QUADRES DE BODEGONS moderns i clàssics en ARTS FITÉ Galeria d'Art\nEn aquesta secció disposa d'una àmplia varietat de quadres originals de bodegons moderns i clàssics, obres d'art originals que tenen com a tema "la natura morta" representat en tots els seus aspectes, i interpretat a través de diferents estils i tècniques diverses com pot ser la pintura a l'oli sobre tela, aquarel·la, acrílic, etc.\nHISTÒRIA DE L'BODEGÓ\nEls Bodegons o també anomenats natures mortes són un dels cinc gèneres principals que es troben en l'art occidental. Els orígens de les natures mortes es remunten a l'art grecoromà antic (que es troba en els gerros grecs, les pintures murals romanes i els mosaics del pis) i l'art medieval. Als Països Baixos, l'art religiós va ser reemplaçat lentament per temes més seculars, com les natures mortes i el paisatge després de 1550. A mesura que les comissions de l'Església disminuïen, els artistes necessitaven crear obres que atraguessin a col·leccionistes i mecenes. Les natures mortes sovint es trobarien com detalls en composicions més grans; per exemple, els objectes inanimats podrien trobar disposats sobre una taula al fons d'una pintura. A la pintura de Caravaggio, "El sopar a Emaús" (1601), representa al Crist ressuscitat assegut en una taula amb dos dels seus deixebles, i la taula està plena de fruites i aus mortes. A la fi del segle XVII, l'Acadèmia Francesa va organitzar el tema que es troba en les pintures en una jerarquia. L'estat va ser atorgat a cada gènere; els artistes eren més apreciats si treballaven amb els gèneres superiors, i el valor artístic es basava principalment en el tema. L'Acadèmia Francesa va atorgar a les natures mortes el graó més baix de la jerarquia, pel fet que el tema no va canviar ni es va moure. A mesura que les Acadèmies a Europa van començar a perdre poder al segle XIX i l'Impressionisme es va elevar a l'avantguarda, la tècnica i l'harmonia cromàtica es van tornar més importants que el tema. Tot d'una, les natures mortes es van convertir en un gènere que els artistes van començar a practicar amb més fervor, i va ser triomfat per artistes tan apreciats com Claude Monet i Edouard Manet. A la fi del segle XX, la naturalesa de les natures mortes ha canviat irrevocablement causa de l'auge de l'art digital. Molts bodegons de mitjans mixtos combinen mitjans i s'estenen més enllà del marc. El 2001, John Baldessari va crear 'In Still Life' per a una exposició a LACMA. Els visitants van ser convidats a reorganitzar digitalment objectes 3D en una pintura holandesa original del segle XVII.\nInformación del Traductor de GoogleComunidadMóvilAcerca de GooglePrivacidad y condicionesAyudaDanos tu opin\nOli original de Raúl Burillo\nPreu 245 EUR\nPreu 640 EUR\nPreu 765 EUR\nTomasa Martin Oli original\nPreu 2.050 EUR\nQuadre bodegó - Filella Muset\nPreu 1.780 EUR\nTomasa Martin Quadre original\nPreu 1.410 EUR\nPreu regular 1.130 EUR Preu 847 EUR\nPreu regular 1.240 EUR Preu 930 EUR\nPreu regular 1.440 EUR Preu 1.080 EUR\n245 EUR - 2.050 EUR


Parkings a Esplugues de Llobregat - Saba Aparcaments\nParkings a Esplugues de Llobregat\nA cinc minuts de Barcelona, Esplugues de Llobregat és una ciutat situada estratègicament en la regió metropolitana. Amb una intensa vida comercial i econòmica, Esplugues registra una alta quantitat de desplaçaments. Per facilitar-te’ls, posem a la teva disposició el nostre aparcament. Allà podràs deixar el cotxe ben còmodament.\nAparcaments Saba a Esplugues de Llobregat\nParking Saba Hospital Sant Joan de Dèu, Esplugues de Llobregat\nSanta Rosa, 39-57 (Aparcament subt.), 08950 Esplugues de Llobregat\nPerfectament connectada amb els voltants, Esplugues de Llobregat és una ciutat clau en els desplaçaments entre el Baix Llobregat i Barcelona. Et recordem que trobaràs un dels nostres parkings al costat de les vies principals, perquè et puguis moure cap on vulguis. Aparca-hi el teu vehicle sense cap complicació.\nEsplugues de Llobregat té comerços tradicionals, vies de comunicació i un encant que no et pots perdre. Trobar-hi un lloc on poder deixar el cotxe sense perdre temps és complicat. Si vols gaudir de la teva estada, aparca el vehicle al nostre aparcament, situat en un dels punts més còmodes per deixar-hi el cotxe.


Set persones detingudes per concertar matrimonis amb estrangers irregulars per a regularitzar la seva situació a Espanya | Diari Sant Quirze\nInici » a-ultimesnoticies » Set persones detingudes per concertar matrimonis amb estrangers irregulars per a regularitzar la seva situació a Espanya\nDetingudes set persones d’un grup criminal dedicat a concertar matrimonis amb ciutadans estrangers per a regularitzar la situació administrativa a Espanya, tots ells amb una funció perfectament definida dins del grup\nEl grup criminal captava a les dones disposades a constituir-se com a parella de fet amb homes (estrangers extracomunitaris) que volien regularitzar la seva situació administrativa\nSOCIETAT. 25 de febrer de 2022. Agents de Policia Nacional de manera conjunta amb Mossos d’Esquadra han procedit a la detenció de set persones que estan implicades en la formalització de parelles de fet fictícies amb ciutadans estrangers per a regularitzar la seva situació administrativa a Espanya. Als detinguts se’ls imputa Pertinença a Organització Criminal entre altres delictes.\nÉs una operació conjunta i coordinada iniciada l’octubre de 2021, on s’ha investigat la possible formalització de parelles de fet fictícies amb la finalitat d’aconseguir Autoritzacions de Residència de Familiar Comunitari a ciutadans en situació irregular.\nEl modus operandi establert consistia a posar en contacte a ciutadans estrangers que no tenien permís de residència en vigor a Espanya, amb ciutadanes espanyoles o comunitàries per a formalitzar diferents tràmits administratius.\nDues dones amb discapacitat intel·lectual haurien estat coaccionades per a constituir-se com a parelles de fet amb dos desconeguts\nDurant la investigació es va poder detectar a dues noies, amb discapacitat intel·lectual, que haurien estat suposadament obligades a casar-se amb dos homes que no coneixien i de nacionalitat estrangera, a canvi a més, d’una retribució econòmica.\nDesprés d’investigacions realitzades, es comprova que en total s’havien constituït 14 parelles de fet fraudulentes, detenint als tres màxims responsables d’aquesta organització, persones que estarien dirigint un entramat criminal dedicat a l’afavoriment de la immigració clandestina.\nDos d’ells serien els anomenats com a captadors, encarregats de localitzar i captar a dones disposades a constituir-se com a parella de fet amb el desconegut estranger a canvi d’una retribució econòmica. Cal destacar que quan les dones, una vegada casades amb el desconegut, volien divorciar-se, rebien múltiples coaccions per part d’aquests captadors per a no fer-ho.\nEl tercer seria el contacte dels estrangers irregulars que volien regularitzar la seva situació a Espanya, encarregats de gestionar tota la paperassa de la notaria així com localitzar a persones que permetrien l’empadronament a aquestes parelles fictícies en el seu propi domicili, sempre a canvi d’una remuneració econòmica.\nL’operatiu culmina amb la localització i detenció dels ciutadans implicats en els citats fets així com a les persones que permetrien l’empadronament en els seus domicilis amb la finalitat d’ajudar a l’organització, donant com a resultat la detenció, fins al moment, de set persones com a presumptes autors dels delictes de pertinença a grup criminal, coaccions, contra el dret dels ciutadans estrangers i un delicte de matrimonis forçats.\nTots els detinguts van passar a disposició judicial i posteriorment van ser posats en llibertat per l’autoritat judicial competent i es continuen amb les gestions tendents a la localització i detenció de la resta de ciutadans que han participat en aquests fets, ja que l’operació continua oberta.\nDiari Sant Quirze matrimonis amb estrangers irregulars matrimonis forçats Mossos d’Escuadra News SQ policia nacional\t2022-03-25


Una de les parets del cementeri vell de Tordera cau per culpa de les pluges - Ràdio Palafolls\nInici » Una de les parets del cementeri vell de Tordera cau per culpa de les pluges\nMarc Ferri , juliol 22, 2014\t / 574 0\nLes fortes tempestes de diumenge al vespre que van deixar fins a 20 litres d’aigua per metre quadrat a Tordera van provocar que la paret més antiga del cementeri s’enfonsés sense deixar cap ferit.\nDe fet, aquesta part del cementeri ja feia anys que no custodiava cap difunt donades les males condicions en les que es trobava.\nSegons s’apunta des de l’Ajuntament de la localitat, l’acumulació d’aigua en els nínxols de la part més baixa va ser la causa del seu ensorrament.\nTot i els desperfectes, l’interior de la instal•lació no ha patit cap problema arran de l’enfonsament, ja que les dificultats s’han concentrat en la part més antiga. En aquesta zona fins a 60 nínxols s’han vist afectats, dels quals una quinzena encara contenien despulles. Per aquets motiu, el consistori local ja ha informat a les famílies afectades per resoldre la situació.\nL’Ajuntament ha anunciat que al llarg d’aquesta setmana iniciarà les tasques per endreçar la zona.


Mercadona obrirà el seu nou súper 'online' a Barcelona el 12 de juny\nEl benefici de la firma es va disparar un 84% el 2018, fins als 593 milions, i va facturar 24.305 milions, un 6% més\nValencia - Dimarts, 12/03/2019 - 23:04\nMercadona avança els seus plans d’implantació del nou supermercat ‘online’ a Barcelona. La companyia ha anunciat que el nou servei de supermercat a internet estarà disponible a Barcelona ciutat el pròxim 12 de juny, quan estava previst que entrés en funcionament el 2020.\nActualment, la nova web i sistema de preparació de comandes està només disponible a València. El model de l’empresa és construir magatzems logístics específics (anomenats ruscos) per a la compra 'online', ja que fins ara preparava les comandes 'online' a les botigues, una cosa que feia perdre diners a l’empresa.\nA Barcelona, hi obrirà dos ruscos: un a la Zona Franca i, en principi, el 2022, un altre a Ripollet. Amb el primer, començarà servint comandes només a les Corts, i després anirà expandint l’operació a altres districtes. Al centre de la Zona Franca, hi treballaran unes 300 persones, i l’empresa espera atendre unes 30.000 comandes al mes. A València, on ja serveix més de 90 poblacions, està fent ja 800 comandes al dia (un 120% més que amb el model anterior), amb una facturació mensual de 2,2 milions d’euros. "Creiem que a Barcelona funcionarà fins i tot millor que a València, perquè hi tenim menys botigues físiques", ha destacat el president de Mercadona, Juan Roig, en la roda de premsa anual de presentació de resultats\nPer al client, el model canvia en el fet que l’aplicació per fer les comandes és totalment nova, així com la web. A més, poden comprar tant productes secs com ara frescos i congelats, fins i tot productes de la fleca. El cost de l’enviament és el mateix (7,21 euros per comanda), amb la comanda mínima de 50 euros. El client pot escollir a quina hora de l’endemà rebrà la compra, que és entregada en camions de tres temperatures (secs, freds i congelats).\nDesprés de Barcelona, ha anunciat Roig, arribarà ja el 2020 l’obertura del súper ‘online’ en ciutats com ara Madrid, Sevilla, València, Màlaga, la Corunya i Bilbao.\nQuant als resultat econòmics, Mercadona va tancar el 2018 amb una facturació de 24.305 milions d’euros, un 6% més que l’any anterior (l’empresa ha aconseguit augmentar en 50 tiquets diaris les vendes a les seves botigues). L’empresa va aconseguir un benefici net de 593 milions d’euros, un 84% més que l’any anterior. A més, va invertir 1.504 milions d’euros, un 50% més.\nLa companyia ha destacat també el canvi del model de proveïdor, passant del model d’interproveïdor (fabricant que treballava en exclusiva amb una gamma completa de productes) al model de proveïdor 'totaler', és a dir, especialistes en productes. “Hem passat de proveïdor de categories a proveïdor especialistes en productes", ha dit Roig.\nPer exemple, el proveïdor de calçat fabricava tots els productes de la categoria, com ara netejadors, plantilles i cordons. Ara la firma ha buscat un proveïdor específic per a cada un dels productes. També tenien un sol interproveïdor de cerveses, i ara en tenen vuit de generalistes més 15 d’especialistes. En total, han passat de 110 interproveïdors a 1.400 proveïdors 'totalers'.\nQuant a l’obertura de botigues, la firma posa el fre a l’obertura d’establiments i es concentra en la remodelació i actualització de les actuals. Roig ha destacat que aquest any remodelaran 400 botigues més de cara al nou model de botiga eficient, amb l’objectiu d’arribar a les 1.000 d’aquest tipus el 2020. Fins al 2023, la firma obrirà 60 noves botigues, en canviarà 400 d’ubicació i en tancarà 100 més, per quedar-se amb unes 1.600 al final del període (en té 1.636 en aquests moments).\nLa companyia també està implantant a les seves botigues la secció A punt per menjar, de menjar preparat. Mercadona va invertir 5 milions d’euros en aquesta nova secció, i ja hi ha actualment 17 botigues amb aquests productes. Aquest any l’implantaran a 250 botigues. També provaran la venda de begudes fredes i l’establiment de zones per menjar.\nRoig ha destacat que Mercadona representa el 3,4% de l’ocupació a Espanya (comptant l’induït, 630.000 treballadors), i l’1,9% del PIB.\nEn el període 2019-2023 (cinc anys), la firma invertirà 10.000 milions d’euros. “Ho farem sense endeutar-nos", ha afegit Roig. Aquesta suma inclou la renovació de les botigues i l’expansió del model 'online'.\nLa firma preveu augmentar la facturació aquest exercici un 3%, fins als 25.200 milions. Augmentaran la plantilla en 1.000 persones, i assoliran un benefici de 435 milions, un 27% menys, ja que invertiran 2.300 milions d’euros, un 50% més.\nRoig no ha volgut entrar ni en anàlisi de la macroeconomia ni a valorar les pròximes eleccions. "No passarà res", ha dit sobre els comicis. Sí que, en canvi, ha destacat al valorar per què han concentrat les seves obertures a Portugal a la zona de Porto i no de Lisboa: "Em considero molt espanyol i molt anticentralista", ha destacat, i ha afegit: "A Espanya no ho portem gaire bé, tots els AVE surten i arriben al mateix lloc...".\nQuant a la internacionalització, a més de les 10 obertures previstes a Portugal i l’expansió al país lusità, on preveu "unes 150 botigues en set o vuit anys", Roig ha destacat que estan ja "estudiant" altres països, en especial Itàlia.\nAixí és el rusc de Mercadona: el gran magatzem per a les compres 'online' que obrirà a Barcelona\nTemes: Supermercats Mercadona Consum


la creativitat i la bellesa del llenguatge: ActiLinguA: La Ribera, oficis i botigues\nPassejant pel barri de La Ribera de Barcelona trobes tot de carrers que tenen noms d'oficis. I és que...\n<<(...) amb l'esplendor del comerç marítim del segle XIII, durant l'època de Jaume I, el nucli [de la Ribera] es va anar consolidant i s'hi van concentrar la major part dels oficis de la ciutat, com ho demostra la toponímia (...).>>\n"Sant Pere, Santa Caterina i La Ribera".\nSi fem l'exercici que fèiem a l'escola de trobar la paraula primitiva, surt que de corders tenim corda. Aquest és fàcil, sent corder -a la persona que fabrica cordes o en ven. De carders ja costa una mica més, perquè carda en els nostres temps no és gaire coneguda (carda: cap de cardó, en forma de pinya eriçada de punxes, que hom aprofita per a perxar certs teixits.); carder -a, la persona que feia cardes o que en venia (ja veieu que fins i tot la definició està en passat). Però el gran problema arriba quan de sombrerer vols dir... sombrero? És clar que no...\n<<El castellanisme sombrero (...) el trobem a Barcelona l'any 1485, entre gipons, bonets, etc. (...) Ja el 1553 trobem a Barcelona "l'offici dels sombrerers".>>\nColón Domènech, G. (2001),\nLes Regles d'esquivar vocables: autoria i entorn lingüístic.\n<<sombrerer -a: castellanisme, fabricant o venedor de capells.>>\nPlanisi, H. i M. Rosselló (2004),\nSobre onomàstica: Jornades d'antroponímia i toponímia (1993-2002).\nCapell o barret; el carrer normativitzat, per tant, hauria de ser dels Capellers o, més normalitzat, dels Barreters (barreter -a: persona que fa barrets o que en ven).\nSi se us ha despertat l'interès per saber més noms d'oficis, voleu practicar el català i passar una estona diferent, contacteu amb mi per l'actilingua: La Ribera, oficis i botigues. Passejarem pels carrers, coneixerem els noms d'oficis, descobrirem botigues amb encant i practicarem el català. Més informació a actilingua o al meu correu electrònic: estela.bayarri@gmail.com.\nTambé espero els vostres comentaris sobre noms d'oficis que ja no existeixen, carrers que us agradin pel nom, noms que contenen castellanismes...\nPublicat per Estela -Vida de Sabor Autèntic- a 8:09\nEtiquetes de comentaris: ActiLinguA, aprenentatge de llengua estrangera, català, categories gramaticals, classes, creativitat, etimologia, gramàtica, semàntica, tallers


Cort: «La demolició de la casa de Manuel de Falla és una mala notícia»\nNoguera ha informat que «l'Ajuntament de Palma no ha tingut cap opció per evitar l'enderrocament perquè no han existit els informes pertinents per a la catalogació».\n14-06-2016Arxiu UH/M. À. Cañellas\nEl tinent d'alcalde de Model de Ciutat, Urbanisme i Habitatge Digne, Antoni Noguera, ha assegurat que «l'enderrocament de la casa on va residir Manuel de Falla no és una bona notícia, però les autoritats han informat desfavorablement a la protecció de l'immoble».\nNoguera ha explicat que «a petició d'ARCA, el cas va ser elevat a la Comissió de Centre Històric de l'Ajuntament de Palma, així com al Consell de Mallorca, i en tots els casos les conclusions dels tècnics van ser desfavorables a la protecció i favorables a la demolició».\nD'aquesta manera, Noguera ha informat que «l'Ajuntament de Palma no ha tingut cap opció per evitar l'enderrocament perquè no han existit els informes pertinents per a la catalogació».\nRevisió del Catàleg d'edificis protegits\nEl tinent de batlle ha assegurat que «cal anar més enllà d'aquest cas en concret, perquè si no revisem el Catàleg d'edificis protegits, es poden seguir produint exemples com aquest». En aquest sentit, Noguera ha comunicat que «Urbanisme és conscient d'aquesta gravetat i urgència i per això ja treballem des de fa més de nou mesos amb la revisió, actualització i ampliació del catàleg». Així, ha afegit que la previsió és que sigui presentat en el termini més curt de temps i ha recordat que «el catàleg no es toca des de 1998».\nPer Criteris, fa mes de 3 anys\nI per què s'havia de salvar? Per que hi va viure en Falla? O tenia res més especial? Hem de salvar totes ses cases on hi ha viscut algú un poc conegut?\nPer Nyac-nyac, fa mes de 3 anys\nLa casa ara guapa, però no tenia res d'especial. Que Falla hi visquès una mesos no és cap raó per conservar-la. ARCA desbarra contínuament d' un temps ençà.\nMillor conservar pocs edificis que voler ampliar el catalog.\nNo servirà de res, ja que dins 30 anys, una altra generació esbucarà tot lo que se ha construit mal durant 1960-1990.\nGamarús! Idò fes-hi alguna cosa. Igual que el PP, ells el pont del tren, vosaltres això...\nJa no sabem a qui hem de votar !


Els jocs retrobats ~ Ona Llibres\nInici ~ Botiga ~ Els jocs retrobats\nFins no fa pas gaire les criatures aprenien, s'entretenien i s'emocionaven amb jocs que venien de temps antics, jocs de sempre que adaptaven a les seves necessitats. Vuit escriptors han anat a buscar persones grans de tot el país. Persones que han mirat enrere i que han recordat la seva infància plena de jocs. Es jugava a aquests jocs als carrers de Catalunya fins a mitjans del segle XX. Els jocs retrobats aplega 33 cròniques que ens parlen d'infàncies de 33 comarques diferents i de prop de 200 jocs que voldríem que no s'oblidessin. Els reivindiquem en l'era dels jocs tecnològics, com a patrimoni col·lectiu que són i com una invitació al record i, per descomptat, a aquella alegria que ens convida a jugar.Per fer aquest llibre hem comptat amb la col·laboració de diversos escriptors de tot Catalunya que han anat a buscar persones que havien jugat molt i que en mantenen viu el record.La Marina Espasa ha anat a Barcelona, a Cornellà de Llobregat, a Premià de Mar, a Sabadell i a Samalús. En Marcel Fité ha anat a Puigcerdà, a Coll de Nargó, a Bóixols, a Lladorre, a Escunhau i al Pont de Suert. En Sebastià Roig ha anat a Olot, a Garriguella, a Perpinyà i a Palamós. En Jordi Lara, a Ripoll i a Vic. En Josep Pujol ha anat a Banyoles, a Girona i a Vilobí d'Onyar. L'Anna Punsoda, a Agramunt, a Concabella, a Lleida, al Tossal i a Mollerussa. En Jordi Llavina ha entrevistat persones de Reus, de Sant Quintí de Mediona, d'Igualada i de Vila-rodona. I en Joan Todó ens parla de la Sénia, de Prat de Comte, de Jesús i de la Palma d'Ebre. Finalment, en Xavier Cortadellas reporta jocs de la seva infantesa bisbalenca i del que ha rescatat de Diccionaris com l'Alcover-Moll i de llibres com el Costumari Català d'en Joan Amades. L'Albert Llenas ha recordat i reproduït els jocs que s'hi expliquen.A tots ells i especialment a la gent que ha dedicat part del seu temps a rememorar-nos bocins de la seva infantesa, el nostre agraïment.


Dribia, l'art de transformar una empresa - revista La Torre de Barcelona\nDribia, l’art de transformar una empresa\n1 Un estudi d’innovació especialitzat en ciències de dades\n2 Un mercat per a tothom\n3 El balanç positiu\nUn estudi d’innovació especialitzat en ciències de dades\nL’univers de les empreses cada vegada està més digitalitzat. Tot i això, moltes de les empreses encara estan lluny d’aconseguir automatitzar els seus processos o aconseguir gestionar la quantitat de dades que arriben a les companyies. Aquests problemes han obert un forat -molt gran- en el mercat i moltes companyies especialitzades en la gestió o organització de dades han emprès projectes per tal d’ajudar a transformar les empreses. Aquest és el cas de Dribia, un estudi d’innovació que amb la col·laboració de Barcelona Activa, ha aconseguit aplicar el mètode científic a l’empresa.\n“Som una empresa jove disposada a crear projectes d’impacte”, explica Oleguer Sagarra, cofundador i coCEO de la companyia. Ell, juntament amb el seu soci Pol Colomer, ambdós doctorats en física, van decidir emprendre aquest viatge, fa gairebé cinc anys, per tal de marcar la diferència i apostar per donar serveis a totes aquelles empreses que no sabessin com utilitzar les seves dades: “El nostre producte és la nostra metodologia”, explica Sagarra. Així doncs, l’empresa ja ha treballat amb més d’una cinquantena d’empreses creant projectes relacionats amb la ciència de dades.\nAquest estudi d’innovació treballa amb empreses privades, però també dedica part dels seus esforços als projectes de l’administració pública i a la recerca. En paraules del cofundador, “un 90% dels seus clients són privats, un 5% públics i un altre 5% de recerca”. A més la seva filosofia és de codi obert, el que significa que entreguen els seus projectes de manera totalment transparent i oberta per tal que els seus clients puguin fer els canvis pertinents i seguir-hi treballant: “Per a nosaltres la transparència i el servei als clients és essencial”, diu el coCEO de Dribia. És per aquesta transparència i sinceritat que les empreses són recurrents amb els projectes de la companyia i moltes vegades no només controlen un únic projecte per a una companyia sinó una sèrie.\nPel que fa a la competència del sector, Sagarra explica que el mercat de les dades és un mercat relativament nou i molt gran, per tant “hi ha espai per a moltes més empreses de les que ja hi ha actualment”. A més, Dribia està només especialitzada en ciència de dades i, encara que pugui treballar d’altres àmbits, el seu focus està en aquesta manera de gestionar-les.


Música i pintura es conjuguen contra la Pòlio\n'2 artistes, 1 projecte. Tots contra la pòlio', amb Lluis Ribas i Monica Green al Teatre-Auditori. FOTO: Yves Dimant\nEls artistes Mònica Green i Lluís Ribas han ofert un espectacle solidari a Sant Cugat\nper Cinta Caballé i Curto Periodista 29 de novembre de 2019\nEl Teatre-Auditori de Sant Cugat del Vallès ha estat l'escenari de la proposta artística que han creat Lluís Ribas i Mònica Green per lluitar contra la Pòlio la nit d'aquest divendres, 29 de novembre. Un espectacle que portava per nom '2 artistes, 1 projecte. Tots contra la pòlio' i que proposava als dos centenars de persones que han assistit com a públic gaudir d'un espectacle singular on, mentre Green oferia un recital, Ribas creava una obra d'art. El resultat: un retrat del l'artista santcugatenc Josep Grau-Garriga.\nUn espectacle amb un objectiu solidari: recaptar fons per poder adquirir vacunes contra la Pòlio. Una causa amb la qual Ribas té una implicació personal, ja que ell va patir la malaltia de petit, i per la qual ja ha fet múltiples propostes artístiques.\nLluis Ribas durant l'espectacle amb Mònica Green contra la Pòlio. FOTO: Yves Dimant\nL'objectiu, en aquest cas, era assolir la xifra de 100.000 vacunes amb tots els actes que ha organitzat Ribas en aquesta línia. Amb les accions organitzades fins ara per l'artista, juntament amb el Club Rotary i la Fundació Melinda Gates, s'han aconseguit 87.440 vacunes. Amb l'espectacle de la nit de divendres al Teatre-Auditori, per cada entrada, s'aconseguien 90 vacunes.\nAixí, tot i que falta el recompte final, ja que, a banda de les entrades per formar part de l'esdeveniment, s'havia habilitat una Fila Zero per fer-hi aportacions, sembla ser que l'objectiu s'ha assolit.\nRibas: "Per mi seria un orgull veure el Teatre-Auditori ple contra la Pòlio"\nL'artista Lluís Ribas, cedeix l'obra de '2 artistes, 1 projecte' al TOT


Indiecat - Música en català: "'El Paradís de les paraules' és una finestra oberta a l'època islàmica de València"\n"'El Paradís de les paraules' és una finestra oberta a l'època islàmica de València"\nCarles Dénia (Gandia, 1971) ha aconseguit posar en comú a la crítica més especialitzada amb el seu darrer disc, “El paradís de les paraules”, en el que musicalitza, amb l’ajuda del seu paisà Josep Piera, poemes escrits a l’Al-Andalús valencià dels segles XI i XII. S’allunya d’atavismes estètics i passeja pel llindar d’una música escassament transitada fins ara, farcint un àlbum històric de sabor mediterrani on s’uneixen de forma màgica sons flamencs, jazzístics i cant d’estil, traçant una travessia apassionant que suposa una autèntic estudi de les nostres arrels.\n-Allunyat del purisme, trobes una llibertat que et permet anar a llocs musicals desconeguts?\n- Més que trobar llocs desconeguts respecte a la música valenciana, el que he aconseguit és un territori on es mescla el flamenc, el jazz i el cant d’estil que és d’on venia treballant en els darrers anys i que han confluït en “El Paradís de les Paraules”. El producte final no correspon a cap gènere sinó més bé a alguna cosa pròxima a la cançó d’autor.\n-T’has adaptat als poemes o els has acoblat a les teues exigències?\n- Una mica de tot, tant els poemes a mi, com jo als poemes. Tenia una estètica en la ment però he considerat els poemes com allò més important. Els poemes tenen un ritme i una melodia implícita i devia saber escoltar-la. La feina ha estat en saber extraure eixa música dels versos i adaptar-la a la estètica que jo volia. Tot ha estat sempre lligat als versos treballats per Josep Piera.\n-Et sentires atret per eixe hedonisme dels poemes andalusins valencians?\n- Em va atraure des del principi la relaxació moral que es transmet a través dels poemes. Al contrari del que pensava, doncs esperava trobar-me poemes de caire arcaic i antics, hem treballat versos moderns i desinhibits. Em va sorprendre trobar una temàtica tan diferent, tan vital. Fou exactament eixe contrast el que més em va atraure.\n-Escoltar el disc és com obrir un llibre d’història. Ar-Russafí, Ibn Aixa, Ibn al-Jannan, Ibn az-azqqaq o Ibn Khafaja nasqueren Xàtiva, Alzira, Sagunt o València.\n- El context en el que es creen els versos és fonamental. Més que un llibre de història, “El Paradís de les Paraules” és una finestra per poder observar l’època islàmica de la nostra terra. És la vida d’un temps que sembla antic però no eren bàrbars sinó persones molt cultivades i d’una gran intel•ligència. La música es devia a la poesia i aquesta última era enormement important per la seua funció social. -Has aconseguit a la teua terra amb els dos darrers discos un reconeixement professional que ja tenies a l’exterior?\n- Realment sí. He treballat molt a l’estranger i segueix fent-ho però els dos darrers discos han suposat una gran empenta en la meua carrera musical i han ajudat molt a donar a conèixer la meua feina a Catalunya i al País Valencià. En eixe sentit m’he sentit molt sorprès i enormement agraït.\n-Cançons de batre, jotes, seguidilles, fandangos, boleros, mazurques, valsos, malaguenyes, penteneres, granaïnes, cant d'estil... Un món per descobrir encara.\n- Hi ha un món per descobrir, és cert. En la música tradicional valenciana s’ha fet un gran treball de recuperació en els darrers anys i la discografia s’ha completat molt. Però malgrat tots els treballs de recopilació queda molt per fer, sobretot en la formació d’un llenguatge tradicional que ajunte els diversos punts de vista. Queda per fer trobar una estètica on confluisquen més artistes en un estil nou de la música tradicional valenciana.\n-Estan els pròxims projectes lligats a “El paradís de les paraules”?\n- El pròxim projecte és un segon disc amb la Nova Rimaire, de caire més tradicional, inclús més encara que el primer. Quan he tingut ocasió d’analitzar les claus del primer disc he comprés que podia treballar en un segon amb més coherència i més complet. Ja fa un temps que estic treballant en el segon disc amb la Nova Rimaire. Després arribarà un altre disc més experimental, a l’estil d”El Paradís de les Paraules”. Potser el mode de treball siga eixe: Anar alternant la música valenciana tradicional ja feta amb discos més experimentals, podem dir de fantasia.


Àngels Chacón destaca els projectes Mil·lenari 2025 i Manresa 2022 per dinamitzar el Bages - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nÀngels Chacón destaca els projectes Mil·lenari 2025 i Manresa 2022 per dinamitzar el Bages\nLa candidata del Partit Demòcrata explicat que «s' han inclòs esmenes importants per la comarca als Pressupostos Generals de l'Estat»\nredacció | manresa 07.12.2020 | 19:55\nÀngels Chacón, Lluís Magriñà i Valentí Junyent a l'avantsala de la Cova de Sant Ignasi | Arxiu particular\nÀngels Chacón, Lluís Magriñà i Valentí Junyent a l'avantsala de la Cova de Sant Ignasi\nAquest dilluns, la candidata del Partit Demòcrata a la Presidència de la Generalitat, Àngels Chacón, ha visitat el Bages per conèixer els projectes Mil·lenari 2025 i Manresa 2022. "Són projectes importantíssims per la comarca del Bages, projectes que la posicionaran, la potenciaran i enfortiran la seva singularitat com a territori" ha destacat Àngels Chacón.\nAcompanyada pel President del Partit Demòcrata, David Bonvehí i per la Presidenta Comarcal del Partit Demòcrata al Bages, Ivet Castaño, la candidata a la Presidència de la Generalitat ha visitat l'Abadia de Montserrat on s'ha reunit amb l'abadessa de Sant Benet de Montserrat, Maria del Mar Albajar. Chacón ha valorat molt positivament el projecte Mil·lenari 2025 que el monestir impulsarà per celebrar els seus mil anys de vida i que permetrà dinamitzar encara més un dels pols d'atracció turística més rellevants pel país. La candidata a la Presidència de la Generalitat ha explicat que "el Partit Demòcrata ha inclòs esmenes importants pel Bages als Pressupostos Generals de l'Estat com una dotació econòmica per Montserrat per compensar la disminució d'ingressos que ha provocat la Covid".\nChacón ha aprofitat l'ocasió per compartir inquietuds amb representants de les entitats de Montserrat a qui ha assegurat que "dinamitzar econòmicament i turísticament el Bages és clau pel nostre país perquè ens posiciona al món i genera riquesa i llocs de treball". D'aquesta manera, es pretén garantir la continuïtat dels seus serveis i actuacions i la gestió del dia a dia del seu Parc Natural.\nChacón ha estat convidada a Canal Taronja, on s'han posat sobre la taula qüestions com la gestió per part del govern d'aquesta crisi, posant de manifest que "l'adopció de mesures ha de prioritzar sempre la salut de les persones, però coneixent quina és la realitat. Tancament d'activitats sí, però ha d'anar acompanyada amb procediments que entenguin el funcionament de l'economia productiva. "Chacón també ha volgut remarcar quin és el model de país que defensa el Partit Demòcrata "volem que Catalunya torni a ser un país d'oportunitats, que generi riquesa i que tornem a recuperar la fortalesa", tot afegint que "si no som forts econòmicament, no serem mai independents, no serà sostenible la cobertura social de les persones."\nLa candidata del Partit Demòcrata a la Presidència de la Generalitat ha visitat la Cova de Sant Ignasi de Manresa, on ha estat rebuda per Lluís Magriñà, director del Centre Internacional d'Espiritualitat Ignasiana; Francesc de Puig, patró de la Cova; Josep Tarín, diputat a la Diputació de Barcelona; Valentí Junyent, exalcalde de Manresa i per Joan Calmet, regidor de Turisme i Projecció de Ciutat de Manresa.. La trobada ha girat entorn del projecte Manresa 2022, una aposta estratègica de la ciutat, oberta i participativa, amb l'objectiu de celebrar els 500 anys d'Ignasi de Loiola a Manresa. La candidata ha destacat que "aquests projectes són claus per la ciutat perquè la dinamitzen econòmica, socialment i culturalment i la fan atractiva pel turisme, especialment el cultural". Chacón ha remarcat que Manresa 2022 és una aposta estratègica que ha de permetre internacionalitzar la ciutat, fer-la més competitiva per tal que esdevingui destinació turística de referència i creï riquesa al territori.\nÀngels Chacón ha agraït l'acollida de la comarca i ha pres nota de totes les demandes i preocupacions de les persones i sectors amb qui ha compartit debat. "Cal més empatia i compromís amb els ciutadans", ha indicat.\nEl Govern català destinarà 232 milions d'euros a pagar un ajut de 2.000 euros als 116.000 autònoms inscrits.\nUn youtuber deixa morir la seva parella embarassada durant un directe .\nLa plataforma de gent gran critica la «manca de voluntat política» del govern de Manresa.


La Caminada de Llevant protestarà contra la urbanització de la Budellera\nLa Caminada, de més de 10 quilòmetres, es durà a terme el pròxim diumenge.\nIntervenció arqueològica en l'entorn del Camí de la Budellera i l'espai afectat pel Pla Parcial.\nEls veïns de la zona afirmen que la construcció d’un nou barri per a unes 15.000 persones desvirtuarà aquest espai natural de la ciutat\nActualitzada 10/01/2017 a les 20:36\nLa Federació d’Associacions de Veïns de l’Àrea de Llevant ha organitzat per al pròxim diumenge la quarta edició de la Caminada de Llevant, que enguany tindrà un caire especialment reivindicatiu. Els veïns residents en la zona es mostren contraris al projecte de construcció d’un barri per a unes 15.000 persones en aquest espai del nord de la ciutat, en una amplia superfície ubicada entre les instal·lacions del Club Gimnàstic, Cala Romana i Boscos, que va en paral·lel a la platja Llarga. Els veïns consideren que la seva execució afectarà tant en el vessant social com en la del medi ambient i el moviment massiu de persones.\nEntitats veïnals de la zona i la Plataforma Salvem la Llarga han presentat al·legacions al Pla Parcial la Budellera i defensen una intervenció urbanística menys agressiva amb un territori que conserva una important massa forestal, a més d’elements propis de les terres de conreu del Camp de Tarragona, cabanes de pedra seca i, fins i tot, camins originaris de l’època romana.\nEl projecte urbanístic afecta una superfície d’1.500.000 metres quadrats, contempla la construcció d’edificis de fins a dotze plantes, 6.000 nous habitatges per encabir una població d’entre 12.000 i 18.000 habitants. Un cop finalitzada l’edificació, es generaran al voltant de 125.000 desplaçaments diaris, segons les previsions dels redactors del projecte, un factor que preocupa molt als veïns de la zona afectada. També temen que el moviment de persones perjudiqui l’estat natural de la platja Llarga i el Bosc de la Marquesa, així com l’entorn natural i paisatgístic de tota la zona que es veurà afectada per aquest macro-projecte urbanístic.\nLa Caminada de Llevant discorrerà per paratges naturals de l’interior i del litoral. La concentració està convocada al pàrquing del Nàstic, està programada a les 9 hores d’aquest diumenge, 15 de gener. Els participants faran a peu 10,6 quilòmetres i el temps previst que invertiran s’ha xifrat, sense parades, en 3 hores i 10 minuts. Els organitzadors estimen que la dificultat del traçat és baixa, amb un desnivell positiu de 234 metres. L’alçada màxima és de 126 metres.\nL’organització als participants portar l’esmorzar, aigua, calçat adient per caminar, un barret i crema protectora solar. La previsió meteorològica informa de temps assolejat en una jornada amb temperatures agradables.\nLa caminada s’iniciarà a les 9.30 hores, després d’uns parlaments i explicacions referides al que es trobaran els participants al llarg del recorregut. Al votant de les 10.20 hores, els caminants arribaran al Mirador de la Budellera, un lloc amb espectaculars vistes panoràmiques on tindrà està previst esmorzar durant mitja hora. Una hora més tard, accediran al carrer Oreneta, a la urbanització Boscos, i a les 11.50 la caminada arribarà a Molnàs. A les 12.05, al Camí de les Salines, es farà una nova parada de trenta minuts per avituallament i, des d’aquest punt, s’accedirà a la platja Llarga. La finalització de la marxa està prevista als voltants de les 13.40 hores, al pàrquing del Club Gimnàstic.\nIntervenció arqueològica en l’entorn del Camí de la Budellera i l’espai afectat pel Pla Parcial\nDes de fa unes setmanes, al voltant del Camí de la Budellera s’estan realitzant intervencions arqueològiques per establir el contingut del subsòl i si aquest conté restes d’èpoques pretèrites. En un sector situat prop del camí ha aparegut un mur, probablement de construcció relativament moderna, que ja s’ha procedit a cobrir amb terra per part de l’empresa que fa els treballs. A causa de la manca d’informació, els veïns de la zona especulen amb la possibilitat que la intervenció estigui relacionada amb el Pla Parcial de la Budellera, que preveu, a mitjà termini, l’inici de la urbanització del terreny per a la construcció d’un barri de grans proporcions i amb capacitat d’albergar de l’ordre de 15.000 persones.\nA les imatges es poden observar les restes trobades al costat del Camí de la Budellera, el mateix espai ja cobert de terra i dues màquines traballant, que han procedit a tornar el terreny al seu estat original un cop finalitzada l’actuació arqueològica.


Seguretat vial Archivos - Pàgina 22 de 24 - Blog Applus+ ITV\n29 nov. El perill de conduir amb la mirada borrosa\nPosted at 11:07h a Seguretat vial 0 Comentaris\nSabies que 8 milions de conductors no veuen amb nitidesa? Malgrat que un 97% dels conductors admet que si la visió no és bona, les probabilitats de tenir un accident es disparen i que el 95% sigui conscient que conduir sense veure bé és un perill...\n22 nov. Consells contra el aquaplaning i altres esglais per conduir amb pluges\nPosted at 12:47h a Consells, Seguretat vial 1 Comment\nAquest cap de setmana està previst un temporal de pluja que xoparà gairebé tota la península. Segons les previsions meteorologiques, cauran precipitacions abundants pel que és important tenir en compte alguns consells abans d'agafar el cotxe. Assegurar-se del bon estat del vehicle El nostre cotxe ha d'estar...\n18 nov. Consells de conducció sobre neu per a les primeres nevades\nPosted at 11:31h a Consells, Seguretat vial 0 Comentaris\nAquests últims dies s'estan vivint grans nevades en diverses zones del país. De fet, són diverses les províncies que han hagut de tallar carreteres i prendre mesures per a prevenir possibles accidents. Sobretot en el nord peninsular, on hi ha hagut un fort temporal que...\n11 nov. Portem el casc de moto adequat?\nPosted at 14:47h a Consells, Seguretat vial 2 Comentaris\nSabies que triant un casc adequat, la probabilitat de morir per un cop al cap pot reduir-se fins a un 50% ? Són molts els que decideixen utilitzar la moto com a mitjà de transport, a causa de la comoditat d'aparcar i la rapidesa al circular...


Jornada sobre la nova Llei de transparència i tercer sector de Joaquim Triadú, SlideSearchEngine.com\nInformation about Jornada sobre la nova Llei de transparència i tercer sector de Joaquim...\nel desembre llei jornada sobre nova llei\nJornada sobre la nova Llei de transparència i tercer sector Joaquim Triadú Barcelona, 18 de febrer de 2014\nJornada sobre la nova Llei de transparència i tercer sector A) Nou marc normatiu 1.- Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern. 2.- Llei catalana de transparència (en tràmit al Parlament). 3.- Llei catalana del Protectorat de les Fundacions (en tràmit al Parlament). 4.- La reforma del Codi Penal en relació amb les persones jurídiques. B) La transparència 1.- Què és? 2.- Les bones pràctiques del tercer sector. C) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector. 1.- A quines entitats del tercer sector s‟aplica la Llei? 2.- Obligacions: la publicitat activa. 3.- Límits a l‟obligació de publicitat activa. 4.- La normativa catalana en tramitació. Principals diferències.\nJornada sobre la nova Llei de transparència i tercer sector D) La Llei de transparència en relació amb les AAPP. 1.- Quines son les dades que han de facilitar les AAPP? 2.- Com i quan demanar informació. Hi ha obligació de donar-la? 3.- El bon govern: règim sancionador E) Aspectes generals. 1.- Entrada en vigor. 2.- Anàlisi comparat amb altres països. E) Oportunitats (reflexions de futur).\nA) Nou marc normatiu 1.- Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern. La nova Llei de la transparència serveix per aprofundir més en l‟aplicació d‟uns drets ja reconeguts per l‟ordenament, corregint deficiències i creant un nou marc jurídic. Objectius de la nova Llei de transparència - Incrementar i reforçar la transparència en l‟activitat pública, que s‟articula a través de: ▪ La publicitat activa. ▪ El dret d’accés a la informació pública. - Establir les obligacions de bon govern que hauran de complir els responsables públics, així com les conseqüències derivades del seu incompliment.\nA) Nou marc normatiu 2.- Llei catalana de transparència (en tràmit al Parlament). • La Llei catalana de transparència pretén derogar els articles 27 i 28 de la Llei 26/2010, de 3 d‟agost, de règim jurídic i procediment de les administracions públiques de Catalunya. • El legislador considera necessària una Llei que reguli els principis de transparència, accés a la informació pública i bon govern, en resposta a la demanda social creixent d‟exigència de major transparència sobre les administracions i els processos de presa de decisió. • Per aquesta raó, la proposició de Llei neix amb la voluntat d'estendre el seu àmbit d‟aplicació a tots els organismes públics de Catalunya, tinguin o no caràcter administratiu.\nA) Nou marc normatiu 3.- Llei catalana del Protectorat de les Fundacions (en tràmit al Parlament). El projecte de Llei preveu un seguit de mesures de foment dels controls interns en el si de les entitats, de responsabilització dels patrons, de col·laboració interadministrativa i institucional per tal de coordinar les funcions de control i supervisió de les fundacions, i d‟altres que persegueixen implementar una cultura de transparència, imparcialitat i nodiscriminació, en garantia dels diferents finançadors públics i privats. El nou text també vol instaurar un règim sancionador amb la finalitat que actuï com a mecanisme dissuasori de conductes il·legals i com a mesura de confiança per als qui contribueixen al finançament de les fundacions.\nA) Nou marc normatiu 4.- La reforma del Codi Penal en relació amb les persones jurídiques. La nova reforma del Codi Penal incorporarà un nou delicte que afecta a les persones jurídiques i que pretén alliberar de responsabilitat a l‟entitat per les actuacions dels seus representants o administradors. Aquest delicte castigarà els representants legals o administradors de fet o de dret de qualsevol persona jurídica o empresa, organització o entitat sense personalitat jurídica, <que omita la adopción de las medidas de vigilancia o control que resultan exigibles para evitar la infracción de deberes o conductas peligrosas tipificadas como delito, cuando se dé inicio a la ejecución de una de esas conductas ilícitas que habría sido evitada o, al menos, seriamente dificultada, si se hubiera empleado la diligencia debida>.\nB) La transparència 1-. Què és? • La transparència no és ni un dret dels ciutadans ni una facultat de l’Administració. • La transparència és un principi de dret públic caracteritzat per la màxima publicitat dels actes de l’Administració i els seus organismes públics. • L’accés a la informació i el reconeixement del dret a la informació són manifestacions d’un Estat transparent.\nB) La transparència 2.- Les bones pràctiques del tercer sector Font: Observatori del Tercer Sector\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector 1.- A quines entitats del tercer sector s’aplica aquesta Llei? L‟article 3 de la Llei estableix que les disposicions del Títol primer, Capítol segon, relatives a l’obligació de publicitat activa, seran aplicables també a: “Entitats privades que percebin durant el període d’un any ajudes o subvencions públiques en una quantia superior a 100.000 euros o quan, almenys, el 40% del total dels seus ingressos anuals tinguin caràcter d’ajuda o subvenció pública, sempre que arribin com a mínim als 5.000 euros”. Per tant, les ajudes i subvencions públiques rebudes en el període d‟un any esdevé el criteri a seguir per determinar si una entitat del tercer sector resta obligada al compliment de les disposicions de la Llei en matèria de publicitat activa.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector 2.- Obligacions: la publicitat activa • La publicitat activa obliga a les entitats del tercer sector afectades per aquesta normativa a difondre públicament unes determinades informacions sense necessitat que existeixi una sol·licitud prèvia per part d‟un interessat. • La Llei regula uns mínims que poden ser ampliats a través de normativa autonòmica o sectorial. • L‟accés a la informació haurà de ser gratuït. Principi d‟accessibilitat universal.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector La informació haurà de ser publicada a les seus electròniques o pàgines web de les entitats i haurà de ser clara, estructurada i entenedora per als interessats. Serà necessari estructurar mecanismes per facilitar l‟accés, la reutilització i la qualitat de la informació publicada. No obstant, la Llei preveu expressament que algunes entitats puguin publicar la informació que se‟ls requereix a través dels mitjans que l‟Administració de la qual rebin la major part d‟ajudes o subvencions posi a la seva disposició. Aquests entitats han de ser: -Entitats sense ànim de lucre. -Que persegueixin objectius que siguin exclusivament d‟interès social o cultural. -Que el seu pressupost sigui inferior a 50.000 euros.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector Informació que cal publicar I.- Informació institucional, organitzativa i de planificació Les entitats del tercer sector hauran d‟aportar informació relativa a les funcions que desenvolupen, la normativa que els hi resulta d‟aplicació, així com la seva estructura organitzativa. A aquests efectes, hauran d„incloure un organigrama actualitzat que identifiqui els responsables dels diferents òrgans, el seu perfil i trajectòria professional.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector II.- Informació econòmica, pressupostària i estadística Les entitats del tercer sector han de fer pública, com a mínim, la informació relativa als actes de gestió administrativa amb repercussió econòmica o pressupostària que s‟indiquen a continuació: a) Tots els contractes celebrats amb una Administració Pública (identificació de l‟objecte, durada, import de licitació i d‟adjudicació, les modificacions del contracte, i decisions de desistiment i renúncia dels contractes). La publicació de la informació relativa als contractes menors podrà realitzar-se trimestralment. b) La relació dels convenis subscrits amb una Administració Pública (identificació de les parts, objecte i durada del conveni, modificacions, prestacions i obligacions econòmiques convingudes).\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector c) Les subvencions i ajudes públiques concedides per una Administració Pública (import i objecte o finalitat). d) Els pressupostos, amb descripció de les principals partides pressupostàries i la informació actualitzada i comprensible del seu estat d‟execució. e) Els comptes anuals i, si escau, els informes d’auditoria de comptes i de fiscalització per part dels òrgans de control extern. f) Les retribucions percebudes anualment pels alts càrrecs i màxims responsables de les entitats. També s‟hauran de fer públiques les indemnitzacions que hagin percebut, si escau, en supòsits d‟abandonament del càrrec.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector 3.- Límits a l’obligació de publicitat activa. La Llei no estableix cap límit vinculat a la protecció de les dades de caràcter personal. Les úniques limitacions que apareixen en el text fan referència al dret d‟accés a la informació pública, és a dir, al dret de tot ciutadà a sol·licitar determinada informació a l‟Administració. No obstant, el dret d’accés a la informació pública regulat a la Llei no aplica a les entitats del tercer sector.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector 4.- La normativa catalana en tramitació. Principals diferències I.- Pel que fa al tercer sector, la Llei estableix que resultarà d‟aplicació “a les persones físiques o jurídiques que exerceixin funcions públiques o potestats administratives, que prestin serveis públics o que percebin fons públics per el seu funcionament o realització de les seves activitats”. Per tant, a diferència de la normativa estatal, totes les entitats del tercer sector que rebin ajudes o subvencions públiques quedaran afectades per la norma catalana.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector II.- Les entitats del tercer sector afectades per la Llei catalana només hauran de complir a priori aquelles obligacions relatives a publicitat activa. No obstant, a diferència de la Llei estatal, la Llei catalana estableix expressament que serà l’Administració responsable qui haurà de fer efectiu el compliment de dites obligacions. A tal fi, les entitats del tercer sector que percebin fons públics hauran de donar trasllat a l‟Administració de tota la informació relativa a les activitats que portin a terme i que estiguin directament relacionades amb la percepció de fons públics. Aquesta informació serà publicada per l‟Administració en el Portal de la Transparència.\nC) La Llei de transparència en relació amb el tercer sector III.- Pel que fa als límits a les obligacions de transparència, la Llei catalana estableix que seran aplicables els mateixos límits fixats per al dret d‟accés a la informació pública i, de manera especial, aquells relacionats amb la protecció de dades de caràcter personal. En tot cas, el principi de transparència s‟haurà d‟interpretar i aplicar amb caràcter preferent de manera que qualsevol limitació a la seva aplicació haurà de tenir el seu fonament en un límit o excepció expressament establerts per una norma amb rang de llei. Les dades íntimes o que afectin a la vida privada no es publicaran, llevat que l‟afectat ho consenteixi. Les dades de caràcter personal tampoc, llevat que es tracti d‟informació directament relacionada amb l‟organització, funcionament o activitat pública de l‟Administració.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP 1.- Quines son les dades que han de facilitar les AAPP? A) Publicitat activa. A banda de la informació aplicable al tercer sector, les Administracions també han de publicar la següent informació: Informació institucional, organitzativa i de planificació Identificació de plans i programes anuals i plurianuals on es fixin els seus objectius concrets, així com les activitats, mitjans i temps previst per a la seva consecució. També es valoraran i publicaran llurs resultats. Informació econòmica, pressupostària i estadística a) En matèria de contractació, es publicaran dades estadístiques sobre el percentatge en volum pressupostari de contractes adjudicats a través dels procediments previstos en la legislació de contractes del Sector Públic.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP b) Les resolucions d’autorització o reconeixement de compatibilitat que afectin als treballadors públics, així com les que autoritzin l‟exercici d‟activitat privada per part d‟alts càrrecs de l‟Administració cessats. c) Informació actualitzada sobre el grau de compliment dels objectius d’estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera. d) Les declaracions anuals de béns i activitats dels representants locals. En tot cas, s‟ometran les dades relatives a la localització concreta dels béns immobles i es garantirà la seguretat i privacitat dels seus titulars. e) La informació estadística necessària per valorar el grau de compliment i qualitat dels serveis públics que siguin de la seva competència.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP Informació de rellevància jurídica Les Administracions Públiques, en l‟àmbit de llurs competències, també hauran de publicar: a) Les directives, instruccions, acords, circulars o respostes a les consultes plantejades per particulars o altres òrgans, en la mesura que suposin una interpretació del Dret o tinguin efectes jurídics. b) Els Avantprojectes de Llei i els projectes de Decrets Legislatius dels quals en tinguin la iniciativa, així com els projectes de Reglaments. c) Les memòries i informes que integrin els expedients d'elaboració dels textos normatius. d) Els documents que hagin de ser sotmesos a un període d‟informació pública durant la seva tramitació.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP A més, les Administracions Públiques publicaran una relació de tots els bens immobles que siguin de llur propietat o sobre els que ostentin algun dret real. L‟Administració General de l‟Estat promourà un Portal de la Transparència que facilitarà l‟accés dels ciutadans a la informació referida relativa a llur àmbit d‟actuació. B) Dret d’accés a la informació pública. A banda de la informació que hauran de publicar activament les Administracions, totes les persones tenen dret a accedir a la informació pública, en les condicions previstes a l‟article 105.b) de la CE. Per informació pública s‟entén els continguts i documents, qualsevol que sigui el seu format o suport, que estiguin en poder d‟alguna Administració o organisme públic i que hagin estat elaborats o adquirits en l‟exercici de llurs funcions.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP 2.- Com i quan donar informació. Hi ha obligació de donar-la? Sol·licitud d‟accés a la informació El procediment per l‟exercici del dret d‟accés s‟inicia amb la presentació de la corresponent sol·licitud, que haurà de dirigir-se al titular de l’òrgan administratiu o entitat que tingui la informació requerida. La sol·licitud haurà d‟incloure: - La identitat del sol·licitant. La informació que se sol·licita. Una adreça de contacte, preferiblement electrònica, a efectes de comunicacions. La modalitat que es desitgi per accedir a la informació. L‟interessat no està obligat a motivar la sol·licitud d‟accés a la informació. L‟absència de motivació no pot ser per si mateixa causa de rebuig de la sol·licitud.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP Causes d‟inadmissió de la sol·licitud a) Quan la informació que se sol·licita estigui en fase d‟elaboració o de publicació general. b) Quan la sol·licitud faci referència a informació que tingui caràcter auxiliar o de suport como la continguda en notes, esborranys, opinions, resums, comunicacions i informes interns o entre òrgans i entitats administratives. c) Quan es demani informació la divulgació de la qual requereixi d‟una acció prèvia de reelaboració. d) Quan la sol·licitud es dirigeixi a òrgans que no disposen de la informació. En aquests casos, l‟Administració que acordi la inadmissió haurà d‟indicar l‟òrgan que cregui competent. e) Quan la sol·licitud sigui repetitiva o tingui caràcter abusiu.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP Tramitació • Si la sol·licitud es refereix a informació que no figura en poder de l‟òrgan a la que es dirigeix, aquest la remetrà a l‟Administració competent i n‟informarà a l‟interessat. • Quan la sol·licitud no identifiqui de manera exacta la informació que es demana, l‟Administració concedirà un termini de 10 dies a l‟interessat perquè concreti la petició. En cas de no fer-ho, se‟l tindrà per desistit. • Si la informació afecta a terceres persones, l‟Administració els donarà un termini de 15 dies perquè formulin al·legacions. • Si la informació ha estat elaborada per un òrgan diferent d‟aquell que en té la custòdia, aquest últim li remetrà la sol·licitud perquè la resolgui.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP Resolució • Les sol·licituds s‟hauran de resoldre i notificar als interessats en el termini màxim d‟1 mes a comptar des de la recepció de la sol·licitud per part de l‟òrgan competent per fer-ho. El termini es podrà ampliar a 2 mesos sempre que la complexitat o volum de la informació ho facin necessari, i s‟informi al sol·licitant. • Les resolucions desestimatòries, les que concedeixin accés parcial a la informació o a través d‟una modalitat diferent de la sol·licitada, i les que permetin l‟accés en cas d‟oposició d‟un tercer, hauran de ser motivades. • Transcorregut el termini indicat sense que s‟hagi dictat una resolució, s‟entendrà que la sol·licitud ha estat desestimada.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP Límits vinculats a la protecció de les dades personals • Si la informació sol·licitada conté dades que la Llei considera especialment protegides (ideologia de les persones, afiliació sindical, religió, creences, origen racial, salut i sexualitat), l‟accés només podrà autoritzar-se si existeix el consentiment de les persones afectades. • Pel que fa a la resta de dades personals, l’Administració haurà de ponderar prèviament l’interès públic en la divulgació de la informació i els drets dels afectats les dades dels quals apareguin en la informació requerida. • No hi haurà cap limitació en aquells casos en què prèviament s‟hagi efectuat una dissociació de les dades de caràcter personal de manera que no resulti possible la identificació de les persones afectades.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP Règim d‟impugnacions 1) Les resolucions relatives a l‟accés a la informació pública podran ser recorregudes directament davant la Jurisdicció Contenciosa Administrativa. 2) Reclamació davant del Consell de Transparència i Bon Govern. • Substitueix als recursos administratius previstos a la LRJPAC. • Te caràcter potestatiu i és prèvia a la interposició d‟un recurs contenciós administratiu. • La reclamació s‟ha d‟interposar en el termini d‟un mes a comptar des del dia següent a la notificació de la resolució o des que es produeixin els efectes del silenci negatiu. • El termini màxim per resoldre i notificar la resolució serà de 3 mesos, transcorreguts els quals la reclamació s‟entendrà desestimada.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP 3.-El bon govern: règim sancionador El Títol II de la Llei atorga rang de llei als principis ètics i d‟actuació que han de regir la tasca dels alts càrrecs i assimilats de l‟Administració General de l‟Estat. Igualment estableix un règim sancionador, en consonància amb la responsabilitat a la que estan subjectes. L‟article 3 de la Llei 5/2006, de 10 d‟abril, de conflictes d‟interessos de membres del Govern i d‟alts càrrecs de l‟Administració, estableix que tindran la consideració d‟alts càrrecs “els presidents, els directors i els gerents de les fundacions públiques estatals, sempre que percebin retribucions per l’exercici del seu càrrec, així com els titulars d’aquells altres òrgans que els estatuts els hi atribueixin aquesta condició”. Tipus d‟infraccions - En matèria de gestió econòmica-pressupostària: persegueixen la mala gestió o el mal ús dels fons públics.\nD) La Llei de transparència en relació amb les AAPP - En matèria disciplinària: persegueixen la mala conducta, l‟incompliment de deures, les negligències o les il·legalitats que es puguin cometre en l‟exercici del càrrec. Sancions. Les infraccions lleus seran sancionades amb una amonestació. Si les infraccions són greus, s‟imposaran a l‟infractor alguna de les sancions següents: la declaració de l‟incompliment i llur publicació en el BOE, o la no percepció de la indemnització pel cas de cessament. Les infraccions molt greus comportaran, en tot cas, les sancions previstes per les infraccions greus. Els sancionats per infraccions molt greus seran destituïts del càrrec i no podran ocupar-ne d‟altre durant un període de 510 anys. Procediment. Es podrà iniciar d‟ofici, a instància d‟algun altre òrgan administratiu o per denuncia dels ciutadans. Les resolucions seran directament recurribles davant dels Tribunals contenciosos administratius.\nE) Aspectes generals 1.- Entrada en vigor Aplicació progressiva en diferents fases 11 de desembre de 2013: Entrada en vigor de les disposicions referides al Bon Govern (Títol segon). 10 de desembre de 2014: Entrada en vigor de totes les disposicions restants (Títol preliminar, Títol primer i Títol tercer). 10 de desembre de 2015: Data límit perquè els òrgans de les Comunitats Autònomes i de les Entitats Locals puguin adaptar-se a les obligacions que fixa la Llei.\nE) Aspectes generals 2.- Anàlisi comparat amb altres països Noruega: És un dels països amb més alt nivell de transparència del món. Des del segle XIX es fan públiques les dades sobre els ingressos, riquesa i impostos aplicables a cada un dels contribuents del país. Gap, una empresa tèxtil, és un altre exemple de transparència. Anualment, aquesta societat publica una memòria on recull, entre altres informacions, les violacions del seu codi de conducta per part dels proveïdors. Aquesta cultura de la transparència permet que la Llei que la regula, vigent des del 1970, sigui molt més laxa. En ella s‟estableix que el Defensor del Poble “recomana” a les Administracions que publiquin certes informacions.\nE) Aspectes generals Regne Unit: També és un país exemplar en matèria de transparència. La seva Llei, en vigor des del 2000, obliga a publicar, per exemple, les dietes dels parlamentaris. La Llei estableix un termini màxim de 20 dies perquè l‟Administració remeti aquella informació que hagi estat sol·licitada per un ciutadà sobre qualsevol institució pública. Les sol·licituds es realitzen de manera telemàtica a través d‟un portal web i existeix una comissió d‟informació i un tribunal especialitzat en aquest àmbit.\nE) Aspectes generals Alemanya: De la mateixa manera que el Regne Unit, Alemanya també publica informació econòmica dels seus parlamentaris. A través de la seva Llei de llibertat d‟informació aprovada l‟any 2006, tot ciutadà té reconegut un dret d‟accés a qualsevol instància pública i als projectes de gestió de l‟Administració alemanya. També es pot obtenir tota la informació referent a contractes públics, subvencions o sous públics, així com la d‟aquells que siguin receptors de fons públics, excepte els receptors de subsidis.\nE) Aspectes generals Suècia: La seva Llei de transparència és la més antiga del món. Fou aprovada l‟any 1766. Malgrat que en el text no s‟incloguin mètodes molt actuals o agressius, la cultura de la transparència està molt arrelada al país. Es prohibeix al Govern la possibilitat de sancionar un funcionari o ciutadà que aporti o faciliti informació a la premsa. Totes les empreses estatals presenten una memòria anual de sostenibilitat i aquestes poden ser auditades per tercers.\nE) Aspectes generals Estats Units: La Llei de llibertat d‟informació aprovada l‟any 1966 estableix que qualsevol ciutadà nord-americà o estranger pot accedir a qualsevol document de l‟Executiu federal. Cal pagar taxes que poden ser superiors als 200$ només per presentar la sol·licitud i l‟Administració pot demorar la seva resposta durant mesos. Portugal: Existeix una Llei d‟accés als documents administratius que permet als ciutadans conèixer informació pública. Malgrat l‟oportunitat de realitzar sol·licituds, el Govern i les Administracions públiques no estan obligades a informar sobre llurs activitats.\nE) Aspectes generals Bèlgica: Tradicionalment ha estat un país amb greus problemes burocràtics. Les mancances no provenen tant dels límits que puguin existir per accedir a la informació per part dels ciutadans, com dels mitjans de que disposa l‟Administració per atendre les peticions. Israel: La Llei de llibertat d‟informació del 1998 permet que els ciutadans sol·licitin informació i que les Administracions hagin de resoldre dites sol·licituds en un termini màxim de 30 dies. No obstant, la major part de les sol·licituds són rebutjades al·legant motius de seguretat nacional o respecte al dret a la intimitat.\nE) Reflexions de futur. Oportunitats ▪ Necessitat d‟elaborar un contracte social en el que s‟estableixin les bases de les relacions entre el sector públic i el tercer sector. Bones pràctiques. Creació d‟un grup d‟experts que redactin aquest contracte. Adhesió voluntària al seu contingut. ▪ Creació/promoció d‟una federació d’entitats que permeti canalitzar/assumir certes tasques que a dia d‟avui són assumides individualment per les entitats. Optimització dels recursos. ▪ Evitar el minifundisme excessiu. Les entitats del tercer sector mantenen una estructura burocràtica excessiva. Simplificació d’estructures.\nMoltes gràcies joaquim.triadu@es.pwc.com\nJornada sobre nova llei de transparència i tercer sector ...\nInici Jornada sobre nova llei de transparència i tercer sector a ... la Jornada sobre la nova Llei de ... Triadú va destacar que “la Llei ...\nJornada sobre nueva ley de transparencia y tercer sector ...\n... transparencia y tercer sector en la ... la Jornada sobre la nueva Ley de transparencia ... de la asistencia al usuario. Joaquim Triadú, ...\nNova Llei de Transparència, impacte i oportunitats per al ...\n... de la nova llei de transparència. La jornada ... Joaquim Triadú, soci director del sector ... de la nova llei de transparència en el sector:\nNotícies | “La Llei de Transparència no s’ha fet amb ...\n... la Jornada sobre la nova Llei de transparència per al tercer sector, que va comptar amb la ... Joaquim Triadú, soci director del sector ...\n... Proposició de llei de transparència i accés a la informació pública . Actualització: ... Activitat parlamentària sobre la matèria. Per tipologies.\nL'Observatori del Tercer Sector és un ... coneixement sobre aquest sector i treballar per a la millora en el ... la Llei de Transparència? 10 ...\nLes obligacions de les entitats davant la Llei de ...\nLa llei de transparència obliga i ... Jornada sobre transparència La Taula ... organitzat la jornada 'La Transparència al Tercer Sector' que se ...\nInformación sobre actos de gestión administrativa, ... Portal de la transparencia. Inicio Categorías. Institucional; Normativa; Económica;\n... el món no lucratiu estem revolucionats i preocupats davant el projecte de llei per la ... a la jornada organitzada per la ... Tercer Sector mostra la ...


Comença novembre i tardoreja.\nEl mes passat va començar amb el Taller Herbari de Ciutat que hem cocreat la Roser de La Macarulla i jo. Un taller únic i preciós d’enquadernació creativa i estampació botànica que cada vegada ens agrada mes (tan en la seva versió de pagès com en la urbana) i on compartim un munt de tècniques i recursos. Tenim ganes de seguir-lo fent, millorant, adaptant…. Hi haurà noves edicions al 2020


Saviano i Cannavo destaquen el valor del compromís social en rebre el Montalbán\nX. Prera.- Roberto Saviano acaba el seu discurs i es disposa a tornar al seu lloc. Una, dues persones s'aixequen. Tot l'auditori s'aixeca per homenatjar un home de 30 anys que possiblement ha perdut una vida per col·laborar en una causa.\nDesprés és el torn de Cándido Cannavo, exdirector de La Gazzeta dello Sport i treballador d'aquest diari des de fa 50 anys, qui destaca la importància de l'esport com a vehicle per modelar la societat.\nAmbdós són els premis Manuel Vázquez Montalbán d'aquest any, el primer en l'àmbit de la cultura i la política i el segon en l'àmbit esportiu, patrocinat per la fundació Esport i Ciutadania del FC Barcelona.\nRoberto Saviano ha tornat ha alertar de l'entrada de capital mafiós? a Catalunya i Espanya i ha destacat que la màfia no és només un problema d'Itàlia sinó internacional.\nPer la seva banda, Cannavo, que ha cobert per al seu diari 7 mundials de futbol i unes altres tantes olimpiades, ha reafirmat el paper del futbol com a patrimoni mundial? i ha destacat la importància d'aquest per entendre les societats.\nEl president de la Generalitat, José Montilla, ha recordat, en unes paraules al final de l'acte, la figura de Manuel Vázquez Montalbán, de qui ha valorat el seu compromís civic? i la seva força social. A més, Montilla ha afirmat que els totalitarismes, com la màfia que retracta Saviano o el franquisme que ell va viure, aguanten gràcies a les petites renuncies personals de tots? i que Saviano i Cannavo aporten el seu gra d'arena per tractar d'impedir-ho.


Les xifres d'hospitalització de la C. Valenciana una de les millors de tot l'Estat\nL'ocupació de llits hospitalaris per coronavirus en la Comunitat Valenciana se situa en el 2,64%\nBarceló: "Amb la nostra responsabilitat hem aconseguit que les xifres d'hospitalització siguen una de les millors de tot l'Estat"\ndissabte, 1 de maig 2021 - 11:11h\nL'ocupació total de llits hospitalaris als hospitals de la Comunitat Valenciana és en estos moments del 69,29%, de les quals un 66,65% estan ocupades per pacients NO COVID i un 2,64% per pacients COVID.\nLa consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, Ana Barceló, ha destacat que "després de més d'un mes amb una incidència acumulada per sota de 50 als 7 i 14 dies, el balanç de l'ocupació dels llits hospitalaris d'aguts i de crítics, demostra que la Comunitat Valenciana està molt per baix de la mitjana".\nPer a la titular de Sanitat, "això vol dir que el comportament de la ciutadania tot este temps ha estat exemplar, que les mesures restrictives, fins i tot sent dures, han funcionat i que, evidentment, hem contribuït tots amb la nostra responsabilitat al fet que les xifres d'hospitalització siguen una de les millors xifres de tot l'Estat".\nPer províncies, a Alacant el percentatge de llits ocupats per pacients COVID és del 1,82% enfront del 63,74% d'ocupació de llits de pacients NO COVID. D'esta manera, el nombre de llits ocupats COVID ascendeix a actualment a 64 (47 en planta i 17 de crítics) en esta província.\nSegons Barceló, "malgrat que estos indicadors són favorables i estan per sota de la mitjana, no podem oblidar en cap moment que el virus continua transmetent-se i devem, per tant, seguir totes les recomanacions que estan en estos moments implantades en la Comunitat Valenciana". "No ho oblidem, hem de continuar cuidant-nos per a poder cuidar als altres", ha conclòs Barceló.\n"Sanitat registra 179 nous casos de coronavirus en la Comunitat Valenciana" "Baixen els casos per coronavirus en la Comunitat Valenciana amb 186 nous positius"\nconselleria de sanitat Sanitat sanitat pública hospital Coronavirus Balanç Coronavirus


El primer trimestre de 2014 la pobresa energètica va causar a Catalunya el 60% dels morts en incendis a llars\nUn informe de la UGT-Bombers alerta de l'augment de víctimes en habitatges amb connexions irregulars o estufes i calderes en males condicions\nUn habitatge sense bombeta (c) Pablo Tosco\nL’agrupació de bombers del sindicat a Catalunya ha alertat en un manifest de l’augment de víctimes fruit de la pobresa energètica, que es produeixen fruit d’incendis a la llar. Per això planteja accions com fer que les administracions detectin, quantifiquin i tipifiquin aquests casos per combatre les seves conseqüències i evitar així aquests incendis.\nDiversos països han posat el fil a l’agulla per lluitar contra els efectes de la falta de subministrament tant d’electricitat com aigua potable.\nAntoni del Río, portaveu de Bombers-UGT, explica “l’any 2012 vam demanar al conseller d’Interior, Felip Puig, que l’Institut d’Estadística de Catalunya (Idescat) informés sobre les xifres de suïcidis. El diputat David Fernàndez va fer la pregunta al Parlament. En aquell moment es va dir que no es feien públiques aquelles dades perquè es podia produir un efecte crida. Finalment es van recollir i entre els anys 2013 i 2014 es va veure que l’increment de suïcidis, segurament relacionats amb la crisi, havia estat del 40%”.\nDe la mateixa manera, quan els bombers van a apagar un incendi en una llar l’informe que realitzen, un cop acabada la feina, no esmenta en cap lloc la situació socioeconòmica que a primer cop d’ull es pot observar. “Només es consigna si s’ha produït un incendi a la llar sense entrar en més detalls, alguns dels quals es poden veure directament, com que l’escomesa de la llum està connectada de forma presumptament il·legal, o si en un habitatge incendiat hi havia una estufa en males condicions”, assegura. Com que aquests fets no queden reflectits, no surten a les estadístiques i difícilment des de les administracions es prenen mesures per endreçar els problemes si oficialment no existeixen, afirma Ríos.\nEl 2015, segons els bombers de la UGT es va registrar un hivern amb temperatures suaus i malgrat això, en el conjunt de l’any van morir 13 persones en incendis a la llar. Aquell mateix any les intoxicacions per CO2 com a conseqüència de la mala combustió de les calderes sense revisions preceptives o manipulades a casa. La Generalitat mai va vincular aquestes morts amb situacions de vulnerabilitat, afirmen.\nAncians escalfant-se amb papers de diari\nRíos treballa al parc de bombers de Badalona. En aquesta ciutat hi ha barris on a simple vista queda clar que es donen situacions irregulars, com la connexió il·legal a la xarxa elèctrica. “Hem vist, assistint a un incendi domèstic i vist com en una escala totes les llars tenien connexions il·legals a línies exteriors”, afirma. En aquest sentit explica que la pobresa ha disparat situacions com ocupacions il·legal o habitabilitats precàries que deriven en riscos elèctrics com a conseqüència d’instal·lacions defectuoses, d’escomeses sense protecció adient, de sobrecàrregues d’instal·lacions i d’electrocucions.\nEls bombers es troben, a vegades, amb casos flagrants. Sense donar més detalls, Ríos explica: “un dia ens vam trobar una parella d’ancians morts en una casa a la qual els hi havien tallat tots els subministres. L’incendi s’havia produït perquè cremaven diaris per intentar escalfar-se”.\nEn una mirada més general els bombers recorden que a partir de la crisi i l’augment desbocat dels preus de l’electricitat a Catalunya, el 10% de la població no pot mantenir el seu habitatge a una temperatura adequada. L’any 2012 l’Observatori de la Sostenibilitat calculava que aquest tipus de pobresa provocava a Espanya més de 2.300 morts l’any. I encara més, l’any 2015, segons el congrés català sobre la pobresa energètica, a Catalunya hi havia 645.000 llars amb dificultats per tenir una temperatura correcta. La xifra registrava un augment de 260.000 persones en aquestes condicions en només dos anys.\nLlei recorreguda al Constitucional\nEl sindicat reconeix que la Generalitat ha intentat amb la llei 24/2015 regular la protecció dels consumidors més vulnerables, però aquesta llei, la primera del seu tipus a l’Estat, ha estat recorreguda al Tribunal Constitucional. Existeix, això no obstant, normativa elaborada pel govern català, que procura mantenir el subministrament de les llars més pobres, “però, les condicions imposades i la lentitud administrativa fa que aquestes mesures no solucionin el problema de la pobresa energètica i siguin considerades per les entitats del sector com a mesures de cara a la galeria”.\nincendis a les llars\nFallece una anciana en Reus al incendiarse su casa tras dos meses sin suministro eléctrico | Vendetory Noticias


Repressió i antirepressió: eines polítiques- Opinió Julià de Jòdar - VilaWeb\nLes mares de la plaça d'Urquinaona\tLes mares de la plaça d'Urquinaona\nAl carrer i al poder, minut i resultat\tAl carrer i al poder, minut i resultat\nSense ficció: el carrer fa tornar la realitat a la política\tSense ficció: el carrer fa tornar la realitat a la política\nAguantar fins al final\tAguantar fins al final\nControl del territori\tControl del territori\nEl dia de la mòmia\tEl dia de la mòmia\n«Des del carrer caldrà començar a bastir una nova unitat del moviment i on han de cristal·litzar els nous lideratges que tanta gent reclama»\nUna de les funcions menys notòries però més incisives de la repressió contra l’independentisme haurà estat la de fer tornar la dinàmica política catalana als rengles de la raó d’estat, posada en qüestió entre l’1-O i el 3-O de 2017. Només cal comprovar l’aparent normalitat, fora de les declaracions de rigor per no perdre la cara de càrrecs de l’actual govern davant les detencions del dia 16 (‘totalment irregulars, que recorden altres temps’). Una normalitat aparent, adobada, la mateixa setmana, amb la represa del ‘diàleg’ amb Madrid. No menys tèbies han estat les reaccions oficials a la votació, de clara intencionalitat colonialista, del parlament extremeny envers Catalunya: la proposta sobre el 155, s’ha dit, ‘no ajuda a la tramitació dels pressupostos’, mentre que el TC té a la taula des de fa un any el recurs contra l’aplicació d’aquell article i no pren cap decisió, segurament amb la benèvola intenció de deixar la porta oberta a aplicar-lo sense traves per l’extrema dreta que aspira a aconseguir el poder. Entretant, es prepara el trasllat ‘humanitari’ dels presos, i hi ha qui se sent obligat a repetir –n’hem sentides des del 2013, si més no– solemnes proclamacions d’amor ‘també’ a Espanya. Tot plegat no seria sinó una demostració de la riquesa i flexibilitat tàctica de l’independentisme si no fos que la tenalla repressiva entre la policia nacional espanyola i els mossos d’esquadra nominalment sota control català es tanca contra els sectors del moviment que, davant la imminència dels judicis, no s’avenen (ni s’avindran) a deixar el carrer a mercè de les partides constitucionalistes amb porra i traïdoria.\nQuan parlem de repressió, la primera cosa que cal fer és examinar els tres nivells en què es desenvolupa. El primer de tots, i principal, és l’institucional, farcit de supòsits basats en l’aplicació del ‘dret penal de l’enemic’, com comentàvem la setmana passada en aquesta secció; el segon és el paraoficial, que, des de les més altes instàncies, fa els ulls grossos davant l’agressió a ple dia d’un periodista gràfic per part d’un policia incontrolat, si no fa bona, per mitjà de tot un ministre d’Interior (que, per a acabar-ho d’adobar, va ser un jutge contemporitzador amb la tortura), la detenció de càrrecs públics i d’un altre periodista gràfic per policies emmascarats; el tercer nivell repressiu és el particular, encarregat al submon violent nazi-feixista, que campa pels seus respectes amb la complicitat i/o participació d’individus dels cossos de seguretat propis –com mossos constitucionalistes a la plaça de Tetuan– i amb la protecció jurídica i, per tant, amb la caució moral de les altres dues instàncies repressores.\nAquesta repressió, triple i combinada, obliga l’independentisme a respondre en formació dispersa, a causa de la seva debilitat per la falta d’unitat política, en els distints àmbits repressius. En l’àmbit de la repressió institucional, ha de jugar en el terreny jurídic per no deixar-lo lliure a la discrecionalitat dels jutges espanyols a fi d’obligar-los a ensenyar les cartes marcades, però amb el risc que la diferència de plantejaments entre les defenses respectives accentuï les esquerdes estratègiques del moviment entre unilateralistes i contemporitzadors. En l’àmbit de la repressió paraoficial, l’absentisme policial i judicial espanyol per a trobar i condemnar les agressions efectuades per membres dels seus cossos de seguretat, al costat de la falta d’intervenció determinant de les institucions pròpies, legitima els abusos del poder usat arbitràriament per acoquinar denunciants, silenciar testimonis i obrir un forat entre les institucions pròpies i la base del moviment. I, finalment, en l’àmbit de la repressió particular, l’independentisme es troba sistemàticament a la defensiva per no entrar en el xoc directe cobejat pels repressors i, en conseqüència, torna a escindir-se entre els que denuncien la tebior de les institucions pròpies, enfront dels incontrolats (o no tant, quan poden comptar amb col·laboradors dins els cossos de seguretat propis), i els que consideren que cal defensar aquests cossos hic et nunc per no donar una excusa a l’estat per a intervenir-los.\nRes que no sabéssim, però que revela fins a quin punt la repressió és un terreny privilegiat, en aquests moments, de la política de la raó d’estat per a dividir el moviment independentista, separar-lo de les institucions del país i enfrontar-lo directament als cossos de seguretat propis. I no pot ser neutralitzat, aquest camp privilegiat, sense una estratègia unitària que, igual com la de l’estat, cohesioni els àmbits de la resposta –el judicial, l’institucional, i el de masses. Aquest últim, per cert, objectiu principal de l’estratègia combinada de l’estat per a evitar la recuperació del carrer per l’independentisme (diguem-ho de passada: si res es pot deduir de les concentracions als Lledoners, úniques a Europa aquests últims cinquanta anys, és que conformen la massa crítica de les mobilitzacions que es produiran quan comencin els judicis).\nUn terreny, doncs, el del carrer, on s’ha de batre el coure per tombar la raó d’estat, des del qual caldrà començar a bastir una nova unitat del moviment i on han de cristal·litzar els nous lideratges que tanta gent reclama.


Els brots situen Espanya entre els països més afectats d’Europa\nNomés Portugal i Suècia tenen més incidència acumulada de casos nous per volum d’habitants\n6 min. Barcelona / Malmö / París 20/07/2020 23:38\nALBERT NADAL / NÚRIA MASCLANS / ALÍCIA SANS\n260x366 Una carpa a Lleida, un dels punts de rebrot que ha fet incrementar la taxa espanyola d’incidència acumulada. / SANTI IGLESIAS Una carpa a Lleida, un dels punts de rebrot que ha fet incrementar la taxa espanyola d’incidència acumulada. / SANTI IGLESIAS\nEspanya és el tercer país d’Europa amb més incidència acumulada de casos nous de coronavirus per cada 100.000 habitants dels últims 14 dies, només superat per Suècia i Portugal, segons les dades que facilita el Centre de Coordinació d’Alertes i Emergències Sanitàries. La taxa espanyola és de 27,39 casos nous diagnosticats per cada 100.000 habitants les últimes dues setmanes, mentre que la portuguesa i la sueca són de 43,9 i 41,3, respectivament. Unes taxes que contrasten amb la d’Itàlia, de 4,3. Els nous positius detectats a tot l’Estat van en augment, amb els brots de Catalunya i l’Aragó com a principals focus dels 201 detectats a Espanya.\nL’increment de casos, que s’ha triplicat les últimes tres setmanes, s’ha de contrastar amb els ingressos hospitalaris i a les unitats de cures intensives. Aquesta última setmana s’han diagnosticat 8.297 casos nous a tot Espanya, 237 dels quals han hagut de ser hospitalitzats (un 2,9%) i 15 han hagut de ser ingressats a l’UCI (0,18%). La segona setmana de juliol, en canvi, es van diagnosticar 3.933 casos, dels quals 146 (3,7%) van ser ingressats i 8 (0,2%) van ser casos greus. La xifra de víctimes pel virus, segons les dades de Sanitat, és de 9 defuncions noves l’última setmana.\n“És normal que es detectin molts més casos lleus respecte a abans, perquè ha augmentat notablement la capacitat de diagnòstic. Abans es diagnosticaven sobretot els casos que anaven a l’hospital, perquè necessitaven ser ingressats i era llavors quan se’ls feia la prova. Per tant, el nombre de casos hospitalitzats respecte als detectats era molt més alt. Al març la capacitat de detecció a Espanya era molt baixa, del 2%. Actualment podríem estimar que és del 30%”, explica Martí Català, investigador de l’Institut Germans Trias i Pujol i del grup BIOCOM-SC de la UPC. Català argumenta que l’alta incidència acumulada a Espanya s’explica en gran part pels brots a l’Aragó i Lleida, i també per l’augment de casos a Barcelona i l’àrea metropolitana.\nPortugal, la taxa més elevada\nEls brots també expliquen que Portugal hagi passat en poc més d’un mes de ser exemple de la lluita contra el coronavirus a ser el país europeu amb la taxa més elevada de casos nous diagnosticats per cada 100.000 habitants els últims 14 dies: 43,9. El creixement diari de nous casos oscil·la entre els 250 i els 400, i es concentra en més d’un 70% a les ciutats satèl·lit de la capital. La relaxació de la ciutadania, l’afectació en les famílies d’ingressos baixos, les aglomeracions al transport públic, així com les festes nocturnes improvisades, són alguns dels factors que han disparat la taxa de transmissió al país. A Portugal, però, la capacitat de detecció és un 10% més elevada que a Espanya. Segons les últimes dades públiques, les autoritats portugueses fan 135 proves diàries per cada 100.000 habitants davant de les 65 per cada 100.000 habitants a l’estat espanyol. Actualment tenen més de 450 casos hospitalitzats i 61 pacients en estat greu per coronavirus. “En tot cas, tant Portugal com Espanya estan en una situació molt allunyada de la que es va viure al març i a l’abril”, valora Català.\nDarrere de Portugal, el segon país amb una taxa més elevada de casos nous diagnosticats per cada 100.000 habitants els últims 14 dies és Suècia, amb 41,3. El país escandinau, que ha mantingut una estratègia allunyada dels confinaments severs, va rondar el miler de casos nous per dia durant el juny. Les autoritats sueques, però, ho van atribuir a un increment significatiu dels tests de detecció i van rebutjar l’explicació d’un rebrot de la infecció. La tendència a l’alça iniciada a finals de maig, però, ara s’ha trencat, i durant el juliol s’han recuperat nivells similars als de la primavera. Durant la primera setmana d’aquest mes es van detectar 2.790 nous positius (una mitjana de 400 diaris) i l’última setmana 2.275 (uns 325 al dia). Els casos greus, en canvi, van a la baixa. Segons les dades oficials, ara mateix hi ha 48 pacients a les UCI (14 menys que divendres i 35 menys que dilluns passat), mentre que a mitjans d’abril n’hi va arribar a haver més de 500. La xifra de nous ingressos ha rondat una mitjana de tres diaris durant aquest juliol, mentre que a l’abril es va arribar a un pic de 66 nous ingressos en un sol dia.\nLa situació és diferent a França, on la taxa de casos nous diagnosticats per cada 100.000 habitants els últims 14 dies és de 9,5: de les més baixes d’Europa, però més alta respecte al mes passat. El país va registrar 2.973 nous casos durant la segona setmana de juny, la xifra més baixa des del pic de l’epidèmia a finals de març. Des de llavors, però, els casos nous han pujat. L’agència de Salut Pública en va comptabilitzar 3.844 del 6 al 12 de juliol.\nEl ministeri de Salut justifica aquesta pujada, en part, per la situació a la Guaiana Francesa, on el virus continua circulant activament. Una altra explicació és l’augment de les proves. Si bé no s’arriba a les 700.000 setmanals que el govern ha promès, se’n fan moltes més que durant el confinament -Català estima que al juny la capacitat de detecció a França era d’entre un 20% i un 30% més baixa que a Espanya i Portugal. Segons les últimes xifres, la segona setmana de juliol es van realitzar 346.035 proves a tot el país, gairebé un 30% més que la penúltima setmana de juny.\nUn altre fet remarcable és la tendència a la baixa de les hospitalitzacions, tot i l’augment de nous casos. Mentre que durant la tercera setmana de juny hi va haver 763 noves hospitalitzacions, la segona setmana de juliol van baixar a les 606. Si bé el govern situa una segona onada “molt lluny”, s’han detectat “indicis inquietants d’una represa de l’epidèmia en certs llocs”. De fet, els focus actius han augmentat. D’una setmana a una altra han passat de 35 a 51 nous focus. En total, se n’estan investigant 97 en tot el territori.\nItàlia, el contrast\nItàlia va ser el primer país d’Europa a experimentar amb cruesa els efectes del coronavirus, però ara com ara té la situació aparentment controlada, amb una mitjana diària d’uns 200 casos nous i amb els brots actius localitzats i sota vigilància. “Això no vol dir que no pugui patir rebrots que disparin la incidència acumulada de casos nous al país, [actualment la més baixa d’Europa: 4,3], però les xifres mostren que de moment tenen la situació sota control”, resol Català.\nAndorra torna a patir una taxa de contagi superior a 1\nComencen les obres del casino\nAprovada per llei la pròrroga d'un any dels contractes del lloguer i la...\nMotoGP i Andorra, una relació intensa\nPetits brots en entitats esportives i al centre penitenciari apugen l'R0 i els...\nAprovar els pressupostos\nEls privilegis que permeten a Madrid abaixar impostos


Vila veu insuficient la inversió a Catalunya i creu que demostra una relació esgotada\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Santi Vila, ha considerat que la inversió del Govern a Catalunya aprovada als Pressupostos Generals de l'Estat (PGE) és insuficient i demostra que la relació entre Catalunya i Espanya "està esgotada".\nEn dues entrevistes aquest dimecres en Catalunya Ràdio i Rac1, ha considerat que les inversions es regeixen per decisions polítiques i són una "exhibició de compromís" del Govern amb cada territori, per la qual cosa ha afirmat que el tracte donat a Catalunya pot qualificar-se de deixadesa.\n"La dotació és tan insuficient que dóna la sensació que dins de 20 anys estarem parlant" de les mateixes infraestructures, ha manifestat.\n"S'ha cronificat un abandó que prioritzava altres temes i castigava a Catalunya", ha dit, i ha apuntat com a exemple l'obstinació del Govern a l'hora d'apostar per l'AVE en detriment de Rodalies.\n"Les prioritats estan desenfocades", ha assegurat sobre l'aposta per l'AVE, i ha criticat que s'acabi la legislatura sense haver-hi resolt aspectes com els accessos ferroviaris al Port de Barcelona o el Corredor Mediterrani.


Joventut programa “Campus Jove” una escola d’estiu per a adolescents\nEl campus, que es desenvoluparà durant l'última setmana de juny i tot el mes de juliol, es basa en oci estival de qualitat i municipal\nLa regidoria de Joventut de l'Ajuntament de Sagunt va a engegar per a l'última setmana de juny i tot el mes de juliol el Campus Jove, una espècie de Escola d’Estiu per a adolescents basada en un oci estival de qualitat i municipal. Durant cadascuna d'aquestes cinc setmanes, el Casal Jove ha previst una sèrie de tallers per a joves d'entre 11 i 18 anys, una iniciativa que s'engega enguany per primera vegada. El període de matriculació s'iniciarà a matí.\nEl primer d'aquests campus és el “Estiu Jove Casa Penya”, amb activitats d'educació mediambiental destinada a realitzar activitats per a conèixer els nostres aiguamolls a través de tallers i itineraris per la Casa Penya. Aquests tallers es realitzaran juntament amb Acció Ecologista Agró en dos torns, del 27 de juny a l'1 de juliol, i del 4 al 8 de juliol, amb un cost de 32€.\nEl segon és el “Campus Webserie”, centrat en l'audiovisual, que es planteja com un espai en el qual els i les joves puguen aprendre a comunicar i experimentar les seues emocions, així com atendre les emocions d'altres persones, principalment en format webserie, alguna cosa que ja es treballa des de la regidoria de Joventut a través de la iniciativa “Ytuquemiras?”. El taller es realitzarà del 4 al 8 de juliol, amb un cost de 32€.\nDe l'11 al 17 de juliol tindrà lloc el Campus “The Good Gamer”, format per tres especialitats: Mangetsu (coneixements sobre el manga i la cultura oriental), Youtube (entorn de la cultura del streaming i la cultura del youtube) i Disseny de Videojocs (amb masterclass i tornejos, així com excursió al Festival Dreamhack de València). El preu de matrícula és de 24€. La següent setmana, la del 18 al 25 de juliol, se celebra el “Campus Multimèdia”, on els joves aprendran a ser periodista i els secrets que hi ha darrere i davant d'una càmera, de la redacció d'un periòdic o d'una emissora de ràdio. Gravaran spots, reportatges, elaboraran guions de curtmetratges, així com una excursió a Llevant Televisió. El cost és de 32€.\nFinalment, el “Campus Music”, en el qual els joves músics de la localitat podran estar en un ambient musical on compartir amb altres músics i traure el màxim profit a l'instrument, descobrir els secrets de grans músics i aprendre els trucs per a millorar com a músic/a, a sonar millor, a gravar, etc. Compta amb les modalitats de veu, guitarra, baix, bateria, DJ i rap, amb un cost de 32€.\nEls cinc campus són successius en el temps pel que la matriculació pot ser d'algun dels campus o fins i tot de tots en ser tallers d'una setmana, amb activitats de 10 a 14h i fins i tot diverses activitats i excursions diverses vesprades. Segons explica el regidor de Joventut, “és un format nou en el qual cerquem temes molt concrets i especialitzats, que són els que els propis adolescents ens han demanat, com a tallers de videojocs, audiovisuals o de música. És una edat en la qual costa molt traure'ls del llit a l'estiu i confiem que amb aquests Campus ho fem, ja que anem a tractar qüestions que els motiven”.


Tècniques - Pa, pizza, pasta fresca\nEn aquest post veurem el pas a pas per estirar i tallar la nostra massa de pasta fresca casolana amb èxit, i aconseguir fer-la al nostre gust amb facilitat.\nSi vols saber com aconseguir una bona massa de pasta fresca casolana, consulta al nostre post aquí.\nEl primer que hem de fer és buscar una bona superfície de treball on ancorar la màquina amb la mordassa, assegurant-nos que queda ben subjecta.\nCol·loquem la manivel·la en el seu orifici (en un lateral de la màquina, al costat dels rodets).\nTallem una petita quantitat de massa. És recomanable començar estirant peces petites de massa, fins a controlar bé el funcionament de la màquina.\nEstirem lleugerament la petita porció de massa amb un corró, per facilitar l'accés de la massa a la màquina.\nCol·loquem la maneta de la màquina en la posició 0, posició en la qual els rodets estan més separats.\nEnfarinem lleugerament la massa perquè no s'enganxi.\nCol·loquem la massa entre els rodets i accionem la manivel·la per fer passar la massa entre els mateixos.\nCada vegada que passem la massa entre els rodets pujarem un nombre en la maneta, fins a arribar al gruix desitjat.\nCol·loquem l'accessori de tall triat en la màquina, que encaixa en un lateral de la mateixa. (Tots els diferents accessoris de tall s'acoblen de la mateixa manera a la màquina).\nCanviem la manovella dels rodets per estirar als rodets del tall desitjat.\nPassem la làmina pels rodets de tall i ja està a punt per cuinar.\nL'accessori de tall té la possibilitat de netejar els rodets.\nPer això donem la volta al accesiori, i amb els polzes estrenyem la vareta metàl·lica que subjecta les peces de plàstic que netegen els rodets. Movent cap a un costat podrem treure la vareta i les peces de plàstic.\nMés tècniques de Pa, pizza, pasta fresca


Carxofes amb cloïsses | Recepta de cuina de Lidia Mar - RECEPTES.CAT\n2 cullerades de aigua de la cocció de les carxofes\n- En una olla coem les carxofes tallades a quarts, un cop estiguin cuites les colem i les guardem. Teniu en compte que al colar-les hem de guardar una part de l'aigua de la cocció per més tard.\n- Pelem l'all i el tallem ben menudet, posem una cassola al foc amb una mica d'oli i sofregim l'all. Quant aquest comenci a ballar afegir la cullerada de farina i amb una cullera de fusta remenem be perquè no es cremi ni es facin grumolls. Afegim el vi blanc, l'aigua de la cocció de les carxofes i les cloïsses.\n- Un cop estiguin obertes les cloïsses les retirem de la cassola, afegim en el seu lloc les carxofes, els hi donem unes voltes amb la salsa i tornem a posar les cloïsses per sobre. Espolvoregem amb julivert, una mica de caiena i salpebrem. Donem unes voltes i ja ho podem servir\nPer tal d'evitar espatllar el plat amb la arena que puguin tenir les cloïsses tenim dues opcions:\n- Tenir-les durant una hora amb aigua per tal de netejar-les\n- O la opció que ens ha aportat el Quim, que es obrir-les a part per evitar ensurts\nEnllaça aquesta recepta: Receptes.cat/recepta6614\nAmiga Lidia, no creus que fora millor obrir les cloïses a part, per si alguna porta sorra en el seu interior?. Després, sempre pots colar-ne el suc i aprofitar-lo, peró sense el perill que et faci malbé la recepta, no ho creus així?. Rep una salutació. Quim.\nTens tota la raó, el que passa es que tinc la costum de deixar-les abans amb aigua per tal d'evitar la sorra. D'aquesta manera evitem el possible problema\nAmiga Lidia, el fet de posar les cloïses amb aigua i sal no evita el problema al cent per cent.\nHola Lidia, Quim!\nTinc el costum de deixar les cloïsses amb aigua amb gas i deixen anar la sorra. M'ho varen dir i ara sempre ho faig així.