Agència Tributària:Conveni firmat amb el CERMI i la fundació ONCE\nReunits a Madrid, a 25 de març de 2004, d'una part, Sr. Salvador Ruiz Gallud, Director General de l'Agència Estatal d'Administració Tributària (d'ara endavant Agència Tributària), en virtut de delegació de competències del seu President acordada per Resolució de 24 de juny de 1999 (BOE de 9 de juliol),\ni d'una altra part D. Carlos Rubén Fernández Gutiérrez, Secretari General del Comitè Espanyol de Representants de Persones amb Discapacitat (d'ara endavant CERMI), actuant en nom i representació de l'esmentada Entitat, en virtut de l'article 18 dels Estatuts d'aquesta Associació i els articles 16 i 17 del seu Reglament de Règim Intern, i el Sr. Alberto Durán López, Vicepresident Executiu de la Fundació ONCE per a la cooperació i integració social de persones amb discapacitat (d'ara endavant Fundació ONCE).\nQue el 18 d'octubre de 1999, l'Agència Tributària, CERMI i la Fundació ONCE, van firmar un Conveni de col·laboració que ha servit de base a actuacions d'interès mutu.\nQue durant l'any 2003, “Any Europeu de les persones amb discapacitat”, segons decisió del Consell de la Unió Europea adoptada el 3 de desembre de 2001, l'Agència Tributària ha elaborat un pla d'assistència a les persones amb discapacitat, desenvolupant diverses actuacions en les quals ha comptat amb la col·laboració de CERMI i de la Fundació ONCE.\nL'experiència adquirida l'Any Europeu, motiva que ambdues parts hagin entès oportú treballar en la redacció d'un Conveni de col·laboració de manera que serveixi de suport i impuls a actuacions futures, inspirades en aconseguir l'assistència i igualtat d'oportunitats per a les persones amb discapacitat, a fi de subministrar-los informació actualitzada dels seus drets, així com donar-los suport i assessorament en el compliment de les seves obligacions tributàries.\nEl present Conveni té en compte els principis que inspiren la Llei 51/2003, de 2 de desembre, d'igualtat d'oportunitats, no discriminació i accessibilitat universal de les persones amb discapacitat.\nD'una altra part, la Llei 58/2003, de 17 de desembre de 2003, General Tributària, contempla al seu article 92 la col·laboració social, dient que “En particular, l'esmentada col·laboració podrà instrumentar-se a través d'acords de l'Administració tributària amb altres Administracions Públiques, amb entitats privades o amb institucions o organitzacions representatives de sectors o interessos socials, laborals, empresarials o professionals”. Aquest precepte continua la regulació de la col·laboració social en la gestió tributària de l'article 96 de la Llei General Tributària de 28 de desembre de 1963.\nHa de destacar-se que les persones amb discapacitat i els seus familiars constitueixen un col·lectiu nombrós de contribuents que es relacionen amb l'Agència Tributària, la qual cosa aconsella fomentar acords com el present Conveni amb institucions tan representatives dels mateixos com CERMI i la Fundació ONCE.\nAmbdues parts entenen que és convenient, per a l'interès públic i per a les persones amb discapacitat, la firma del present Conveni de col·laboració i es reconeixen la capacitat legal necessària per formalitzar el present Conveni i, en conseqüència,\nPRIMER.- OBJECTE I PRINCIPIS DEL CONVENI\nEl present Conveni de col·laboració té per objecte l'assistència a les persones amb discapacitat, a fi d'aconseguir la igualtat d'oportunitats a l'exercici dels seus drets i en el compliment de les seves obligacions tributàries.L'esmentada assistència s'estendrà als seus familiars i representants, així com a les Associacions a què s'integren.\nEls principis que presideixen aquest Conveni són els recollits en la Llei 51/2003, de 2 de desembre, d'igualtat d'oportunitats, no discriminació i accessibilitat universal de les persones amb discapacitat, quan siguin aplicables d'acord amb les normes tributàries vigents.\nSEGON.- OBLIGACIONS DE LES PARTS\nEl Conveni obliga ambdues parts a prestar-se la col·laboració mútua que sigui necessària per aconseguir el millor assoliment de les finalitats perseguides amb el mateix.\nL'incompliment de les respectives obligacions assumides per qualsevol de les parts en virtut del present Conveni facultarà a l'altra per instar la seva resolució, sentida prèviament la Comissió de Col·laboració i Comunicació que es regula en aquest Conveni.\nLa Fundació ONCE, sense que s'alteri la seva responsabilitat en el compliment de les seves obligacions, podrà encomanar l'execució de les accions que li competeixi desenvolupar en virtut d'aquest Conveni i dels seus acords específics d'execució, tant a la seva societat instrumental Fundosa Grupo, S.A., com a qualsevol de les societats pertanyents al Grup Fundosa, tret de manifestació expressa en contra de l'Agència Tributària.La Fundació ONCE comunicarà aquesta circumstància a l'interlocutor únic de l'Agència Tributària abans de l'inici de l'execució esmentada.\nEl contingut del present Conveni es materialitzarà en les actuacions que s'acordin en la Comissió de Col·laboració i Comunicació i, en particular, entre altres, en les següents.\nInformació necessària i pla d'assistència\nL'Agència Tributària elaborarà abans del 31 de gener de cada any el pla d'assistència a les persones amb discapacitat.En el seu contingut es tindrà en compte la informació sobre els problemes o necessitats que tenen les persones amb discapacitat a l'exercici dels seus drets i en el compliment de les seves obligacions tributàries que li sigui facilitada per CERMI i la Fundació ONCE.\nPer donar a conèixer els drets i obligacions tributàries de les persones amb discapacitat l'Agència Tributària utilitzarà suports o tècniques electròniques, informàtiques o telemàtiques que facilitin el seu coneixement, incorporant aquesta informació a la pàgina web de l'Agència Tributària en forma accessible.Si existissin problemes o dificultats que ho impedeixin, ho comunicarà a la Comissió de Col·laboració i Comunicació.\nCERMI i la Fundació ONCE introduiran en les seves pàgines web enllaços amb la de l'Agència Tributària i difondran entre els seus associats la manera d'accedir a aquesta informació.Així mateix, i en virtut dels acords d'execució específics que en el marc del present Conveni s'assoleixi per les parts, el CERMI i la Fundació ONCE facilitaran a l'Agència els mitjans tècnics que disposin o distribueixin perquè la seva pàgina web sigui accessible.\nCERMI i la Fundació ONCE impulsaran la utilització de mitjans telemàtics entre els seus associats en les seves relacions amb l'Administració Tributària.\nInformació i assistència a les persones amb discapacitat\nEn el desenvolupament de les actuacions d'informació i assistència per facilitar el compliment de les obligacions tributàries o l'exercici dels seus drets per les persones amb discapacitat, CERMI i la Fundació ONCE col·laboraran amb l'Agència Tributària.\nLes esmentades actuacions es concretaran en la celebració de xerrades informatives que podran impartir-se per funcionaris de l'Agència Tributària a les seus de l'Agència Tributària o de les Associacions, segons recordi.Una d'elles es referirà a l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i es desenvoluparà preferentment durant la campanya anual de declaració de l'esmentat impost.\nAixí mateix, entre altres actuacions, es fomentarà l'ús dels telèfons d'informació, la cita prèvia amb intèrpret de llengua de signes, o el desplaçament d'equips de l'Agència Tributària a les seus de les associacions per a la confecció de declaració tributàries, si els associats no es poguessin desplaçar a les Delegacions o Administracions de l'Agència.\nQuan els mitjans tècnics ho permetin, l'Agència Tributària adaptarà les maneres de relacionar-se les persones amb discapacitat en funció de les seves característiques personals.\nCERMI i la Fundació ONCE es comprometen a informar, assistir i assessorar l'Agència Tributària, entre altres qüestions, sobre els desenvolupaments tècnics, eines i definició d'estàndards, existents, o de nova aparició, que puguin influir en el millor servei que l'Agència Tributària presta a les persones amb discapacitat.\nEn la pàgina web de l'Agència Tributària s'incorporaran de forma accessible el calendari del contribuent i els telèfons d'assistència.\nCERMI i la Fundació ONCE difondran a través de les seves publicacions, pàgines web o altres mitjans, les actuacions d'informació i assistència, que estiguin disponibles per a les persones amb discapacitat o les Associacions.\nL'Agència Tributària elaborarà i editarà, a la campanya anual de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques, un fullet informatiu, en format paper i electrònic, de les principals normes aplicables a les persones amb discapacitat.Al seu torn, la Fundació ONCE confeccionarà posteriorment l'esmentat fullet en Braille o un altre format igualment accessible.\nL'Agència Tributària distribuirà els fullets a través de les seves Delegacions i Administracions.Així mateix, facilitarà els exemplars que siguin necessaris a CERMI per a la seva distribució a les Associacions a través dels mitjans que pogués considerar oportuns per arribar al major nombre de persones amb discapacitat.\nAl fullet constarà que ha estat realitzat per l'Agència Tributària i incorporarà els anagrames de CERMI i la Fundació ONCE.\nJornades sobre discapacitat i fiscalitat\nPer la Comissió de Col·laboració i Comunicació es promourà la celebració de jornades sobre discapacitat i fiscalitat, en especial si s'han aprovat modificacions tributàries relacionades amb les persones amb discapacitat.\nCERMI i la Fundació ONCE proposaran la llista de problemes o qüestions d'interès per a les Associacions a l'Agència Tributària, que determinarà els participants i el que sigui necessari per a la seva organització.Ambdues entitats difondran la jornada entre les Associacions.\nPublicacions, revistes i mitjans de comunicació\nCERMI i la Fundació ONCE facilitaran espais no publicitaris a l'Agència Tributària a les seves publicacions, revistes i mitjans de comunicació per a la difusió de les normes tributàries que afectin a les persones amb discapacitat, així com per donar a conèixer les actuacions d'informació i assistència posades en marxa.\nSuport a nivell territorial\nCERMI i la Fundació ONCE impulsaran la coordinació i col·laboració de les Associacions a nivell territorial amb les Delegacions de l'Agència Tributària en el desenvolupament de les actuacions que integren el contingut del present Conveni.\nL'Agència Tributària continuarà desenvolupant les actuacions ja iniciades relatives a aconseguir que els seus edificis compleixin les condicions bàsiques d'accessibilitat per a les persones amb discapacitat.En la mesura que sigui possible, s'anirà incorporant a la pàgina web de l'Agència Tributària la llista dels edificis que siguin accessibles, amb indicació del grau d'accessibilitat.En la Comissió de Col·laboració i Comunicació s'informarà de l'accessibilitat dels edificis de l'Agència Tributària.\nQuan l'Agència Tributària entengui que determinada norma de gestió tributària incideix en les persones amb discapacitat, podrà obtenir els suggeriments oportuns de CERMI i la Fundació ONCE a fi de facilitar-los l'exercici dels seus drets i el compliment de les seves obligacions tributàries.\nAixí mateix, i sense perjudici de l'anterior, en el cas que el CERMI i la Fundació ONCE tinguessin coneixement de l'existència d'una iniciativa normativa de gestió tributària que pogués afectar a les persones amb discapacitat, ambdues entitats podran donar trasllat amb prou antelació a l'Agència Tributària de la seva posició i suggeriments sobre la mateixa, per al seu estudi i consideració.\nDifusió de la col·laboració\nAmb caràcter general, les parts faran constar els seus respectius signes distintius, noms corporatius o logotips en qualsevol tipus de trobades, jornades o seminaris, així com a les publicacions, treballs o activitats amb projecció externa que es generin en el marc de col·laboració establert al present Conveni.\nQUART.- COMISSIÓ DE COL·LABORACIÓ I COMUNICACIÓ\nEs cregui una Comissió de Col·laboració i Comunicació, de caràcter paritari, formada per vuit membres, quatre d'ells en representació de l'Agència Tributària, dos en representació del CERMI i dos en representació de la Fundació ONCE.\nPel Director General de l'Agència Tributària es designarà el Director del Departament d'Organització, Planificació i Relacions Institucionals, que actuarà com a President, així com un representant del Departament de Gestió Tributària i un altre del Departament d'Informàtica Tributària.\nEls representants del CERMI i de la Fundació ONCE seran designats pels seus respectius òrgans directius.\nAnteriorment a la primera reunió de l'esmentada Comissió, les parts hauran de comunicar per escrit al President els noms dels seus representants en la mateixa.\nLa Comissió, que serà convocada pel seu President, es reunirà per primera vegada dins dels tres mesos següents a la firma d'aquest Conveni, i posteriorment de forma ordinària una vegada a l'any en l'últim trimestre, i de forma extraordinària sempre que sigui necessari a petició de qualsevol de les parts signants del Conveni.\nLa Comissió podrà apreciar, en el seu cas, la conveniència d'aixecar acta de les reunions.\nImpuls i seguiment de la col·laboració i cooperació entre les parts en execució del Conveni, procurant la materialització efectiva del contingut de les actuacions que figuren en l'apartat tercer i propiciant la subscripció per les parts dels acords específics d'execució que per a això es requereixin.\nAvaluació dels resultats obtinguts.\nResolució de les incidències i controvèrsies que puguin sorgir sobre la interpretació i l'execució del Conveni.\nAixí mateix, els membres de la Comissió es proporcionaran recíprocament informació i formularan els suggeriments oportuns per millorar la gestió dels tributs aplicables a les persones amb discapacitat.\nD'entre els membres d'aquesta Comissió, tindran la consideració d'interlocutors únics de l'Agència Tributària, CERMI i la Fundació ONCE que siguin designats a l'efecte, amb caràcter previ a la primera reunió que faci la Comissió.Els esmentats interlocutors impulsaran les actuacions que acordi l'esmentada Comissió.\nCadascuna de les parts assumirà la despesa generada pel compliment de les obligacions derivades del Conveni que li correspongui.\nSISÈ.- RÈGIM JURÍDIC APLICABLE\nEl present Conveni se'n celebra a l'empara de l'establert respecte de la col·laboració social en la gestió tributària a l'article 96 de la Llei 230/1963, de 28 de desembre, General Tributària.No obstant això l'anterior, una vegada entri en vigor la Llei 58/2003 de 17 de desembre, General Tributària, serà aplicable l'article 92 sobre la col·laboració social.\nSETÈ.- ENTRADA EN VIGOR\nEl present Conveni substitueix al de data 18 d'octubre de 1999 de col·laboració entre l'Agència Estatal d'Administració Tributària i el Comitè Espanyol de Representants de Persones amb Discapacitat i la Fundació ONCE per a la cooperació i integració social de persones amb discapacitat.\nEl Conveni entrarà en vigor l'endemà al de la seva firma i tindrà una durada d'un any a comptar des d'aquesta data, prorrogant-se tàcitament per períodes d'igual durada, tret que sigui denunciat per qualsevol de les parts, manifestant la seva voluntat de no renovar-lo amb dos mesos d'antelació a la data d'acabament del termini inicialment pactat o de qualsevol de les seves pròrrogues.\nPer l'Agència Estatal d'Administració Tributària\nPel Comitè Espanyol de Representants de Persones amb Discapacitat\nPer la Fundació ONCE per a la cooperació i integració social de persones amb discapacitat\nFormat PDF(71,1 KB - pdf)


Amb pedigrí o de “pura raça mestissa”? | Affinity Petcare\nAmb pedigrí o de “pura raça mestissa”?\nEl dilema de sempre: millor un gos de raça o un gos mestís? Tots poden ser mascotes excel·lents. Així que, com fer-ho per prendre la decisió més encertada?\nEl dilema de sempre: ¿millor un gos de raça o un gos mestís? Tots poden ser mascotes excel·lents. Així que, ¿com fer per prendre la decisió més encertada?\nLa diferència principal entre gossos de raça i mestissos és que, en els primers, les característiques com la mida, l'aspecte i alguns trets del caràcter són més previsibles, mentre que els gossos mestissos són més aviat “exemplars únics” amb característiques físiques i conductuals poc previsibles, sobretot si no tenim cap informació sobre la seva procedència. Tanmateix, la previsibilitat més gran del temperament dels gossos de pura raça no vol dir que tots els representants d'una determinada raça es comportin exactament de la mateixa manera: dins cada raça existeix una gran variabilitat i cada individu acaba desenvolupant el seu caràcter propi gràcies a la seva genètica i a les experiències que faci al llarg de la seva vida. Per altra banda, entre gossos de races diferents existeixen diferències de conducta molt marcades que poden tenir gran rellevància pràctica a l'hora de triar la raça més adequada per a l'estil de vida o les expectatives del propietari. Aquestes diferències sovint reflecteixen la història de la raça i la finalitat per a la qual s'ha seleccionat.\nA més de l'aparença física i d'alguns trets de comportament, en algunes races són més freqüents algunes malalties de transmissió hereditària, com la sordesa, la displàsia de maluc, l'atròfia retínica i la siringomièlia. Per això, abans d'adoptar un gos és important informar-se sobre totes les característiques d'una raça i recórrer a criadors fiables que facin proves als seus reproductors per controlar la transmissió de malalties genètiques. Els gossos mestissos, pel contrari, pateixen menys malalties genètiques i, en general, gaudeixen de millor salut. També tenen l'avantatge que es troben més fàcilment i es poden adquirir amb una despesa econòmica inferior, mentre que la inversió econòmica per a un gos de raça pot ser considerable. A més d'aquests factors, hi ha un altre aspecte que cal tenir en compte. Algunes activitats del món del gos només es poden fer si el gos és de raça, com ara les exposicions, moltes proves de feina i algunes competicions oficials.\nSi, després de sospesar aquest llistat de pros i contres, has optat per una determinada raça o t'has decidit per un gos mestís, el més important és que la teva decisió no s'hagi guiat per raons purament estètiques. El seu temperament, les cures que necessita, el teu estil de vida i les activitats que vols fer amb ell són els aspectes més importants perquè el gos encaixi en el seu futur ambient de vida.


Restaurants i hotels gironins augmenten els preus un 4,8% durant el 2017 - Diari de Girona\nRestaurants i hotels gironins augmenten els preus un 4,8% durant el 2017\nL'IPC puja tres dècimes a l'agost a les comarques de Girona i situen la inflació anual en el 2,1%\nefe/ddg 14.09.2017 | 07:35\nEls preus han pujat tres dècimes a l'agost a la demarcació de Girona en relació al mes anterior i han situat la taxa anual de l'IPC en un 2,1%, segons va publicar l'Institut Nacional d'Estadística espanyol (INE).\nEn el cas gironí, s'han incrementat tots els subsectors menys els parament de la llar que han baixat un 1%. Els dos sectors que més creixen són la despesa energètica i el transport. És la conseqüència de l'increment de l'energia,q ue ha afectat els dos subsectors.\nPel que fa a l'acumulat de l'any, destaca també l'increment dels preus d'hotels i restaurants que han augmentat els seus preus una mitjana de 4,8% durant els primers vuit mesos de l'any. També l'oci i la cultura han tingut un icnrement per sobre dela mitjana de l'IPC: arriben fins al 2,4% des de gener a l'agost. En el costat contrari la roba i el calçat, que acumueln una davallada dels preus de l'entorn del 17%.\nAl conjunt de Catalunya, s'ha registrat una variació similar a la registrada a les comarques gironines, amb un increment de la inflació del 2% anual i del 0,3% mensual. En termes interanuals, han destacat a Catalunya els increments en els preus del transport (3,9%), especialment per l'encariment dels carburants, i també dels hotels i restaurants (3,0%) i de l'habitatge (2,5%). Totes les partides del cistell han experimentat augments anuals de preus a l'agost, sent els més modestos els increments en paratge de la llar (0,1%), les comunicacions (0,6%), els aliments i begudes no alcohòliques (0,8%) i el vestit i calçat (0,9%).\nA nivell mensual, els preus han incrementat en tres dècimes a Catalunya entre juliol i agost. En aquest augment de la inflació, hi destaquen les pujades dels preus de l'oci i la cultura (1,2%), el transport (1,1%) i els hotels, cafès i restaurants (0,7%). Per contra, les principals baixades de preus s'han donat en els apartats de vestit i calçat (-1,3%), medecina (-0,2%), paratge de la llar (-0,1%) i aliments i begudes no alcohòliques (-0,1%).\nLa inflació, a l'1,6%a l'Estat\nAl conjunt de l'Estat, la taxa anual de l'IPC al mes d'agost és de l'1,6%, una dècima superior a la registrada el mes anterior. Els grups amb major influència positiva en l'augment de la taxa anual són el transport, que eleva la seva variació anual gairebé un punt fins al 3,3% per la pujada dels preus dels carburants, i l'habitatge, que incrementa una dècima la seva taxa, fins al 3,3%, a causa que els preus del gas i el gasoil per a calefacció. Destaca també en aquest grup, encara que en sentit contrari, el manteniment dels preus de l'electricitat, que van augmentar el 2016.\nPer la seva banda, els grups amb més influència negativa en la inflació són l'apartat d'altres béns i serveis (0,6%), com a conseqüència del comportament dels preus de les assegurances, les comunicacions (0,7%), a causa de l'estabilitat dels preus dels serveis de telefonia, i els aliments i begudes no alcohòliques (0,0%), per per la baixada dels preus de les fruites.\nA l'agost, la taxa de variació mensual de l'IPC a Espanya és del 0,2%. Els grups amb major repercussió positiva en l'índex general són el transport (0,8%), a causa de l'increment dels preus dels carburants, i l'oci i la cultura (1,1%), per la pujada dels preus dels paquets turístics, habitual en la temporada de vacances. També han influït positivament els hotels, cafès i restaurants (0,4%) i l'habitatge (0,1%).\nPer contra, els grups amb repercussió negativa que més influeixen són el vestit i calçat (-1,2%), pel comportament dels preus en l'últim mes de rebaixes, i els aliments i begudes no alcohòliques (-0,1%), com a conseqüència de la baixada dels preus de les fruites.\nLa taxa de variació anual de la inflació subjacent (índex general sense aliments no elaborats ni productes energètics) al conjunt de l'Estat disminueix dues dècimes, fins al 1,2%, de manera que se situa quatre dècimes per sota de l'IPC general. La variació mensual de la inflació subjacent és del 0,2%. Per la seva banda, la taxa de variació anual de l'IPC Harmonitzat se situa en el 2,0%, tres dècimes per sobre del juliol.


Notícies\t›\tNotes de Premsa ›\tSecció de Dret del Consum\nNOTA DE PREMSA: La Secció de Dret del Consum de l'ICAB exigeix l’aprovació d’una llei que reguli el sistema institucional per a la resolució dels litigis de consum en el sector financer\nAquesta llei ha de preveure l’existència d'una entitat amb competències per resoldre litigis de consum. Aquesta entitat permetria solucionar les reclamacions dels consumidors i consumidores per clàusules abusives dels bancs i evitaria haver d'acudir al jutjat.\nS’alerta que el termini per a la presentació del projecte que ha d'aprovar aquesta llei va vèncer el passat 5 de juliol i que no hi ha constància que s’hagi sotmès a informació pública l’avantprojecte de llei.\nTambé reclama que es deixi sense efecte l'Acord del CGPJ que va implementar els jutjats de reclamacions dels consumidors i consumidores per clàusules abusives dels bancs i exigeix la derogació del RDL 1/2017 en matèria de clàusules sòl.\nBarcelona, 15 d’octubre de 2018. La Secció de Dret del Consum del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona exigeix l’aprovació d’una llei que reguli el sistema institucional per a la resolució dels litigis de consum en el sector financer. Aquesta llei hauria de preveure l'existència d'una entitat, amb competències per a la resolució dels litigis de consum en el sector financer; de manera que les entitats financeres quedarien obligades a participar en els procediments davant aquesta entitat de resolució alternativa de litigis i s’evitaria que els consumidors i les consumidores haguessin d'acudir al jutjat per resoldre aquest tipus de conflictes.\nCal recordar que està en vigor la Llei 7/2017, de 2 de novembre, per la qual s'incorpora a l'ordenament jurídic espanyol la Directiva 2013/11 / UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 21 de maig de 2013, relativa a la resolució alternativa de litigis en matèria de consum, que imposa al Govern la remissió a les Corts Generals -en el termini de vuit mesos des de la seva entrada en vigor- d'un projecte de llei que reguli el sistema institucional de protecció del client o clienta financer, així com la seva organització i funcions.\nPer això, la Secció de Dret del Consum de l'ICAB vol denunciar públicament que el termini per a la presentació del projecte que ha d'aprovar aquesta llei va vèncer el passat 5 de juliol sense que s'hagi presentat el projecte de llei indicat. Ni tan sols es té notícia que hi hagi un avantprojecte de llei, ni s'ha sotmès a informació pública.\nEl compliment d'aquesta previsió resulta absolutament imprescindible i necessari, perquè comportaria una solució per a les reclamacions dels consumidors per clàusules abusives dels bancs, que, a més, evitaria als consumidors i consumidores haver d'acudir al jutjat.\nPer aquesta raó, la Secció adverteix que, en cas que no es compleixi immediatament aquest mandat legal, estudiarà la possibilitat de denunciar l’incompliment de les previsions de la Llei 7/2017, que obliguen als serveis financers. A més, es donaria compte al Banc d'Espanya, supervisor del compliment de la normativa de les entitats de crèdit.\nAixí mateix -i mentre no s’aprovi la nova regulació- es requereix, a fi de dotar-se de serveis de resolució eficaços i amb garanties d’independència i imparcialitat, en el marc de la vigent Llei 44/2002, de mesures de reforma del sistema financer.\nLa Secció de Dret del Consum de l'ICAB planteja aquestes qüestions davant la seva preocupació per la situació dels jutjats que atenen les reclamacions dels consumidors i consumidores per clàusules abusives dels bancs. En particular, la del Jutjat núm. 50 de Barcelona, ¿¿que no està fent assenyalaments de judicis més enllà d'un any de la data actual. Això està comportant la paralització de les noves reclamacions que s’estan presentant, sense perspectives de solució en un futur immediat.\nAixí mateix, considera que la solució dels problemes per a aquest tipus de reclamacions dels consumidors i consumidores contra les entitats bancàries -com a conseqüència de l'existència de clàusules abusives- ha de passar perquè les reclamacions siguin conegudes pels jutjats més propers al consumidor, no centralitzant les seves reclamacions davant els jutjats de les capitals de província.\nL'especialització que suposa l'existència de jutjats que atenen aquestes reclamacions no ha de suposar una solució defectuosa del problema, però ha d'incorporar tots els assumptes relacionats amb la contractació dels consumidors i consumidores, i s'ha d'atribuir als jutjats de primera instància, tal com -per altra part- preveu la LOPJ per a les demandes individuals; en contra del que va decidir el CGPJ. L'organització judicial ja preveu jutjats especialitzats per a determinades matèries que no tenen competència sobre tota una província (a diferència del que passa amb aquests jutjats de reclamacions contra les entitats bancàries) i el seu funcionament no resulta ineficaç.\nEn aquest sentit, l'acord del CGPJ de 25 de maig de 2017, de la Comissió Permanent del Consell General del Poder Judicial, que va implementar el funcionament dels jutjats que atenen les reclamacions per clàusules abusives dels bancs, així com les seves posteriors pròrrogues, no només no han resolt el problema, sinó que han col·lapsat les reclamacions dels consumidors i consumidores en clar perjudici d'aquests. El seu manteniment només pot agreujar encara més la situació. A més, aquest acord contradiu el criteri de proximitat vers els consumidors i consumidores, que ha d'imperar en aquests casos, i per totes aquestes raons ha de ser immediatament deixat sense efecte, sense necessitat de demorar més una possible decisió al respecte.\nCal recordar, a més, que la Constitució Espanyola en el seu article 51 estableix que els poders públics (tots ells) han de garantir la defensa dels usuaris i usuàries, protegint els seus legítims interessos econòmics mitjançant procediments eficaços. És evident que no és aquesta la situació actual.\nPer això, la Secció de Dret del Consum de l’ICAB considera que cal derogar el Reial decret llei 1/2017, de 20 de gener, de mesures urgents de protecció dels consumidors i consumidores en matèria de clàusules sòl, que només ha aconseguit demorar la resolució de les reclamacions dels consumidors en aquesta matèria mitjançant una pretesa mesura de resolució alternativa dels conflictes que deixa en mans de les entitats bancàries una resposta vers els consumidors i consumidores.


Casalet d'estiu - Bressol Portbou\t- Fundesplai\nInici » Casals » Casalet d'estiu - Bressol Portbou\nCasals\ta PORTBOU\nLa Bressol d'estiu és un servei educatiu que dóna continuïtat al projecte de l'escola posant l'èmfasi en el joc, l'aigua, la natura i el gaudi dels infants.\nDurant el període de vacances escolars la Bressol d'estiu possibilita la conciliació de la vida familiar i laboral.\n- Garantir la relació i comunicació amb les famílies\n- Acompanyar l'infant en el seu procés de desenvolupament\n- Oferir ambients i racons amb propostes que fomentin el joc lliure\nInscripcions a partir del 19 d'abril\nLa Bressol d’estiu es desenvolupa en el context de l’Escola Bressol. És un servei educatiu que dóna continuïtat al projecte de l’escola posant l’èmfasi en el joc, l’aigua i el gaudir dels infants.\nL’estiu ens ofereix la possibilitat d'explorar del món, l’experimentació amb diversos materials, la descoberta de l’espai exterior, el jardí, les plantes, les olors i també el plaer de jugar i experimentar amb l’aigua.\nEn la Bressol d'estiu ens plantegem treballar l’eix de la Sostenibilitat i la cura del planeta a partir del concepte de la NATURA I EL NOSTRE ENTORN.\nLa vida quotidiana i les rutines vertebraran el dia a dia a l'escola, possibilitaran seguretat i confiança en el grup d'infants i permetran avançar i assolir reptes en relació a l'autonomia.\nRealitzarem activitats a l'aire lliure potenciant el contacte amb la natura (al patí o al jardí de l'escola)\nFarem propostes de joc lliure i activitats amb aigua amb l'objectiu de refrescar-nos, experimentar i gaudir en grup.\n08:45\t Punt de trobada a l'Escola Sant Jaume\n09:30\t Propostes de joc i experimentació\n11:00\t Segona activitat matí a l'aire lliure i/o amb aigua\n12:30\t Hàbits higienics/ recollir\nTot el material ha d’anar marcat el nom i cognoms de l’infant .\nCal portar l'esmorzar de casa tots els dies, en un tupper o boc’n’roll dins d’una bossa.\nBolquers i tovalloletes humides\nuna muda de recanvi que s'entregarà al final del casal.\nLa Bressol d'estiu la duu a terme l’equip de educadores amb experiència. L’equip té la titulació necessària que regula el Decret d’activitats d’estiu d’educació en el lleure. (Tècnic/a Superior/a d’Educació Infantil i titulació de Lleure, segons el nombre d’infants inscrits).\nCASALET PORTBOU: 1a Quinzena - Juliol\ndel dijous 1 al divendres 16 de juliol 2021\nCasal Matí: 1a Quinzena - Juliol\nCASALET PORTBOU: 2a Quinzena - Juliol\ndel dilluns 19 al divendres 30 de juliol 2021\nCasal Matí: 2a Quinzena - Juliol\nCASALET PORTBOU: 1a Quinzena - Agost\ndel dilluns 2 al divendres 13 d'agost 2021\nCasal Matí: 1a Quinzena - Agost\nCASALET PORTBOU: 2a Quinzena - Agost\ndel dilluns 16 al divendres 27 d'agost 2021\nCasal Matí: 2a Quinzena - Agost


Els immunes | Sostenible\nTots hem sentit llegendes urbanes però poques són tan certes com aquesta que explicaré. Farà uns 15 ó 16 anys un grup d'ucraïnesos acabat d'arribar a Catalunya va anar per primer cop al Baricentro, el primer gran centre comercial que es va obrir al país. Al cap d'uns minuts de passeig, algunes persones del grup van començar a experimentar marejos i sensació de pèrdua de control, senyals evidents de crisi d'ansietat. Què va desencadenar aquesta reacció? Després de ser atesos en un centre mèdic, alguns d'ells van intentar trobar alguna explicació al que els havia succeït i tots els comentaris van apuntar en la mateixa direcció: la immensa varietat de productes disponibles, l'enorme quantitat d'estímuls visuals...\nEl col·lapse del comunisme era proper en el temps i es va comentar en aquell moment que potser els ucraïnesos van sentir que se'ls havia estafat tota la vida amb un sistema que els condemnava a l'austeritat. Senzillament, en veure el que s'havien perdut van ser ells els qui van col·lapsar. Mai m'ha satisfet aquesta versió. De fet la considero equivocada. Crec que la crisi nerviosa va ser en realitat una reacció, no a l'engany comunista, sinó als excessos de l'economia de mercat pel que fa a la producció de coses supèrflues. Descobrir que Shangri-La no és com un l'havia imaginat ha de ser un impacte.\nEl 1973 va obrir el primer hipermercat a Barcelona, més concretament al Prat de Llobregat, amb un assortit de productes que mai s'havia vist abans. D'aleshores ençà el nombre de béns de consum ha crescut exponencialment. Alguns en base a la innovació tecnològica i molts d'altres com a resultat de la innovació en el màrqueting o, dit d'altra manera, de la psicologia aplicada a l'estímul de necessitats insospitades. Visitar un hipermercat del 2010 és assistir a una gran exposició de béns útils, però també és la constatació de fins on pot arribar la creativitat. Un objecte que he tingut fa poc a les mans ho certifica. T'agrada sentir la ràdio al llit? Doncs ja pots comprar un coixí que la porta integrada.\nTanmateix, aquesta només és una part del problema. L'altra és el conjunt d'envasos i embalatges que han d'acompanyar els milers de nous productes que es desenvolupen contínuament. Aquests envasos tenen la funció de protegir un objecte però també de fer-lo més atractiu i, dintre d'aquesta missió, compta molt la presència física. La miniaturització de molts aparells electrònics els fa gairebé invisibles en les grans superfícies. Aleshores cal presentar minúsculs reproductors d'àudio o targes de memòria diminutes en capses de mida desproporcionada en relació al contingut.\nLes tendències socials també tenen molt a veure amb aquest gran ajut a la generació de residus. Seguint una lògica impecable, els fabricants volen donar resposta a situacions que anys enrere eren excepcionals i avui són freqüents. És el cas del gran nombre de persones que viuen soles i que poden trobar envasos de productes alimentaris adequats en dimensió al consum que demana la solitud. Això, és clar, sense que les presentacions king size desapareguin. Al contrari, la directriu principal és cobrir totes les possibilitats. Només cal fer un cop d'ull als diferents models i mides d'ampolla d'aigua mineral. Avui hi ha 3.000 marques arreu del món cadascuna amb una àmplia oferta de recipients que van de pocs centilitres a 10 o més litres.\nLa paraula clau de la nostra civilització no és comprar com sostenen alguns, sinó escollir. Comprar és com menjar, una primera necessitat. Escollir és, en el sentit contemporani del terme, triar entre més possibilitats de les que podem assumir, i suposa un grau de sofisticació que, per familiaritat, comencem a confondre amb un dret bàsic. Òbviament la connotació inicial del concepte està lligada a la democràcia i a la llibertat. Ara, la seva expressió actual ens porta, paradoxalment, a un esclavatge de l'abundància, i a piles i piles de paper, plàstic i altres materials que hem de gestionar.\nLa prevenció de residus representa un enfocament encertat perquè fa èmfasi en les formes de producció i els patrons de consum i per tant s'acosta al nucli de la qüestió. Curiosament en un àmbit com la salut la prevenció adquireix un matís diferent. Per exemple, seguint uns determinats hàbits tenim més possibilitats d'evitar una sèrie de malalties, si bé no hi ha cap garantia que al final no les acabem patint. En canvi, la prevenció de residus no deixa marge a l'atzar: si s'apliquen bé les mesures correctes, el nombre de residus baixa. I així ha quedat demostrat amb els resultats de diverses experiències municipals, on instruments com el pagament per generació han tingut èxit. Malauradament, aquesta evidència no és suficient per guanyar la partida perquè la societat -i en aquesta paraula cal concentrar les idees convencionals de riquesa, diversitat i benestar- camina en la direcció contrària al sentit comú que reclamen els gestors i els tècnics.\nÉs ben segur que amb un avís coronari seriós qualsevol canvia de conducta. Però quin seria l'avís seriós que podria capgirar la tendència a fabricar i consumir de forma irresponsable? La crisi, no. Els pobres ucraïnesos que es van posar malalts davant l'espectacle de l'excés van mostrar un camí pintoresc, irrepetible. Ara, tots som immunes.


QUI SOM? | Menjant-nos el món\nSom l’Albert i l’Ànnia. Ens vam conèixer a l’institut i des de llavors hem viscut junts molts moments de les nostres vides. Entre altres coses, compartim l’afició pel bon menjar i les cuines del món, les ganes de sortir de la nostra ciutat a la mínima que tenim uns dies, les bones estones amb la família i els amics; però sobretot compartim el somni de donar la volta al món.\nVaig néixer a Girona en un assolellat u d’Abril del 1994. La meva infantesa es pot dir que va ser còmode, sense cap preocupació, simplement la d’anar cada matí a l’escola, la típica infantesa de nen de família benestant del nostre país.\nAixí van anar passant els dies, les setmanes i òbviament els cursos escolars. Però hi havia una cosa que no marxava, una sensació que encara no sabia exactament el que era, però que anys després viag descobrir: claustrofòbia.\nAixí que, quan vaig acabar el batxillerat, vaig agafar una motxilla, i me’n vaig anar al Regne Unit a viure. Allà, a part de treballar explotat i adonar-me que no sabia anglès, no vaig fer gaire res més que malviure. Per tant, al cap de tres mesos d’haver-hi arribat, vaig recollir les meves coses i vaig tornar decidit a millorar els meus idiomes i la meva formació.\nVaig decidir recuperar el temps perdut i vaig posar-me estudiar Alemany, Anglès i una carrera d’economia. Fins que un dia, parlant amb l’Ànnia (amiga de feia temps), vam decidir mig en broma mig en serio que faríem una volta al món…\nM’encanta viatjar. He tingut la sort que als meus pares també; des de petita m’han portat a veure món recorrent una bona part d’Europa i països asiàtics com Turquia, Síria, Jordània, Sri Lanka o Japó. També he emprès viatges pel meu compte cap a Amèrica, estant-me a Estats Units o Canadà.\nSóc catalana de Girona ciutat, germana gran i escolta de tota la vida. La meva gran passió de sempre, la música, la practico cantant en un cor, tocant el violoncel i impartint classes de cant a escoles.\nAra, amb 22 anys, estic apunt de graduar-me en Dret. Veig que arriba un punt d’inflexió a la meva vida, havent de triar quin camí vull seguir. Un dia, parlant amb l’Albert, vaig adonar-me que potser en realitat no és un camí a triar, sinó un viatge per fer. I no pas un viatge fent de turista o estudiant d’idiomes, sinó un viatge essent una viatgera, amb ell.


garbí24: Don Limpio\nI et raparàs el cap com el Don Limpio?\nJa m'imagino el pressupost exclamat als 4 vents per a la neteja de la plaça fet en un tovalló de paper (com el Messi).\nEvidentment que ha tingut un cost i, perquè no, no està malament que aquests es facin públics (amb desglossats, això sí). Però llavors podem començar a demanar pressupostos (desglossats) per les mil-i-una activitats que ocupen l'espai públic (incloses les rues del Barça col·lapsant mig Barcelona)\n5 de juliol de 2011 a les 14:04\nJa m'agradaria que diguessin el que va costar la visita del Papa, o qualsevol de les post gresques dels èxits del Barça, no trobes?\n5 de juliol de 2011 a les 16:32\nÉs que amb la neteja de la Plaça hi ha inclosa la neteja de les butxaques dels ciutadans...\n5 de juliol de 2011 a les 16:50\nSempre m'ha resultat incomprensible que tot el que fa el govern sigui tan rematadament i desmesuradament car. No saben negociar els preus dels serveis que contracten? No consulten diferents cases a veure qui els fa millor preu, com fem tots? Que no sigui per això que hi ha dèficit?\nAaaaaaah, que pensar així és molt ingenu? Ah, que tenen serveis que els paguen a preu d'or perquè són corruptes i cobren comissions? Aaaahh, potser serà que de tota la pasta que es gasten de la nostra butxaca els governants se'n queden una bona part pel fet de contractar les empreses amigues? Ostres, però no pot ser, oi? El nostre govern electe no les faria mai aquestes coses! De pensar-ho ja em sento un traidor a la pàtria.\nAlgú està veient com se m'infla la vena del front?\n5 de juliol de 2011 a les 17:45\nCom sempre és una VERGONYA!!!\n5 de juliol de 2011 a les 19:27\nquina gentola, tu...quina gentola!! ací, allà i en la xina caputxina\n5 de juliol de 2011 a les 20:01\nI si ho fesin en el Silibant que neteja tot no estalviariam ??. En lo facil que es agafar la fregona.\n5 de juliol de 2011 a les 21:13\nQue volen que els aplaudim i els li donem les gràcies....pueee va ser que no.\n5 de juliol de 2011 a les 22:41\nun dels grans negocis que hi ha actualment és fer una empresa de neteja. I no és conya. És un servei que sempre hi ha, on sigui i s'ha de contractar.\nA la darrera licitació que vaig fer del servei, es van presentar 9 empreses, i el nostre servei no és dels suculents. Imagina't les que es poden presentar per a serveis com el de la ciutat.\nAmb el que expliques, a més, em pregunto, com pot ser que la ciutat estigui tan bruta? fa temps que veig que s'està deixant. I em fa molta pena.\n6 de juliol de 2011 a les 19:06\nAmn tant d'enrenou passarà com a les cases...tot el dia netejant i mai es veu net...però a casa no gastem tant :)\nApa bon estiu Garbi\n6 de juliol de 2011 a les 22:11\nNo ho enteneu, compren productes d'empreses catalanes, que etiqueten en català i això surt més car, res de comprar als xinos!\n6 de juliol de 2011 a les 23:59\nJo vaig estaria a la plaça al dia següent que la desallotgessin. En serio em sembla una pel·lícula tan gran la que estan montnat. Per començar, si hom es estèticament, advocaria per l'enderrocament d'aqueixa plaça grisa, però quan jo la vaig veure, tret de les pintates (molt poques per cert) i les zones de plantes tot era al seu lloc.\n7 de juliol de 2011 a les 15:55


L'exposició i els alcaldes | David Marca | Articles | El Punt Avui\nL'exposició i els alcaldes L'exposició i els alcaldes L'exposició i els alcaldes L'exposició i els alcaldes + L'exposició i els alcaldes E-mail\nUna mostra amb moviment d'aigua, jocs de llum i so a Sant Domènech, l'any 1983.\nL'exposició i els alcaldes L'exposició i els alcaldes L'exposició i els alcaldes L'exposició i els alcaldes L'exposició i els alcaldes E-mail\nL'espectacular edició de les orquídies del 1982 la possibilità la compra directa a Madeira\nDel 82 al 90 van ser anys gloriosos. S'afegiren els claustres de la catedral i Sant Domènec\nL'exposició de flors ha tingut sempre un lligam amb els alcaldes. Uns perquè un familiar pròxim hi participava, altres perquè els agradaven les flors i tots perquè era interessant per a la ciutat. L'espectacle, vestit de cultura i amb ressò català, al sud de l'Estat francès i a les províncies veïnes, té molts valor afegits. Fins al 1957, però, va ser una anècdota ciutadana. En iniciar el 1958 l'expansió a Sant Pere de Galligants, l'alcalde Pere Ordis i Llach la veié amb interès i inicià l'ajuda amb la unitat d'obres i serveis de l'Ajuntament. El cap, l'aparellador Eulogi Bordas, entusiasta col·laborador, faria història.\nEl 1967, l'alcaldia passà a Josep Bonet i Cufí, el qual seguí la línia de l'anterior. El 1972 va ser rellevat per Ignasi de Ribot i de Balle. En aquest període s'incorporà la plaça dels Jurats. L'Associació Amics de les Flors treballà a partir del 1976 incorporant els jardins\nde la Francesa i del Doctor Figueras, el claustre de la catedral i Sant Nicolau.\nEl 1979 assolí l'alcaldia Joaquim Nadal i Farreras. Seguí l'ajuda dels equips d'obres, imprescindible per a l'expansió de l'exposició. Nasqué, però, un problema. La directora del Museu d'Arqueologia de Sant Pere, Aurora Martin, digué que l'edifici no era respectat. Amb el suport del president de la Diputació, Arcadi Calzada, el 1981 ens acomiadaren de Sant Pere, d'on sortírem amb el prestigi per senyera. L'alcalde no mogué fitxa. Ens digueren que Sant Domènec podria acollir l'exposició.\nL'església, convertida en quarter i quadra el 1835, va ser denigrada tot un segle, fins a la Guerra Civil del 1936. El 1939 va ser camp de concentració. Després passà a quarter d'infanteria fins al trasllat a la nova caserna d'Emili Grahit, als anys cinquanta. Els dominics, el 1957, celebraren el rescat, però en no recobrar el convent ocupat pel govern militar, ho deixaren estar. A tres metres d'altura s'hi havia construït un sostre per a la tropa que havia malmès les columnes i a sota, l'estable on hi havia hagut les mules, era ara habitacle de sense sostre i drogoaddictes i restava ple de jaços de cartró i sembrat de xeringues. Un exèrcit de rates ens disputà la propietat. La major part del paviment de pedra havia desaparegut, no hi havia escomesa d'aigua i llum i hi plovia com al carrer. Recordava un capítol d'Els miserables de Victor Hugo, als soterranis de París. Era l'hivern del 1981.\nTemeràriament, decidírem envair-lo i afrontar la neteja de l'edifici i la reparació de paviment i teulada per poder realitzar l'exposició. Un problema aterrà a Sant Domènec: per emplenar-ho eren necessàries tres vegades més de flors. Una gestió al mercat de flors de Vilassar ens permeté comprar a preus molt reduïts. L'espectacular edició de les orquídies del 1982 la possibilità la compra directa a un cultiu de l'illa de Madeira. Portades a l'aeroport del Prat, van costar la quarta part d'un majorista de Mercabarna.\nL'associació i l'exposició, des de l'inici del seu maridatge, es portaren empresarialment. Els “Què et sembla?” i els “Com anem?” foren substituïts pel pressupost i una comptabilitat rigorosa. La veritat és que es movien molts diners. Una ben planificada campanya de màrqueting de tres anys triplicà el nombre de visitants.\nDel 1982 al 1990 van ser anys gloriosos. S'afegiren els claustres de la catedral i Sant Domènec, els banys àrabs i les Sarraïnes. S'instal·là la il·luminació del recinte i els quadres elèctrics. Cobega oferí motors, bombes i maquinària per muntar un espectacle de llum, aigua i so, realitzat pels tècnics de la seva planta de Sarrià de Ter, dirigits per Miquel Tous i Ricard Baró. El cap tècnic de la cadena d'emissores Ona Catalana, David Marca fill, es féu càrrec del so. Va ser espectacular i totalment diferent cada any.\nL'alcalde Nadal visqué una experiència única. Citat al capvespre, tancada i neta l'exposició, es presentà intrigat. Ben sol, situat al mig del recinte, s'iniciaren els jocs d'aigua. Seguí la llum i el so d'un cant gregorià dels monjos de Santo Domingo de Silos. Nadal restà immòbil, en silenci, corprès, gaudint d'uns moments irrepetibles, inoblidables. El pla psicològic fallà, ja que ens retirà l'assignació en metàl·lic i retallà l'ajuda de les brigades d'obres. Tot i així, l'èxit creixent acompanyà l'exposició. A menys escala, el màrqueting seguí i la xifra de visitants es multiplicà. Però vet aquí que el rector de la universitat, Josep M. Nadal, ens manifestà per carta, poc abans d'obrir l'exposició del 1990, que una setmana després de tancar havíem de deixar lliure el recinte. No hi valgueren precs. “Hem d'iniciar les obres de l'aula magna”, va dir. L'alcalde “no podia fer-hi res”, tot i que les obres trigaren anys a fer-se. Allí van quedar les reparacions de teulada, columnes, paviment, portes i finestrals. De les instal·lacions elèctriques, d'aigua i so, ho deixàrem tot. A part d'un grapat de milions, hi quedaren les il·lusions i la certesa d'haver fet quelcom valuós per Girona. L'empresa que jo dirigia, Cobega, recuperà motors\ni bombes. La resta d'equip dels sortidors, reguladors, vàlvules i temporitzadors, de gran pressió i precisió, fets a mida cada any, costaren entre dos i tres milions de pessetes cadascun dels nou anys que durà. Sols servien per a un lloc semblant. Anaren a les escombraries.\nL'any 1991 no hi hagué exposició i el 1992 fórem requerits per continuar sense Sant Domènec. President fundador de l'associació, per dignitat vaig dimitir, que crec que és el que s'esperava que fes. El protagonisme el volia l'Ajuntament. Els altres –ho entenguí– s'incorporaren al nou lideratge. Cap alcalde m'ha donat mai les gràcies. Tan sols l'alcaldessa –tocada per algú– em dedicà una litografia, amb dades errònies. No han tingut temps, és clar, perquè sols he estat 10 anys col·laborador, 17 president de l'Associació Amics de les Flors, realitzadors de l'exposició, i 22 cronista de la mateixa a El Punt. Total res! “On va ara aquest? De què parla?”, diran alguns.\nEl Punt Avui. Girona 13-05-2012, Pàgina 4


Contacte Tel. 93 860 17 29 Fax. 93 870 60 17 info@davilans.com\nHome Pàgina principal\nDavilans Que oferim?\nBlogLes nostres entrades al blog\nÀrea ClientsÀrea privada per clients\nContactarFormulari de contacte i ubicació\nTreballem per que la seva empresa, tingui el personal adequat, a cada lloc de treball, motivat, implicat i satisfet amb la seva feina.\nDesenvolupem i implantem serveis segons les necessitats i estructures dels nostres clients, mantenint la seva constant avaluació i millora contínua.\nComptem amb una base tecnologica, que ens permet poder efectuar amb caracter immediat les tramitacions via web directament amb els diferents organismes oficials com la Seguretat Social, Agencia Tributaria, Registre Mercantil o DGT. Així com una Area de Clients feta a mida perque el client pugui consultar l'estat de les seves gestions en temps real mitjançant la nostra pagina web.\nLa nostra missió és tramitar, gestionar i resoldre tots els dubtes, incidencies i obligacions que li sorgeixin en la seva activitat empresarial i institucional diaria i, sobretot, proposar de manera continuada totes aquelles idees que contribueixin eficaçment a la millora de la qualitat de gestió i al increment dels resultats.\nLa nostra activitat esta enfocada basicament a la petita i mitjana empresa (PIME) de tots els sectors i formes jurídiques, tant autonoms, com comunitats de béns, o Societats Limitades o anonimes, a les quals prestem serveis laborals, de seguretat social, de prevenció de riscos laborals, de comptabilitat, de gestió d'impostos, assegurances generals, finançament, etc., en una assessoria "a la carta".\nLes nostres arees d'especialització es desenvolupen en l'ambit mercantil, comptable, fiscal, estrangeria, laboral, consultoria empresarial i recursos humans, aportant un servei integral i totalment adaptat al costat d'una dilatada experiencia professional.\nPer tant, les diferents arees de negoci a les quals ens dediquem són les següents:\nSELECCIÓ I DESENVOLUPAMENT PERSONAL\nL'area d'Assessoria Laboral té una gran importancia per a les empreses, esta íntimament relacionada amb l'Assessoria Fiscal. La legislació laboral és molt canviant, requerint a les empreses un esforç permanent per estar actualitzats. Al nostre despatx advocats i graduats socials s'encarrega de la gestió i assessorament en l'ambit de la jurisdicció social, orientant als clients de la modalitat de contractació que més li convé, ajudes i subvencions, confecció de les nomines del personal, liquidacions de la seguretat Social i assistencia davant la inspecció laboral.\nRealitzem assessoria, consultoria, gestió i tramitació de tots els aspectes legals i administratius integrats en l'ampli camp del Dret Social.\nEls serveis professionals del Gestor Laboral van dirigits al correcte i exhaustiu compliment de les obligacions normatives en l'ambit del Dret del Treball i de la Seguretat Social, així com la gestió i administració dels Recursos Humans.\nPreviament a la concertació del servei laboral, efectuem sense cap cost una auditoria socio-laboral de l'empresa, amb els seus documents, contractes, rebuts de salaris, etc.\nL'equip professional i mitjans amb que compta el departament ens permet donar resposta en temps real en l'afiliació dels treballadors, redacció de contractes de treball, confecció de rebuts de salaris, liquidacions, liquidacions d'assegurances socials, estudis de costos, relacions bancaries , sent telematica practicament totes les gestions amb l'administració.\nL'estructura de Serveis i Marketing Davilans Consultors, S.L. permet que puguem abordar qualsevol projecte que ens puguin plantejar, sempre basant-nos en l'experiencia i la prudencia que ens caracteritza, per oferir al client el que més li convé en cada moment.\nDins de les gestions més comuns trobem les següents:\nInforme de legalitat\nAssessorament en millora de processos.\nPre-inspeccions de treball.\nL'Area d'Assessoria Comptable compta amb personal altament qualificat per atendre a les necessitats de cada client.\nLa comptabilitat s'elabora en base a la documentació que ens proporcioni i que un cop processada i comprovada, s'analitza per intentar ajudar a optimitzar la seva gestió.\nPer tant, la correcta analisi dels estats comptables, així com d'altres ratios economics financers permet coneixer els resultats que obté la seva empresa, les fonts que provenen, l'estat dels seus deutes, la seva situació patrimonial, per tal de seguir amb detall la marxa de l'empresa i els recursos que genera.\nEl procés de planificació que ha de precedir la posada en marxa d'una nova empresa, en la qual s'han de contemplar les obligacions a que els socis hauran de fer front per la seva constitució, així com aquelles que sorgiran com a conseqüencia l'inici i desenvolupament de la seva activitat.\nEl departament comptable gestionara la comptabilitat de la seva empresa o negoci d'acord amb la normativa vigent en cada moment i en funció de les necessitats comptables, financeres i economiques de la seva empresa.\nEls serveis que la gestoria ofereix són els següents:\nElaboració de la comptabilitat\nElaboració de balanços\nElaboració del compte de pèrdues i guanys\nConfecció i legalització de llibres oficials\nL'objectiu fonamental de Serveis i Marketing Davilans Consultors, S.L. a l'area d'assessoria fiscal consisteix en posar a l'abast dels nostres clients la millor alternativa fiscal, adaptant-nos en tot moment a la normativa vigent, racionalitzant i minimitzant la carrega tributaria. Aquesta area esta relacionada amb l'area comptable, que és la base per al calcul correcte dels impostos.\nL'area d'Assessoria Fiscal compta amb personal altament qualificat per atendre les necessitats de cada client, independentment del seu regim tributari.\nSóm experts en la planificació fiscal de PIMES, particulars i empreses, amb especial atenció a l'Impost de Renda i Societats, assessorant per resoldre de forma rapida i eficaç dubtes o consultes.\nRealitzem les comprovacions pertinents, a fi de detectar les possibles incoherencies que hi pugui haver entre els diferents impostos o declaracions merament informatives (Intrastat, Declaració anual amb tercers, etc.).\nAtenem totes les gestions davant les diferents administracions i anunciem oportunament els terminis de presentació de les autoliquidacions i impostos deguts.\nIgualment, representem a la seva empresa i els seus socis, davant la Inspecció d'Hisenda, contestant a tots els que requeriments li siguin efectuats per part dels organismes oficials.\nAssessorem sobre el tipus de fórmula empresarial (societat mercantil, societat civil, comunitat de béns o persona física) que més s'adeqüi a les necessitats i exigencies dels nostres clients, optimitzant la seva tributació i ocupant-nos de tot el necessari per a la constitució i gestió dels seus impostos.\nEls serveis integrals per empreses i particulars:\nPlanificació i assessorament fiscal\nAlta d’activitats i gestió censal\nElaboració dels comptes anuals.\nMemòria i dipòsit al Registre Mercantil\nConfecció i presentació d’impostos\n- IVA i IRPF\n- Impost de Societats\n- Impostos especials\n- Impost de Renda i Patrimoni\n- Impost de Successions i Donacions\n- Retencions i pagaments a compte\n- Operacions Intracomunitàries\nRecursos i reclamacions administratives davant\nRepresentació en inspeccions fiscals.\nEl nostre concepte d'assessorament va molt més enllà del compliment d'obligacions legals i tributàries. Sabem que els nostres clients necessiten tenir garanties de confidencialitat , privacitat i protecció de dades , així com un aval i garantia en el seu assessor pel que fa a factors claus en l'estratègia del seu negoci : patents , transmissió , venda i valoració d'intangibles . El nostre grup també li facilita aconseguir aliances estratègiques ; la possibilitat de crear ponts amb multinacionals i la contractació mercantil. Finalment, aspectes tan importants com els relatius a fórmules de finançament, el capital risc i l'expansió de la companyia (nacional i internacional) també són clau.\nEstudi i confecció plans d’empresa\nValoració d’empreses i plans de viabilitat\nImplantació de sistemes de Control de Gestió.\nImplantació de plans de millora contínua\n5S - Toyota Production System\nImplantació i certificació ISO\nControl productivitat i reducció de costos\nTramitació fitxers Llei orgànica de protecció de dades (LOPD)\nAcompanyament en canvis generacionals.\nCreació i implementació de solucions de formació adaptades a les necessitats dels nostres clients\nFormació empresarial en programes específics\nCoaching directiu i financier.\nOferim un servei integral en totes les àrees d'assessorament incloent-hi els serveis d'assessoria jurídica , que s'han especialitzat amb l'objectiu de cobrir totes les necessitats d'assessoria i assistència legal que demanden els nostres clients.\nConstitució de societats civils, mercantils i comunitat de béns\nAssessorament i elaboració de Contractes mercantils\nEstem especialitzats en la selecció de perfils específics per a diferents sectors. El nostre objectiu és aconseguir el resultat òptim per a l'empresa client , determinant els perfils professionals que millor s'ajustin als requeriments del lloc de treball. Ens impliquem per proporcionar recursos flexibles i eficients en els processos de selecció , que considerem estratègics en l'organització.\nProcessos de selecció de personal.\nAssessorament i redacció de manuals d’acollida\nEstudi del clima laboral\nEstudi d’adequació persona-lloc de treball.\nDisseny de plans de carrera\nPromoció interna (Plans de succeció)\nRelacions laborals i negociacions Convenis Col·lectius\nAmb la voluntat de donar un servei integral als nostres clients, t'oferim la possibilitat de gaudir d'altres serveis del teu interès.\nTramitació d’ajudes públiques.\nMarketing i comunicació.\nTràmits de trànsit i transport.\nServeis i Marketing Davilans Consultors, S.L.


Tertúlia de novel·la: El fruit del baobab, amb la presència de Maite Carranza « Bibliom@renys\nTertúlia de novel·la: El fruit del baobab, amb la presència de Maite Carranza\nUs deixem les imatges de la Tertúlia de novel·la del passat 9 de desembre on vam poder gaudir de la presència de l'escriptora Maite Carranza. Durant la trobada vam comentar llargament amb l'autora el seu últim llibre, El fruit del baobab, que ens ha brindat uns dies de lectura fantàstics. Cal donar les gràcies a la Institució de les Lletres Catalanes i a la Regidoria de Cultura d'Arenys de Mar, per haver fet possible la presència de Carranza a aquesta nova sessió de tertúlia. Estem molt agraïts també, és clar, a l'autora, per la seva actitud disposada i extremadament agradable durant la trobada, i a la nostra col·laboradora Teresa Montmany, que va ser l'encarregada de moderar l'acte.\nArenyencs, club lectura, Trobades literàries


Ximo Puig demana esperar al 6 de setembre per a la desescalada perquè "la pressió hospitalària baixa molt lentament" | Valencia Extra\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha insistit aquest dimecres que la situació sanitària actual exigeix la “màxima prudència” per a abordar la desescalada a partir del 6 de setembre, ja que ha advertit que la pressió hospitalària baixa “molt lentament”.\n“Hem d’esperar perquè encara tenim una incidència en les UCI important“, ha puntualitzat sobre la possible reobertura de l’oci nocturn, garantint que la Conselleria de Sanitat estudia el plantejament del sector per a poder obrir amb seguretat unificant protocols.\nPuig, en roda de premsa, ha posat l’accent que “queda molt de temps” fins al dia 6, quan finalitzen les restriccions vigents en la Comunitat com el toc de queda en 68 municipis en risc, encara que ha reconegut que la reobertura “en principi es pot plantejar si continuen les dades en la direcció actual i la vacunació continua accelerant-se”.\nHa destacat així que “probablement” aquest dijous el 70% dels majors de 12 anys tindran la pauta completa, amb el que “tot són notícies positives per a la immunització de la Comunitat Valenciana”. Però ha remarcat que l’ocupació COVID dels hospitals baixa més lentament que la incidència acumulada.\n“És una situació que per descomptat exigeix la màxima prudència perquè la pandèmia encara està molt present”, ha rematat, per a tornar a apel·lar a la corresponsabilitat de la ciutadania.\nD’altra banda, ha garantit que les ajudes del pla ‘Resistir’ per als afectats per la crisi es tramiten “a la màxima velocitat”, encara que sempre li agradaria que fora més de pressa, i ha recordat que la Comunitat va ser “la primera autonomia que va posar en marxa un desplegament de més de 650 milions per a arribar a totes les empreses i autònoms”.\nXimo Puig ha realitzat aquestes declaracions després de presentar un pla de salut mental en el Palau de la Generalitat al costat de la vicepresidenta i consellera de Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, i la de Sanitat, Ana Barceló, que no han comparegut.


VIII edició de la Diada Intercultural de Formentera\nThursday, 03 June 2010 12:00\nAquesta edició arriba carregada de novetats amb la realització de tallers infantils i moltes més activitats culturals fins el proper dia 28.\nLa consellera de Benestar Social i Joventut del Consell Insular de Formentera, Margalida Font, ha presentat aquest matí en roda de premsa les activitats programades amb motiu de la Festa Intercultural, organitzada per al proper diumenge 21 de Març.\nLa VIII edició d’aquesta trobada de pobles ve carregada de novetats, entre les que destaquen, la programació d’activitats infantils durant el matí i l’ampliació d’activitats culturals com conferències i cine fòrum fins el proper 28 de Març.\nAmb la participació de 15 països i 6 Comunitats Autònomes (Argentina, Brasil, Colòmbia, Xile, Indonèsia, Magrib, Cuba, Alemanya, Itàlia, Romania, Andalusia, Extremadura, Illes Balears, Galícia, Principat d’Astúries, Castilla la Mancha, i la benvinguda a països com Equador, Paraguai, República Dominicana, Índia), la programació de la jornada es divideix en activitats i tallers per als més petits, degustació gastronòmica i actuacions musicals de cada col·lectiu participant com la bachata, el cha cha cha, capoeira, el ball pagès, cumbia, entre altres.\nLa VIII edició de la Diada Intercultural començarà a les 11 hores amb els tallers infantils, que inclouen el taller de banderes, tu me pintas y yo te pinto, països voladors, sing star, puzzle intercultural, mural intercultural i finals de ping-pong i futbolí, entre d’altres. Per a portar a terme totes aquestes activitats es compta amb la col·laboració del Casal de Joves, els alumnes del cicle formatiu d’Educació infantil i l’associació Baraka.\nLa degustació serà gratuïta, tal com s’ha vengut fent a les darreres edicions, i es facilitaran kits que inclouran tot lo necessari per a la degustació, que es cobraran a un euro cadascun. La recaptació dels kits i de les begudes es destinarà íntegrament als damnificats del terratrèmol de Haití. Per aquesta edició destaca la participació de les Illes Balears, amb un stand propi amb productes autòctons de les Illes.\nCom a demanda del col·lectiu d’immigrants participants a la festa intercultural, les activitats es duran a terme fins el proper 28 de Marc, amb la projecció de les pel·lícules 14 kilómetros, del director Gerardo Olivares i Vete y vive, del director Radi Mihaileanu per als dies 24 i 27 respectivament a la Sala Municipal de Cultura.\nAixí mateix, el divendres 26 s’impartirà la conferencia Drets i deures dels immigrants i Mediació per la convivència a les Illes Balears, totes elles al Casal d’Entitats. La Sala Municipal d’Exposicions de Sant Francesc albergarà una mostra de vestimentes típiques i altre tipus d’objectes tradicionals de cada país participants. La inauguració tindrà lloc el proper dilluns 22 a les 20 hores i es podrà visitar fins el proper 26 de Març.\nAquesta festa és possible gràcies al suport i la feina de tots els col·lectius immigrants i associacions participants, que cada any hi dediquen els seus esforços per a passar una jornada en família.\nEl pressupost és de 10 mil euros, sufragats a mitges entre el Govern Balear i el Consell de Formentera.


Gabriel Bibiloni | 28 juny 2008\nPer a no perdre el costum, ja tenim un altre manifest d’uns "intel·lectuals" espanyols —i algun català de naixement— en defensa de la pobra i maltractada llengua llur, la que ells anomenen común. No és res nou ni inèdit, ni els signants estan en condicions de rebre cap premi a l’originalitat.\nÉs un lliurament més del discurs dominant en el món castellanoespanyol, compartit per la majoria, de dretes i d’esquerres, ho expressin de manera ostentosa o ho pensin contingudament. Una realitat, en qualsevol cas, que fa definitivament impossible una entesa amb ells.\nLa primera cosa destacable és la profunda manca d’honestedat intel·lectual en unes persones que es tenen per això, intel·lectuals. L’honestedat implica analitzar objectivament les situacions i les relacions humanes a fi de denunciar qualsevol situació de desigualtat entre les persones. I què fan ells? Tancar-se en rodó ni tan sols a considerar un cas de desigualtat estrident, que és la que s’ha establert entre les llengües de l’Estat espanyol, és a dir, entre els ciutadans d’aquest Estat.\nNo sols es neguen a entrar en la qüestió de fons, sinó que la justifiquen explícitament (hay una asimetría que no implica injusticia de ningún tipo) i pretenen utilitzar-la en benefici dels privilegis d’una classe de ciutadans per damunt els altres. El "raonament" per a justificar aquesta denominada per ells mateixos asimetria ja no pot ser cosa més curiosa: hay una asimetría entre las lenguas españolas oficiales porque hay diversas realidades culturales pero sólo una de ellas es universalmente oficial en nuestro Estado democrático. És a dir, la raó i el fonament de la desigualtat és la mateixa desigualtat. Ni Einstein hauria gastat tanta neurona per a arribar-hi.\nÉs, a més, un discurs marcat per la contradicció més evident. Ens diuen que són els ciutadans els qui tenen drets i no les llengües o els territoris, una vella cançó que fa molt de temps que sentim. Se suposa que el mateix s’hauria de dir respecte dels deures, si no volem caure en una altra asimetria. Bé, doncs no senten gens de rubor quan afirmen que sólo una de ellas (les llengües, no les persones!) goza del deber constitucional de ser conocida, un fet que ja ens han advertit que es fonamenta en la llei natural. La llengua dels altres no pot tenir drets ni deures, però la seva per descomptat que sí.\nTanmateix, si volen, podem parlar de drets de les persones. La seva peroració se centra en el privilegi de ser monolingüe en espanyol en qualsevol part del seu Estat, cosa que implica l’exclusió de qualsevol actuació de les administracions que no utilitzi aquesta llengua i de qualsevol servei públic que no s’hi ofereixi plenament. La deshonestedat intel·lectual també és en el que no diuen, en el que amaguen però saben perfectament. Que el privilegi monolingüe, volgut a casa i a fora casa, requereix que els altres renunciïn a ser-ne, de monolingües, no sols al "seu" Estat sinó al territori de la pròpia comunitat lingüística; i que els ciutadans de segona estiguin condemnats a la indigència d’abandonar la pròpia llengua contínuament, a fi que els ciutadans de primera puguin viure ignorant tot idioma que no sigui el seu.\nQualsevol qüestionament del privilegi és titllat de discriminación, marginación i imposición, però el seu ordre asimètric no en té res, d’imposició. Al final, el sermó consisteix a invocar la desigualtat més impresentable entre uns ciutadans i uns altres, entre uns ciutadans que tenen més drets lingüístics que altres, com el dret d’emprar la pròpia llengua —ens ho diuen clarament en el punt cinquè del seu "programa"— a les institucions de l’Estat que mantenim entre tots.\nFet el poti-poti amb les asimetries legals i els drets i els deures asimètrics, els nostres intel·lectuals posen èmfasi en un altre eix del seu discurs: la bondat de la lengua común, una enorme riqueza para la democracia. Comuna de qui? Aquesta és la qüestió. Com que es tracta de ser universals i no tancar-se en límits estrets, que vagin imaginant els nostres pensadors lluminosos els beneficis per a la democràcia que conseqüentment hauria de comportat l’existència d’una llengua comuna de la Unió Europea. I que vagin imaginant una nova asimetria, de la mateixa naturalesa que la que tant estimen, però a una escala més universal i més acordada amb els temps i a les realitats polítiques actuals. Una asimetria que tampoc no hauria de representar cap injustícia, si som coherents i partim de l’excel·lència de les llengües comunes.\nQue vagin pensant com seria d’assenyat que els ciutadans que així ho desitjassin poguessin ser monolingües en anglès a Espanya, coneixent de l’espanyol lo suficiente para poder vivir cortésmente con los demás i amb una administració totalment adaptada a aquest objectiu. Si tenen la dignitat d’imaginar-ho, sentiran un calfred profund. Però no canviaran de pensament, perquè no cerquen la racionalitat ni la justícia, sinó que es mouen pel seu instint senyorejador. Ells són així.\nPer AntÃ²nia, fa mes de 12 anys\nLlàstima que a aquesta gent no els poden anar amb arguments racionals, les clucales que duen són tan espesses que no hi entra ni una espurna de llum.\nPer Joan CapÃ³, fa mes de 12 anys\nUna anàlisi magistral!\nDeixau-me somiar...sortirà un contramanifest, signat per espanyols, que denunciï la impostura del manifest?


IV Sortida amb Microcotxes a Calldetenes i el Pantà de Sau - Clàssic Motor Club del Bages\nIV Sortida amb Microcotxes a Calldetenes i el Pantà de Sau\nEl 28 d’abril de 2018 dins de les activitats que organitza el Clàssic Motor Club del Bages va tenir lloc la “IV sortida amb microcotxes a Callldetenes i el Panta de Sau” (Parc Natural Collsacabra, Guilleries i Montseny).\nLa sortida va tenir lloc a les 10.15 hores des del restaurant El Roserde Calldetenes, un cop descarregats els micros i de prendre un bon esmorzar de forquilla.\nEl Tinent d’Alcalde de Cultura de Calldetenes, com va essent habitual, va donar el tret de sortida. Durant el recorregut vàrem passar pels pobles de Folgaroles , Roda de Ter i Santa Maria de Corcó, . Des d’aquest lloc vàrem seguir la preciosa carretera que du a Tavertet, és estreta i farcida de corbes.\nA Tavertet ens esperaven els amics Dionisio Selga, Toni Novellas i Ramon Espadaler "els del DARP" com ells s’anomenen. Comentar que aquests senyors restauren cotxes antics i clàssics des de fa molts anys. Compten amb una col·lecció molt envejable i digna de ser vista.\nEl Sr. Espadaler ens va fer de guia pel camí que voreja els escarpats cingles fins al castell. Les vistes són espectaculars, Pantà de Sau al fons i al voltant muntanyes. Vàrem passejar pel poble i desprès vàrem agafar el camí direcció a Rupit passant pels preciosos prats de pastura i boscos de faigs i roures.\nAl poble de Rupit es va fer una parada logística de 15 minuts i retornàrem a la ruta pel camí de Sant Joan de Fàbregues que baixa de dalt de la cinglera fins a l’embassament del Pantà de Sau. En aquest indret, destí de l’excursió, la parada i les fotografies de rigor. Aquest any, del poble submergit, sols vàrem veure la punta del campanar de l’església.\nPer acabar la ruta vàrem passar per sobre la presa del Pantà i Vilanova de Sau. A les 15 h vàrem arribar a Calldetenes.\nAl restaurant El Roser ens varen servir, com cada any, un bon dinar típic de la nostra terra. Desprès “un clàssic”, elsorteig d’una manta de cotxe, detall de “Fusteria i Matalasseria Rovira”. S’obsequià a tots els assistents (per vehicle) amb un fuet, gentilesa de “Carnisseria Saborit” (les dues botigues són de Calldetenes).\nEl dia va transcórrer sense incidents ni avaries dels vehicles participants. En total un recorregut important, 95 km. Els micros varen resistir els trams de sots molt pronunciats i farcits de pedres. No va caure cap cargol! això vol dir que “els dúiem ben collats”, i molt important va ser un dia de sol digne pels cotxes descapotables.\nS’agraeix la gentilesa i col·laboració de l’Ajuntament de Calldetenes i la dels establiments “Fusteria i Matalasseria Rovira” i “Carnisseria Saborit” de Calldetenes.\nJoan Bardolet Casellas, coordinador.


Política de protecció de dades - Transiq\nEls usuaris del domini www.transiq.com poden exercir en tot moment els drets d'accés, rectificació, oposició i cancel·lació enviant una petició expressa, juntament amb una còpia del seu DNI o passaport, per correu electrònic o per escrit a:\nDenominació comercial: Transiq\nDenominació social: Ampersand Traducció Automàtica, SL\nAdreça postal: Carrer Balmes, 195, 7è 2a\nCodi postal: 08006 Barcelona (Espanya)\nAdreça de correu electrònic: info@transiq.com\nDe conformitat amb el que disposen la Llei orgànica 15/1999, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD), i la seva normativa de desenvolupament, el responsable del lloc web, per donar compliment al que disposen els articles 5 i 6 de la LOPD, informa tots els usuaris del lloc web que facilitin o hagin de facilitar les seves dades personals que aquestes dades s'incorporaran a un fitxer automatitzat que està degudament inscrit a l'Agència Espanyola de Protecció de Dades.\nEls usuaris, pel fet de marcar la casella corresponent, accepten expressament i de manera lliure i inequívoca que Transiq tracti les seves dades personals per a les finalitats següents:\n1. Mantenir la relació negocial, i també dur a terme tasques de comunicació, facturació, gestió comercial i administrativa, qualitat i millora contínua.\n2. Dur a terme estudis estadístics, de mètrica i analítica.\n3. Tramitar encàrrecs, sol·licituds o qualsevol tipus de petició que faci l'usuari a través de qualsevol de les formes de contacte que es posen a la seva disposició al lloc web de la companyia.\nTransiq informa i garanteix expressament als usuaris que les seves dades personals no se cediran en cap cas a terceres companyies, i que sempre que s'hagi de fer algun tipus de cessió de dades personals se sol·licitarà prèviament el consentiment exprés, informat i inequívoc dels titulars.\nTotes les dades sol·licitades a través del web són obligatòries, ja que són necessàries per prestar un servei òptim a l'usuari. En el cas que no es facilitin totes les dades, Transiq no garanteix que la informació i els serveis facilitats siguin completament ajustats a les seves necessitats.\nDe la mateixa manera, l'usuari es pot donar de baixa de qualsevol dels serveis de subscripció facilitats fent clic a l'apartat per donar-se de baixa de tots els correus electrònics enviats per Transiq.\nTransiq ha adoptat totes les mesures tècniques i d'organització necessàries per garantir la seguretat i la integritat de les dades de caràcter personal que tracti, i també per evitar-ne la pèrdua, l'alteració i/o l'accés per part de tercers no autoritzats.\nAquesta pàgina web utilitza Google Analytics, un servei analític de webs prestat per Google, Inc., una companyia de Delaware que té l'oficina principal a 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View (Califòrnia), CA 94043, Estats Units («Google»). Google Analytics fa servir cookies (arxius de text ubicats al vostre ordinador) per ajudar el lloc web a analitzar l'ús que els usuaris fan del web. La informació que generen les cookies sobre l'ús que es faci del web (incloent la vostra adreça IP) serà transmesa i arxivada directament per Google als seus servidors dels Estats Units. Google utilitzarà aquesta informació per compte nostre amb l'objectiu de seguir la pista del vostre ús del nostre web, i recopilarà informes de l'activitat del lloc web i prestarà altres serveis relacionats amb l'activitat del web i l'ús d'Internet. Google pot transmetre aquesta informació a tercers si ho requereix la legislació, o en el cas que aquests tercers processin la informació per compte de Google. Google no associarà la vostra adreça IP amb cap altra dada de què disposi. Podeu rebutjar el tractament de les dades o la informació rebutjant l'ús de cookies mitjançant una configuració adequada del vostre navegador. No obstant això, heu de saber que, si ho feu, és possible que no pugueu usar plenament la funcionalitat d'aquest web. Pel fet d'utilitzar aquest web, doneu el consentiment per al tractament d'informació vostra per part de Google de la manera i per als fins indicats més amunt.\nEls servidors del lloc web poden detectar automàticament l'adreça IP i el nom de domini que fa servir l'usuari. Una adreça IP és un nombre que s'assigna automàticament a un ordinador quan es connecta a Internet. Tota aquesta informació es registra en un fitxer d'activitat del servidor inscrit degudament que permet el processament posterior de les dades amb la finalitat d'obtenir mesuraments únicament estadístics que permetin conèixer el nombre d'impressions de pàgines, el nombre de visites fetes als serveis web, l'ordre de visites, el punt d'accés, etc.\nEl web utilitza tècniques de seguretat de la informació generalment acceptades en el sector com ara tallafocs, procediments de control d'accés, passarel·les de pagament i mecanismes criptogràfics, tot això amb l'objecte d'evitar l'accés no autoritzat a les dades. Per aconseguir aquestes finalitats, l'usuari/client accepta que Transiq obtingui dades a efectes de l'autenticació corresponent dels controls d'accés.\nEls processos de contractació sempre es transmetran mitjançant un protocol de comunicació segura, de tal manera que cap tercer tingui accés a la informació transmesa per via electrònica.


Memorial Lluís Companys a Sabadell : programa d'actes 2015 - Òmnium Cultural\nMemorial Lluís Companys a Sabadell : programa d’actes 2015\nUn any més, el Memorial Lluís Companys, plataforma de la qual Òmnium Sabadell forma part, organitza un seguit d’actes per recordar i reivindicar la figura del president Companys, víctima del feixisme.\nEnguany, les entitats que conformen el Memorial Lluís Companys a Sabadell hem preparat el programa següent:\nDijous 8 d’octubre, a dos quarts de vuit del vespre\nInauguració de l’exposició Lluís Companys i Sabadell (1916-1940) 75 anys del seu afusellament, al Museu d’Història de Sabadell. Podeu trobar més informació aquí.\nDissabte 10 d’octubre: Viquimarató Companys\nA la Biblioteca del Vapor Badia, de les 11 del matí a les 2 de la tarda. Cal fer inscripció prèvia perquè les places són limitades. Més informació aquí\nDijous 15 d’octubre: acte institucional\nA les Escoles de Can Rull, a les 7 del vespre. Més informació aquí.\nDissabte 17 d’octubre: Olimpíades populars\nMés endavant us posarem informació.\nDiumenge 8 de novembre: Visita al Centre d’Interpretació Lluís Companys del Terròs\nPodeu descarregar-vos el cartell amb tota la programació aquí.\nA més, enguany, altres entitats de la ciutat també organitzen actes relacionats amb Lluís Companys:\n– Dimarts, 20 d’octubre de 2015: conferència Lluís Companys o el drama de la modernitat catalana. Més informació aquí.\n– Dijous, 22 d’octubre de 2015: presentació del llibre El viatge de Companys. Més informació aquí.\n« Gran gala de clausura de la III Mostra de Teatre de les Terres de l’Ebre\nCinema en occità »


Meritxell Falgueras crea ´Vinoka´, que porta el vi al tradicional joc de l´Oca - Diari de Girona\nMeritxell Falgueras crea ´Vinoka´, que porta el vi al tradicional joc de l´Oca\nEls jugadors responen preguntes i avancen al crit de "de copa a copa i tiro perquè em toca"\nLa periodista i sommelier Mertixell Falgueras. bloc meritxell falgueras\nBARCELONA | EFE/A.S. La sommelier i periodista catalana Meritxell Falgueras inicia el 2014 amb un nou llibre per convertir neòfits en experts en vins i amb un joc de taula, Vinoka, que porta al joc de l'oca la tradició enòloga. Com la mateixa autora comenta, a Vinoka els jugadors avancen al crit de "de copa a copa i tiro perquè em toca" o retrocedeixen amb el lema "de bóta en bóta perquè el vi se'm pica". Pulltex, empresa espanyola destacada en el sector d'accessoris de vi, s'ha encarregat de l'edició del joc, que consta de 52 caselles i en el que poden participar de dues a deu persones.\nLa mecànica del joc és tan senzilla com en el joc de l'oca: es tira un dau i s'avança per les caselles del tauler, que tenen el vi com a protagonista. Les caselles beix serveixen per avançar a la meta; en les verdes cal contestar una pregunta; les blaves obliguen a passar una prova seguint el llibre d'instruccions i les marrons fan retrocedir el jugador; però quan cau en les bordeus cal beure i en les violetes, toca brindar.\nVinoka es troba disponible en quatre idiomes: anglès, francès, italià i espanyol.\nFalgueras, integrant de la cinquena generació de la prestigiosa botiga de vins de Barcelona El Celler de Gelida, va aconseguir el títol de sommelier amb només 20 anys i va guanyar el concurs Nas d'Or com a jove promesa a Catalunya.\nL'autora argumenta amb humor que "aprendre de vins serveix per presumir, per vacil·lar la teva parella, per poder ser el centre d'atenció de la festa, perquè un sopar es converteixi en un moment inoblidable i per assaborir més la vida". "Sense lliçons, només amb consells" és la divisa que enarbora Falgueras en el seu llibre, en el qual fuig de les tradicionals descripcions del món del vi.\nAmb una pretensió eminentment pedagògica, a Presumeix de vins (Salsa Books), que s'inicia amb un pròleg de Joan Manuel Serrat, Falgueras explica com degustar un vi, dóna nocions de viticultura i sobre l'elaboració del vi, com se serveix, així com una breu història del vi.


“Celda 211” obre el cicle de Cine Ciutadella d’aquest estiu — Ajuntament de Roses\n“Celda 211” obre el cicle de Cine Ciutadella d’aquest estiu\n“Celda 211” obre el cicle de Cine Ciutadella d’aquest estiu Cine Ciutadella torna aquest estiu 2011 a la Ciutadella de Roses per celebrar la seva segona edició, amb la voluntat d’oferir a tots els públics cinema de qualitat en versió original subtitulada. Tornen doncs, les nits a l’aire lliure, sota les estrelles, en un entorn privilegiat d’alt valor arqueològic. Les sessions d’enguany tindran lloc entre l’1 de juliol i el 5 d’agost, a les 22 h, i s’iniciaran el proper divendres 1 de juliol amb la guardonada Celda 211, de Daniel Monzón (Espanya, 2009). http://www.roses.cat/noticies/historic/acelda-211a-obre-el-cicle-de-cine-ciutadella http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\nCine Ciutadella torna aquest estiu 2011 a la Ciutadella de Roses per celebrar la seva segona edició, amb la voluntat d’oferir a tots els públics cinema de qualitat en versió original subtitulada. Tornen doncs, les nits a l’aire lliure, sota les estrelles, en un entorn privilegiat d’alt valor arqueològic. Les sessions d’enguany tindran lloc entre l’1 de juliol i el 5 d’agost, a les 22 h, i s’iniciaran el proper divendres 1 de juliol amb la guardonada Celda 211, de Daniel Monzón (Espanya, 2009).\n28/06/2011 00:00 - Departament de Comunicació i Premsa\nCine Ciutadella pretén ser un espai de trobada agradable i relaxat, on compartir els vespres d’estiu gaudint d’una bona pel·lícula en pantalla gran. Un espai per a la gent de Roses, però també perquè els visitants puguin gaudir d’un tipus de turisme cultural i respectuós amb l’entorn. Un indret on s’hi troba gent molt diversa per a compartir una passió comuna: el cinema.\nLa programació de Cine Ciutadella combina èxits de crítica i taquilla com El Escritorde Roman Polanski, o Shutter Islandde Martin Scorsese, amb cine familiar com Toy-Story 3(única pel·lícula que es projectarà doblada en castellà) o Donde viven los monstruosde Spike Jonze, i films menys coneguts com La vida en rosa, biòpic que dramatitza la vida de l’Edith Piaf. També hi haurà espai per al cinema espanyol amb l’última cinta de Daniel Monzón, Celda 211, que va triomfar en l’edició del 2009 dels premis de l’Acadèmia de cinema espanyol.\nCelda 211, narra la història de Juan Oliver, funcionari de presons que es veu atrapat en un motí carcerari el dia que comença a treballar a la seva nova feina. Sense temps de pensar, reacciona fent-se passar per un nou presoner per salvar-se la vida davant la revolta. Un espectacle trepidant, que mou els fils entre l’acció i el drama, dins l’espai tancat de la presó. Pel·lícula amb actors a un altíssim nivell (Lluís Tosar, Alberto Ammann,...) i que va assolir vuit premis Goya de l’acadèmia de cinema espanyol, incloent-hi el de millor pel·lícula, millor director i millor actor.\nCine Ciutadella és una iniciativa del Departament de Cultura de l’Ajuntament de Roses, coorganitzat per MODIband Projectes Culturals, una entitat avalada per 9 edicions d’èxit de Sala Montjuïc, el cinema a la fresca que cada estiu s’organitza al Castell de Montjuïc a Barcelona.\nDivendres 1/07: Celda 211, Daniel Monzón, Espanya, 2010, 113’\nDivendres 8/07: Shutter Island, Martin Scorsese, EEUU, 2010, 138’\nDivendres 15/07: La vida en rosa, Olivier Dahan, França 2007, 140’\nDissabte 23/07: Toy Story 3, Lee Unkrich, EEUU, 2010, 103’\nDissabte 30/07: El escritor, Roman Polanski, França, Alemanya, Regne Unit, 2010, 128’\nDivendres 5/08: Donde viven los monstruos, Spike Jonze, EEUU, 2009, 101’\nDates i horaris: Des de l’1 de juliol al 5 d’agost, els divendres o dissabtes a partir de les 21.30h (consultar programa). La projecció començarà a les 22h.\nEntrades: 4 € Venta d’entrades al mateix recinte\nServei de lloguer de gandules (3€) / Servei de bar / Es permet l’entrada de menjar i begudes


ICV votarà en contra dels pressupostos en resposta a l'incompliment de l'acord sobre finançament\nEl pacte entre el líder d'Iniciativa per Catalunya Verds, Joan Saura, i la vicepresidenta primera del govern espanyol, María Teresa Fernández de la Vega, per tancar un acord sobre el finançament autonòmic expira sense resultats. El termini de tres mesos que van pactar a mitjans d'agost acaba aquest dilluns i sobre la taula no hi ha una nova proposta de l'executiu espanyol. Davant d'aquest incompliment, la direcció d'Iniciativa Verds ha anunciat que la formació votarà en contra dels pressupostos generals de l'Estat al Senat.\n17/11/2008 - 06.17 Actualitzat 18/11/2008 - 00.33\nMaría Teresa Fernández de la Vega i Joan Saura (Foto: EFE)\nNou "incompliment". Així és com valoren els ecosocialistes l'expiració del termini que havien pactat amb el govern espanyol de cara a un acord per al nou model de finançament, un acord que va evitar que el president de l'executiu espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, no comparegués al Congrés per explicar per què s'havia incomplert l'Estatut.\nEl primer incompliment en les negociacions per al finançament va ser el 9 d'agost passat, dos anys després de l'entrada en vigor del text estatutari. Era la data límit que havia quedat fixada perquè Generalitat i govern espanyol tinguessin a punt les bases del nou sistema de finançament, que, segons el text, hauria d'entrar en vigor de manera gradual a partir de l'1 de gener del 2009.\nL'acord entre De la Vega i Saura, un acord a què van arribar a mitjans d'agost, salvava Zapatero de donar explicacions d'aquest primer incompliment i donava tres mesos als dos executius per tirar endavant un pacte. A més, va suposar obrir friccions amb ERC, els socis de govern dels ecosocialistes, i també amb CiU, que van acusar Iniciativa de trencar la unitat d'acció catalana. La data límit, però, arriba sense que s'hagi avançat en les negociacions. Per ara, almenys de manera oficial, el govern no preveu cap altra possibilitat que l'entrada en vigor del nou model aquest 1 de gener.\nICV vetarà els pressupostos generals de l'Estat al Senat\nLa formació ecosocialista no es quedarà amb els braços plegats davant l'incompliment dels terminis. La direcció ha decidit votar en contra dels comptes de l'Estat pel 2009 al Senat. Ho ha anunciat el seu president, Joan Saura, que ha qualificat l'incompliment de l'acord de "greu" perquè manifesta "la falta de voluntat política i la falta d'un model de finançament del govern espanyol en relació amb l'Estatut".\n"Tots els partits catalans haurien de votar en contra dels pressupostos. Nosaltres, abans de coneixe'ls, vam dir que no els votaríem si no preveien un model de finançament digne", ha afegit Joan Saura. Per Saura, els pressupostos estan "superats per la seva pròpia realitat i per l'aprofundiment de la crisi econòmica". "Amb aquest incompliment el govern central perd autoritat política".\nL'executiu central té una nova oportunitat de complir el calendari i aplicar el nou model de finançament abans que acabi l'any, tal com van acordar José Luis Rodríguez Zapatero i José Montilla. En el cas que tampoc es compleixi aquesta data, el líder d'ICV ha instat els partits catalans a decidir "quines mesures prendre".\nSaura denuncia que De La Vega no compleix l'acord pel finançament\nSaura no se sent desautoritzat\nTres mesos de termini per negociar el nou finançament\nL'acord entre PSOE i ICV sobre finançament divideix els partits catalans


Sánchez insta ERC a avalar els comptes per començar a pagar «el deute» amb Catalunya - Diari de Girona\nSánchez insta ERC a avalar els comptes per començar a pagar «el deute» amb Catalunya\nEsquerra relaciona els incompliments de l'Estat amb l'augment d'independentistes\nEl president del Govern, Pedro Sánchez, va animar ERC a donar suport als pressupostos perquè l'Estat pugui començar a pagar «el deute» acumulat tant amb Catalunya com amb altres autonomies. Sánchez va instar ERC a donar suport als comptes públics a la sessió de control al Senat en resposta a la portaveu de la formació republicana, Mirella Cortès, sobre els «deutes que reconeix el Govern amb Catalunya».\n«Aquest Govern vol complir amb Catalunya, com vol complir amb tots i cadascun dels pobles d'Espanya. L'únic que demanem és que ens deixin complir. Després ens podran retreure si hem complert o no», va assegurar el cap de l'Executiu. Sánchez va destacar que té «ganes» de pagar el deute acumulat amb Catalunya, però va afegir que per a això són necessaris nous pressupostos, després de recordar que ERC va tombar l'últim projecte de comptes que el Govern del PSOE va presentar i que va provocar la convocatòria d'eleccions.\nCortès va assegurar que el total del deute de l'Estat amb Catalunya puja a uns 11.000 milions d'euros, dels quals, 3.700 en infraestructures, i va atribuir a aquest incompliment l'increment d'independentistes. «Entenen per què hi ha cada dia més catalans que s'uneixen al projecte independentista? Entenen per què reclamem la independència? És per millorar la vida de les persones, sense haver de suportar la irresponsabilitat política i moral de l'Estat i del Govern», va retreure la senadora d'ERC.\nSánchez va rebutjar aquest argument després de defensar que el problema polític de Catalunya «poc té a veure amb el finançament, està relacionat amb emocions que transcendeixen la qüestió econòmica». Per això, va insistir que el Govern no pot donar resposta a les necessitats socials i econòmiques de Catalunya i d'altres comunitats amb uns pressupostos com els vigents, aprovats a l'etapa de Mariano Rajoy, que «no creuen en l'estat de benestar, ni en l'Espanya diversa, ni en la cohesió social».\nEl president del Govern va admetre que l'Estat té un deute amb Catalunya, especialment en matèria d'infraestructures, i que el sistema de finançament ha de ser renovat, per la qual cosa va instar també la Generalitat a participar en el Consell de Política Fiscal i Financera. Tot i això, va demanar a ERC no plantejar el debat sobre la base de les autonomies que més contribueixen i les que més reben.


Brancal i les Treballadores de la Llar comparteixen necessitats per reconéixer la feina del col·lectiu\nLa vicealcaldessa ha proposat a l’associació que entre a formar part dels grups de treball del III Pla d’Igualtat Municipal.\nLa vicealcaldessa de Castelló i Regidora d’Igualtat, Ali Brancal, s’ha reunit amb les representants de l’Associació de Treballadores de la Llar de Castelló, Sadio Camara i Nubia Alonso, per tal de traslladar les preocupacions de les treballadores de la llar a la ciutat. L’associació, que forma part de la Plataforma de Empleadas del Hogar que funciona des de fa un temps a Castelló, ha mostrat la seua disposició a col·laborar amb l’Ajuntament en quantes activitats que puguen afavorir el col·lectiu, i és per això, que Brancal els ha animat a participar en els grups de treball per a la confecció del III Pla d’Igualtat Municipal.\nLa també regidora d’Igualtat ha destacat l’interés de l’Ajuntament "per reconéixer el treball de cures com a activitat d’importància per al manteniment del sistema econòmic". "Les persones no podrien treballar si no tingueren resoltes les feines de la llar, com la neteja, la cura de fills i d’ancians, les compres bàsiques o la mateixa organització de la llar. Són feines desvaloritzades perquè normalment són les dones les responsables", ha afegit Brancal. La major part, tal com ha explicat l’edil Brancal, "són dones immigrants, utilitzen transport públic o van a peu al seu treball, i saben de les necessitats de les persones vulnerables i són un col·lectiu vulnerable al mateix temps".\nEn la reunió, ambdues parts han estat d’acord en que posar en valor eixes feines faria que el col·lectiu de les Treballadores de la Llar vegés directament reconeguda la seua feina, i han mostrat el seu interés en accions de formació i espais de suport mutu. Així mateix, la vicealcaldessa ha afirmat que "la visió de les treballadores de la llar enriquirà moltíssim el treball per la igualtat a l’Ajuntament de Castelló".


Pawnee (llengua) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl pawnee és una de les llengües caddo parlada pels pawne, una tribu d'amerindis dels Estats Units ara situada al centre-nord d'Oklahoma. Les seves terres històriques tradicionals estaven al llarg del riu Platte en el que avui Nebraska.\n75 (2000) 10, potser 79\nHi ha dos importants dialectes en pawnee: South Band i Skiri. La distinció entre els dos dialectes es basa en les diferències en les seves respectives fonètica i lèxic.\nAntigament era la llengua de milers de pawnees, però avui el pawnee és parlat per un nombre cada vegada menor de parlants de més edat. Els més joves aprenen anglès com a primer idioma, i l'estat de pawnee declina cap a l'extinció. No obstant això, a partir de 2007 la Nació Pawnee està preparant material didàctic per a l'escola secundària local i per a les classes d'adults, i actualment hi ha una gran quantitat de material documental a l'American Indian Studies Research Institute.\nEls sons que es descriuen en aquesta secció pertanyen al dialecte South Band del pawnee.\nEl pawnee té vuit fonemes consonants, i segons una anàlisi d'oclusions glòtiques en posició mitjana i última, es pot postular un novè fonema consonant.\nEquivalent en anglès\nu ʊ shoot\nEl pawnee és una llengua polisintètica i mostra ergativitat entre noms i verbs.\n↑ Cens dels EUA del 2000\n↑ Pawnee (llengua) reference at Ethnologue (16th ed., 2009)\n↑ [enllaç sense format] http://www.ethnologue.com/language/paw\nProva Wikipedia en pawnee (llengua) a Wikimedia Incubator.\nPawnee Language Program, patrocinat per la Nació Pawnee i la Universitat d'Indiana\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pawnee_(llengua)&oldid=25145807»\nDarrera modificació: 4 oct 2020 a les 05:33\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 oct 2020 a les 05:33.


La Sala Parés exposa les pintures de Josep Segú | Bonart\nLa Sala Parés exposa les pintures de Josep Segú\nSala Parés, carrer Petritxol 5 de Barcelona, presenta la mostra individual de Josep Segú a partir del 9 de març i fins el 23 d’abril.\nCom diu ell mateix, els seus quadres no intenten copiar la realitat sinó traduir-la, anar més enllà, crear una realitat paral·lela, sense trair la percepció del món exterior que els ha inspirat.\nLi interessa l’art que incorpora el món extern, percebut pels sentits, i la seva obra conté referències del Pop Art i dels artistes fotorealistes, mirant, però, de superar-ne les limitacions i de buscar un camí exclusiu.\nLa pintura de Josep Segú se centra en el paisatge urbà i concretament en l’entorn creat per l’home dins les ciutats modernes de finals del segle XX.\nLi agraden les quadrícules dels edificis moderns, els neons, els reflexos de metall i els vidres dels aparadors plens d’objectes. Necessita l’energia que desprèn la superpoblació urbana.\nLa influència inicial del Pop Art ha anat evolucionant cap a un nou realisme particular que integra el colorisme autòcton, de Mir, Rusiñol, Anglada… Ha utilitzat troballes d’altres pintors, fotògrafs i cineastes al costat de troballes personals en un llarg procés, en xarxa, comparatiu i sintètic.\nLa seva obra més recent se centra en paisatges panoràmics de Barcelona, que plasma amb un detall gairebé increïble, i amb un tractament de la llum i el color que supera la realitat.\nJosep Segú és escriptor i crític d’art, llicenciat en Belles Arts i filòleg. Ha estudiat a Barcelona i Nova York.\nLa seva obra s’ha presentat reiteradament en exposicions institucionals i en galeries de Barcelona i Madrid, també de Nova York i d’algunes ciutats europees. Hi ha una extensa bibliografia sobre la seva pintura.\nA la imatge, obra de Josep Segú.\nEtiquetes: Josep Segú · Sala Parés