valors per a tenir un ampli ventall de possibilitats on escollir.\nUna vegada es té el nom comercial, realitzem diferents propostes de logotip per representar-la. El logotip ha de transmetre els valors que es defineixen amb anterioritat. Escollir la tipografia adequada, els colors corporatius, la icona... es de vital importància ja que aquesta decisió marcarà total la imatge corporativa i publicitària posterior.\nDecidit el logotip, es comencen a personalitzar les diferents eines que utilitza l'empresa per la seva acció comercial exterior: targetes, paper de carta, sobres, pressupostos, carpetes, packaging... formen part de tota una sèrie de dissenys que realizem. També gestionem tot el procés d'impremta en cas de ser necessari.\nUna bona publicitat empresarial donarà una millor imatge dels vostres productes. Un dels sistemes per fer-ho són els catàlegs empresarials. A Net Engineer dissenyem tota mena de catàlegs de productes, en diferents formats, físics, online, interactius... Una bona presentació dels productes, en quan a ordenació, claredat i disseny atractiu garanteix una millor venda. A Net engineer ens encarreguem del disseny de catàlegs així com de la coordinació de la impressió, en cas de ser necessària, per a donar un servei publicitari integral.\nQualsevol activitat o promoció sempre serà més coneguda amb elements publicitaris que els recolzin. Donar una informació clara, seguint la imatge corporativa amb missatges curts i impactants maximitzaran els resultats de la campanya publicitària. Un petit fullet o flyer és suficient per captar l'atenció del client potencial ja que s'hi concentra la major part de la informació rellevant. A Net Engineer ens encarreguem del disseny de fullets així com de la gestió de la seva impressió i distribució.\nLa publicitat en format imprès de grans dimensions és un sistema publicitari tradicional que segueix funcionant a dia d'avui. Per segons quins esdeveniments o activitats aporta grans beneficis degut a la seva visibilitat en entorns concorreguts. La combinació de sistemes publicitaris tradicionals i online aporta unes sinèrgies que permeten maximitzar els resultats. Un disseny impactant, un missatge clar, concret i incisiu seguint la imatge corporativa de l'anunciant, segur que aconsegueix els objectius marcats.\nPer treure un rendiment publicitari a un local físic, és vital disposar d'un rètol atractiu, diferenciador, que ens ajudarà a donar suport a la imatge de marca. El rètol ha de ser coherent amb tota la imatge corporativa i es pot realitzar amb diferents materials, amb il·luminació, amb volums... També gestionem tot el procés de fabricació i instal·lació en cas de ser necessari.\nDistribució de pa i brioxeria\nArtesanies de fusta\nMobles sense geopaties\nExportació per a empreses\nSom una consultoria de marketing online de Santpedor, al costat de Manresa i realitzem projectes per tot Catalunya. Les reunions presencials solen ser també necessàries i les podem tenir a la nostra agència prop de Manresa o venir a les seves oficines sense cap compromís.


Noemí Galera, l'única que sap estar a l'altura d'"OT", per Laura Fa - Catalunya Ràdio\nCartell Operación Triunfo 20 anys\n25/10/2021 - 07.23 Actualitzat 25/10/2021 - 08.50\nUn cop superat el cop psicològic que han passat 20 anys i que cada cop ens fem més vells, toca reflexionar. I no hem de fer una reflexió sobre el món de la música, o el món dels realities, no. Hem de fer una reflexió ben profunda sobre el que està passant a Televisió Espanyola. Més enllà d'al·lucinar amb el fet que un dia deixés marxar un format tan exitós, ara amb aquest vintè aniversari és increïble que no s'hagin dignat a oferir cap especial.\n"Operación Triunfo" ha marcat una època en molts aspectes, però a ells els va ajudar en el seu dia a reconciliar-se amb el públic més jove, que tan abandonat tenen en tota la seva programació. I tenien ara una oportunitat d'or per intentar tornar-los a enganxar. Però res. Ha hagut de ser un cop més la Noemí Galera que assumís el repte. I és que "Operación Triunfo" ja no l'identifiquem amb Televisió Espanyola, ni tan sols amb Gestmusic. L'identifiquem amb ella, que és l'única que sap estar a l'altura. La Noemí va aprendre que no es necessita la tele per arribar al públic i que no es necessita la tele per petar-ho entre els més joves. Això es va tenir clar en l'edició del 2017, que va funcionar fatal pel que fa al share però que ho rebentava a les xarxes.\nAixí, aquest cap de setmana la Noemí Galera va saber satisfer les necessitats dels amants del format, els va oferir un aniversari com tocava, amb una emissió en streaming sense censures i sense complexos i plena de moments estel·lars per als amants del programa. Un cop vist tot segueixo pensant que Juan Camus i Luis Cepeda són els concursants més antipàtics de la història, que el Manu Guix és el millor profe que han tingut mai, que els Javis van ser aire fresc per a les noves generacions, que el Risto Mejide no sé si era o es feia el flipat i que només penso que tornin a estar junts Bisbal i Chenoa. Això últim ja sé que és impossible, però també ho pensàvem de Jennifer López i Ben Affleck i mireu-los, que feliços. Visca la nostàlgia!


PressReader - El Periódico de Catalunya [Català]: 2018-11-11 - Els mals de la justícia\nEls mals de la justícia\nLes interferències polítiques i econòmiques qüestionen la credibilitat de la judicatura El procés, les hipoteques, ‘La manada’ i els drets d’etarres, els casos més polèmics\nEl Periódico de Catalunya [Català] - 2018-11-11 - Portada - JORDI NIEVA-FENOLL JOSÉ ANTONIO ZARZALEJOS Protesta davant el Suprem, ahir.\nDiversos contes de Hans Christian Andersen constitueixen una magnífica guia de comportament social per a nens, però sens dubte també per a adults. El vestit nou de l’emperador –versionat a partir d’El conde de Lucanor– retrata el protagonista com un home obsessionat amb el seu vestit. Tant que contracta uns sastres estafadors que li demanen or i altres riqueses a canvi de confeccionar-li un vestit tan lleuger que ni sentirà que el porta, i que serà invisible per als ignorants. Per descomptat, quan l’emperador es posa l’inexistent vestit, ningú s’atreveix a dir-li que va despullat, en una barreja de por i superstició. Només un nen crida espontàniament la veritat durant la seva desfilada. En aquell moment, l’emperador, conscient de l’engany, decideix prosseguir l’acte d’exhibició, malgrat l’evidència del ridícul.\nLa justícia, com totes les institucions, es mou públicament amb una certa mística, i com més exagerada és aquesta mística més insubstancial és el seu fons. Aquesta mística és tan necessària com l’attrezzo per als actors. Sense mística ningú creu el que veu. És com si necessitéssim oblidar, absurdament, que darrere de qualsevol obra humana hi ha simplement persones, amb els mateixos defectes que nosaltres mateixos. La democràcia hi guanyaria molt si prescindíssim dels attrezzos en benefici d’un millor coneixement ciutadà de les institucions i el seu funcionament.\nAmb la justícia, aquesta mística és molt delicada. El jutge té l’última paraula sobre els nostres conflictes, i és l’encarregar de resoldre’ls. Per això existeixen la independència i la imparcialitat, i per aconseguir-les no n’hi ha prou amb togues, medalles i punyetes brodades que, per cert, pertanyen a temps molt pretèrits afortunadament superats. Necessitem que en les seves decisions no puguem intuir la influència de ningú, ni tan sols dels seus propis prejudicis o fílies.\nQuan s’oblida l’anterior, la justícia va nua, per gruixudes i preciosistes que siguin les togues que la vesteixin. Molts ho murmuren, però fins que no passi alguna cosa inacceptable que faci exclamar-se al més innocent i cridar la realitat, sembla com si no passés res. L’emperador segueix la seva desfilada endavant, despullat, mentre algú recomana a la multitud que continuï circulant. És a dir, que calli i se’n vagi.\nLa justícia espanyola està ben assortida de magnífics jutges que respecten els drets humans, es cregui o no. Les dades referent a això són ben clares i convé no falsejar-les amb finalitats polítiques, acostant la brasa a la mateixa sardina fent del cas excepcional la regla general, perquè això és una fal·làcia.\nEl que passa, però, és que aquesta justícia té tres problemes. El primer, el nomenament dels vocals del Consell General del Poder Judicial, extraordinàriament influït per la política, i aquesta, al seu torn, pels poders fàctics, sobretot pels poders econòmics. Aquests vocals designen amb més o menys traves els jutges dels alts tribunals, cosa que origina el risc que aquesta falta d’independència d’origen dels vocals es traslladi als jutges. A partir d’aquí, parlar d’independència es fa realment ardu. El desgraciat cas de les hipoteques, amb independència del fons del tema –en el qual no entro–,\nha disparat les alarmes ciutadanes.\nEl segon problema és d’ordre ideològic. És un fet totalment constatable que una part rellevant de les poques condemnes que Espanya ha rebut del Tribunal Europeu de Drets Humans han tingut a veure amb l’independentisme basc, i alguna vegada amb el català. Han sigut casos sonats alguns d’ells, com el d’Inés del Río, que va posar en llibertat diverses desenes de presos d’ETA, i també el cas Atutxa, el cas Castells –un dels més antics–, el recent cas Otegi i la primera condemna a Espanya per tractes degradants aquest mateix any.\n/Quant a l’independentisme CLATELLADES EUROPEES català, es poden recordar les sentències de l’antic cas Bultó, i la de les detencions d’independentistes abans dels Jocs Olímpics de 1992, i la més recent per la crema de fotos del Rei. Tots aquests casos tenen els seus matisos i no es pot dir, en absolut, que cada vegada que el Tribunal Europeu de Drets Humans condemna Espanya sigui per temes relacionats amb l’independentisme. Però la repetició de condemnes relacionades amb aquest tema no s’hauria de passar per alt i se n’haurien d’estudiar amb serenitat les causes. Sigui com sigui, la ideologia política d’un jutge no ha de transcendir les decisions judicials, i s’ha de fer tot el possible per desterrar qualsevol indici de sospita en aquest tema.\nEl tercer problema és la formació judicial. El sistema d’oposicions és molt defectuós, antiquat, predominantment memorístic i amb un excessiu paper d’una figura no oficial que resulta difícilment definible quant al seu rol: el preparador. El problema és comú en altres oposicions que se celebren a Espanya, que tenen un sistema similar d’examen per a l’accés a places funcionarials d’alta categoria. El resultat és que no sempre arriben als llocs els que acabarien sent més competents.\nEl més dolorós del cas és que no són majoria els jutges amb un biaix tan conservador que els condicioni les seves sentències. En realitat són molt pocs, però fan molt soroll. Igual que ni tan sols tots els vocals del Consell General del Poder Judicial, malgrat la seva defectuosa designació, pateixen després una minva de la seva independència. I, sens dubte, la majoria de jutges van aprovar les oposicions amb mèrits. Però convé posar solució a les sospites. És temps de reformes, perquè la llum pública reflecteixi degudament l’excel·lència i la pulcritud de l’enorme majoria del col·lectiu judicial.\nEl defectuós sistema d’oposicions comporta que\nno sempre els més competents arriben al càrrec\nManifestació, ahir, davant el tribunal contra la polèmica sentència de les hipoteques. PROTESTA DAVANT DEL SUPREM


Barcelona Activa commemora el Dia de les Dones amb la cel...\nBarcelona Activa commemora el Dia de les Dones amb la celebració d'actes i sessions sobre networking, lideratge i tecnologia\nInici | Notícies | Barcelona Activa commemora el Dia de les Dones amb la celebració d'actes i sessions sobre networking, lideratge i tecnologia\nDes de Barcelona Activa, commemorem el Dia Internacional de les Dones del proper 8 de març amb la celebració de diferents actes durant tota la setmana. Les activitats convocades començaran el dia 7 de març amb l’inici del curs presencial al Porta 22 Coaching dones per la recerca de feina.\nEngegarem el dia 8 de març amb l’acte de presentació i visita de l’espai Lidera a les 9 del matí. Es tracta d’una àrea creada i pensada per totes aquelles entitats de dones de Barcelona que donen suport a les dones en l’empresa i l’emprenedoria, tot buscant generar un teixit emprenedor amb igualtat de gènere a Barcelona. A més, a les 12.00 h, es realitzarà una IT Talks amb la col·laboració del campus 42 Barcelona sobre el Data Science des d’una perspectiva de gènere.\nLes activitats continuaran el dia 9 de març. A les 12.00 h, continuarem amb les IT Talks, en aquest cas amb una xerrada sobre la situació de la dona en el món de la tecnologia, amb la investigadora d’Eurecat Laia Subirats. A la tarda, a partir de les 16.00 h l’espai Porta 22 acollirà una activitat presencial del sector de Treball anomenat Les ocupacions no tenen gènere. Parlen les empreses!\nA les 18.00 h, tindrà lloc la Masterclass Cibernàrium, a càrrec d’Ana Oliveras al Movistar Centre de Plaça Catalunya, on podràs viure els e-sports com ho fa l’exjugadora de bàsquet i CEO d’Squarebox. Aquesta activitat, coincidirà amb la taula rodona sobre el lideratge femení en el sector empresarial ESS, impartida a l’espai Innoba.\nEl dijous 10 de març, continuen les activitats amb un networking per a dones emprenedores, on crear i compartir experiències sobre la gestió emocional, el finançament d’una empresa o la comunicació i el màrqueting, entre altres aspectes. També, es realitzarà un nou IT Talks sobre el lideratge femení en el sector tecnològic i, a les 15.30 h, tindrà lloc la sessió informativa sobre el programa 'Camí de la Solidesa': per enfortir i consolidar empreses ESS liderades per dones.\nFinalitzem la setmana de la dona amb l'IT Talks sobre la revolució tecnològica i el paper de la dona, impartida al Cibernàrium el divendres 11 de març, a les 12.00 h. El dia 17 de març, de 18.00 h a 20.00h, a l’Auditori MediaTIC es portarà a terme l’afterwork d’emprenedoria Programa per a dones directives. Per acabar, el 7 d’abril es realitzarà la Masterclass Cibernàrium, un taller en què Cecilia Tham donarà consells sobre com incorporar a la teva empresa el Deep Tech i la validació tecnològica.\nMés enllà de totes les activitats, des de Barcelona Activa continuem treballant per impulsar la igualtat de gènere en tots els sectors de la societat. Segons l’Informe 'Les dones al mercat de treball', tant la taxa d’activitat femenina (77,4%) com la d’ocupació femenina (67,9%) a Barcelona, són superiors a les de Catalunya, l’Estat Espanyol i la Unió Europea. A més, la presència de les dones en els llocs de direcció ha augmentat fins a arribar al 3,7%, un 1,6% menys que homes directius, apropant-se així al 4%.\nNo et perdis cap detall. Si vols més informació sobre les nostres activitats i accions, fes clic aquí!


Demanen set anys per a una pianista que tocava a casa. Puigcerdà\nDemanen set anys per a una pianista que tocava a casa\nLa fiscalia de Girona demana set anys i mig de presó i quatre d'inhabilitació per exercir de pianista a la reconeguda intèrpret de Puigcerdà Laia Martí com a presumpta autora d'un delicte contra el medi ambient per contaminació acústica i per haver ocasionat lesions psíquiques a una veïna del pis de dalt que es va queixar durant anys del soroll i que la va acabar denunciant. L'octubre del 2003, la família de la jove, de 26 anys, va instal·lar un piano al domicili perquè practiqués, ja que estava cursant estudis oficials de música. Segons l'escrit de conclusions provisionals del ministeri públic, la noia tocava l'instrument cinc dies a la setmana –de les nou del matí a la una del migdia i de les dues a les sis de la tarda– sense que la sala on assajava estigués insonoritzada, de manera que superava /"/el nivell màxim d'immissió sonora/"/ permès per la llei.\nL'advocat de Martí, Marc Molins Raich, pensa que la petició de la condemna contra la seva clienta és un /"/greu error tècnic/"/ perquè no es pot considerar el soroll d'un piano una font de contaminació acústica lesiva del medi ambient, com el que podria provenir d'una discoteca o d'un aeroport.\nTal com va avançar ahir La Vanguardia, el lletrat argumenta que aquest fet no hauria d'haver-se criminalitzat, sinó /"/enjudiciar-se, com a màxim, per via civil o administrativa/"/. /"/Parlaríem de proporcionalitat del delicte respecte a la pena si l'acusació fos encertada, però és una injustícia./"/ Va concloure, així mateix, que tot plegat representa una hostilitat cap a una jove promesa de la música catalana, que ha estudiat al Conservatori del Liceu de Barcelona i que ara compagina els estudis amb actuacions i gires.\nEl març del 2006 la suposada afectada va denunciar la situació a l'Ajuntament, que va demanar quatre cops que el soroll s'acabés o que s'insonoritzés l'habitació. La família no en va fer cas fins al juliol del 2008, quan es van traslladar a una casa més aïllada (la veïna va marxar temporalment del pis entre el novembre del 2007 i el juny del 2008).\nRevisió de la petició de condemna\nEl TSJC va recordar que la fiscalia de Girona rebaixarà la seva petició inicial de pena contra la pianista si en el judici s'aprecia que la seva activitat no va ser tan molesta o que va adoptar mesures per corregir el soroll. Alhora, estudiarà un indult parcial per als acusats si la sentència els condemna a unes penes /"/excessivament rigoroses/"/. Tant Laia Martí com els seus pares s'enfronten a set anys i mig de presó i a indemnitzacions que superen els 20.000 euros. La veïna que vivia al pis de sobre, al carrer Claustre, va patir pertorbació de la intimitat i la tranquil·litat, angoixa reactiva al so del piano, alteració del son, pànic, sentiment d'impotència, hipervigilància, irritació, susceptibilitat i problemes en l'embaràs. També va rebre tractament psicològic i psiquiàtric i va estar de baixa gairebé mig any.\nFont: El Punt Avui / Agències


Quim Torra torna a ser condemnat per desobediència\nL'expresident haurà de pagar 24.000 euros i suma quinze mesos més d'inhabilitació arran del segon judici per la pancarta\nQuim Torra al costat de la seva esposa, Carola Miró, en una imatge davant del TSJC del novembre del 2019 Francesc Melcion\nBarcelonaQuim Torra va ser el primer president de la Generalitat en actiu a ser obligat a abandonar el càrrec per la justícia . La seva negativa a retirar a temps la pancarta en solidaritat amb els presos polítics i els exiliats li va costar la presidència la tardor del 2020, i la mateixa pancarta, però ara per un segon judici, el porta a sumar quinze mesos més d'inhabilitació i una multa de 24.000 euros. Torra, que tot just acabava de complir la primera condemna, té ara deu dies per recórrer a l'Audiència de Barcelona la decisió judicial, i els seus advocats ja han avançat que ho farà ara i successivament fins a arribar a la justícia europea. "És una sentència induïda per l'afany de venjança dels jutges, que actuen com a braç polític de l'estat espanyol a Catalunya", ha reaccionat l'expresident.\nEl jutjat penal número 6 de Barcelona ha fet pública aquest dimecres la condemna dictada per desobediència al considerar que el president no va donar compliment a la resolució judicial que l'obligava a retirar la pancarta de la façana del Palau de la Generalitat el setembre del 2019. "No s'ha d'entendre que els fets de l'acusat estan emparats per l'exercici legítim dels drets fonamentals o la inviolabilitat parlamentària", remarca la magistrada Diana Marcelo Martín, que rebutja la línia de defensa que havien seguit els advocats del president. Tot i que, com el primer judici, es va iniciar al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, ha estat finalment un jutjat de primera instància el que ha emès la segona condemna contra Torra, que va perdre la seva condició d'aforat un cop va deixar de ser president de la Generalitat. Torra, per cert, no es va presentar a aquest segon judici el passat mes de març.\nL'oficina de l'expresident ha reaccionat a la condemna amb un comunicat en què denuncia la "causa general contra l'independentisme" i reivindica "reprendre la iniciativa": "La independència és més urgent que mai". "De pancartes amb contingut polític n'hi ha hagut sempre, n'hi ha avui al mateix lloc on hi havia la que es va ordenar retirar [una que reivindica la llibertat d'expressió] i n'hi haurà sempre més. La sentència d'avui no és més que una baula de la cadena repressiva d'Espanya per evitar l'exercici democràtic i la llibertat d'expressió a Catalunya", subratlla Torra.\n"Fins que no tornem a prendre el rumb cap a la independència estem condemnats a la repressió, les sentències humiliants sobre el català a l'escola, la persecució d'activistes contra el seu dret de manifestació i, encara pitjor, a una pugna de partits per les molles del poder autonòmic que no està a l'altura d'una ciutadania que va fer possible el Primer d'Octubre i que va posar els seus cossos contra la barbàrie violenta d’Espanya", conclou.\nLa nova condemna contra l'expresident s'ha conegut en plena celebració del ple del Parlament. El president Aragonès ha expressat tot el seu suport per Torra, i el líder Junts, Albert Batet, la "condemna més enèrgica" a la decisió del TSJC.\nRetirada dos dies més tard\nLes dues condemnes contra ell es diferencien bàsicament pel moment en què es van presentar les querelles contra l'expresident. La primera va néixer fruit d'una denúncia de Ciutadans a la Junta Electoral Central (JEC) la primavera del 2019, que va obligar Torra a retirar la pancarta i també els llaços grocs dels edificis públics durant el període electoral. Com que no ho va fer, la Fiscalia es va querellar contra el president . El segon, en canvi, no es va circumscriure al període electoral: l'entitat Impulso Ciudadano va reclamar a la justícia que obligués la Generalitat a retirar dels seus edificis de forma permanent la simbologia que considerava partidista. Torra es va negar a complir les cautelars exigides pel TSJC -aleshores no va ser la JEC- i es va gestar la segona querella per desobediència contra l'aleshores president.\nEl 23 de setembre del 2019, Torra va ser requerit personalment per retirar la pancarta del balcó del Palau de la Generalitat. No ho va fer. Almenys amb la celeritat que li requeria el tribunal, que li va donar un termini de 48 hores per fer-ho. El 27 de setembre, és a dir, dos dies després que s'exhaurís el termini, dos treballadors de manteniment de Palau la van acabar retirant, un cop el TSJC ja havia requerit als Mossos d'Esquadra que ho fessin. La pancarta va desaparèixer de la façana i només hi va tornar uns dies al gener quan, després d'un acte en solidaritat amb Torra -que acabava de perdre l'escó de diputat-, es va tornar a col·locar al balcó.\nDos mossos d'esquadra es van presentar a Palau el 27 de setembre per requerir que es despengés la pancarta i van marxar quan van comprovar que s'havia acceptat finalment el seu requeriment. El Govern va preferir evitar la imatge que dos policies uniformats de la policia catalana fossin els que acabessin retirant la pancarta.\nL'abril de l'any passat, a més, el TSJC va sentenciar que no es podria tornar a penjar perquè vulnerava la "neutralitat" institucional . Era la resposta al contenciós administratiu que havia iniciat Impulso Ciudadano precisament el setembre del 2019.\nQuim Torra llaços grocs TSJC