L'Ajuntament ha aprovat un nou paquet de mesures "més verdes i socials" per a reactivar la ciutat\nL'Ajuntament de Castelló ha anunciat aquest dijous un paquet de noves mesures fiscals per a 2021 dirigides a pal·liar els efectes de l'emergència sanitària i social de la covid-19 i que incorpora modificacions en diferents ordenances per a introduir criteris per a una fiscalitat més social, basada en la progressivitat fiscal i la proporcionalitat; més verd, que incentive les iniciatives a favor de la sostenibilitat; i ‘anticovid’, amb mesures per a pal·liar la crisi generada per la pandèmia i per a incentivar l'activitat econòmica.\nEl primer tinent d'Alcaldia, David Donate, ha recordat que el govern municipal va aprovar mesures fiscals des de la declaració de l'estat d'alarma per a ajudar famílies, persones autònomes i pimes a pal·liar els efectes econòmics. “Hui presentem un nou paquet i modificacions en ordenances fiscals amb el clar objectiu de continuar pal·liant la situació de crisi provocada per la pandèmia, incentivar l'activitat econòmica i introduir una fiscalitat més verda i progressiva”, ha indicat.\nEn aquest sentit, Donate ha explicat que s'ampliarà fins al 30 de juny de 2021 la suspensió de les taxes per utilització privativa o aprofitament especial del domini públic local per ocupacions de via pública (taules i cadires en terrassa), la de llicència d'obertura d'establiments i la de mercats extraordinaris. “Ampliem aquesta mesura al primer semestre de 2021 per a reduir l'impacte de la crisi en sectors com el de l'hostaleria i restauració i ajudar a la revitalització de l'economia local”, ha recalcat. Una modificació que ha sigut aprovada en la Junta de Govern Local d'aquest dijous.\nD'altra banda, ha anunciat una reducció del gravamen de l'Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres (ICIO) que passarà del 3,50 al 3,25. “L'actual situació exigeix ajustar impostos com aquest com a mesura d'impuls a les persones emprenedores”. Donate també ha avançat la modificació de l'ordenança de l'Impost sobre Vehicles de Tracció Mecànica per a ampliar els anys de bonificació als vehicles amb distintiu ambiental fins a deu anys, depenent del nombre de places i tipus d'etiqueta.\nEl segon tinent d'Alcaldia, Ignasi Garcia, ha assegurat que “sempre hem defensat una fiscalitat progressiva i progressista. Això és fàcil d'entendre: que aportació més qui més té”. El regidor ha apuntat que en aquesta línia s'han posicionat també la Comissió Europea, Nacions Unides, el Fons Monetari Internacional i el govern del Botànic”, ja que “en els moments de més dificultat, és necessari fer esforços per a beneficiar al conjunt de la població”.\nL'edil ha anunciat una reducció de quasi el 70% per als guals de persones amb mobilitat reduïda, que passen de costar 390 euros anuals a 130 euros. Aquest és “un pas més per la inclusió de les persones amb diversitat funcional i també la resposta a una demanda dels col·lectius de persones amb discapacitat i vida independent”. D'altra banda, Garcia també ha comunicat que l'Impost de Béns immobles (IBI) de PortCastelló passa a ser de l'1%. “Una pujada modesta, però que permetrà dotar a l'ajuntament de més recursos per a fer front a la pandèmia”, ha apuntat. El regidor ha recordat que el Port obté grans beneficis i que aquesta aportació beneficiarà a tota la ciutat.\nPer part seua, el tercer tinent d'Alcaldia, Fernando Navarro, ha destacat que les noves ordenances fiscals reforcen la progressivitat, inclouen criteris ambientals i incorporen per primera vegada en la Comunitat Valenciana un recàrrec del 50% de la quota líquida de l'impost als habitatges buits de grans propietaris. “És una iniciativa que pressiona la insolidaritat dels fons voltor, que acumulen més de 1.500 cases en tota la ciutat, tensionant el mercat de la ciutat i exclouen a la població d'un dret bàsic”, ha afirmat Navarro, que ha explicat que es pujarà un 50% l'IBI a aquells immobles de grans propietaris (amb més de 10 possessions) que porten un any desocupades, tal com recull la Llei de Funció Social de l'Habitatge.\nEn segon lloc, ha destacat que s'aplica en les ordenances una major progressivitat en la mena de l'IBI d'immobles urbans no residencials de major valor cadastral. La llei permet implantar un coeficient diferent fins a un 10% en usos no residencials amb major valor. La nova ordenança puja aquesta boga del 5 al 10% en immobles de tipus magatzem/estacionament.\nFinalment ha anunciat un empenyiment al sector primari amb una bonificació de l'IBI del 50% per als horts en actius, un percentatge que ascendirà al 70% per als quals certifiquen en ecològic.


Ajuntament de Vilassar de Dalt/ El Ple aprova una modificació pressupostària que permetrà incrementar les inversions en 1 milió d'euros addicionals\nData i hora oficials: 22/05/2022 23:08\nEl Ple aprova una modificació pressupostària que permetrà incrementar les inversions en 1 milió d'euros addicionals\nÚltima revisió 26-03-2021 12:28\nEl Ple d’aquest mes de març ha aprovat amb un ampli consens -12 vots a favor d’Ara Vilassar, Junts per Vilassar, la Cup i el PSC, 1 en contra del regidor no adscrit- una modificació pressupostària que possibilitarà incrementar les inversions municipals en 1 milió d’euros addicionals i que situarà les inversions pel 2021 en 2,7 milions d’euros.\nLa proposta presentada per l’equip de govern que permet l’aplicació parcial del romanent de tresoreria aflorat en l’exercici 2020, aportarà importants millores al pressupost vigent i als dels propers anys. Els principals beneficis derivats de la modificació son els següents:\n• Increment de l’import d’inversions en 2,7 milions d’euros. A l’import previst en pressupost (1,7 milions) s’hi afegeix 1 milió d’euros addicional.\n• Aquestes inversions es materialitzaran entre l’any actual i el proper.\n• No s’incrementa l’endeutament municipal i es manté un coixí de recursos líquids per criteris de prudència.\n• Creix el sostre de despesa amb previsió que l’any vinent torni a estar vigent la regla de la despesa que impediria una major inversió malgrat disposar de diners per fer-ho.\n• Es creen fons de contingències per un import de 171.308€ addicionals als ja previstos en el pressupost d’aquest any, amb un total de 390.000€. Això garanteix seguir ajudant a famílies en situació de vulnerabilitat fruït de l’actual crisi sanitària de la COVID-19.\n• Aquest volum d’inversions actuarà com a motor de recuperació de l’economia local.\n• S’aconsegueix un estalvi financer en pagament d’interessos de préstecs per un import de 55.000€.\n• Es rebaixa considerablement la càrrega financera dels 2 propers anys, alliberant recursos per invertir a Vilassar.\n• El gruix de les inversions es faran en l’espai públic i sempre cercant el consens amb la resta de regidores i regidors del consistori.\nAixí doncs, amb aquesta operació l’Ajuntament confirma la seva recuperació econòmica. Una recuperació que permetrà tirar endavant un pla d’inversions pels propers anys i anar posant al dia totes aquelles mancances en serveis, via pública i equipaments municipals.\nPresentació de la modificació (Ple març 2021)


En el discurs que ha pronunciat el director de la policia en la diada del cos, s´ha destacat una operació recent del cos com a exemple de cooperació policíaca internacional. Es tracta de la detenció d´un espanyol de 58 anys, aquest abril, com a autor d´un delicte contra la seguretat en el tràfic jurídic. Va ser localitzat a Escaldes-Engordany després de quatre anys fugit d´Espanya\nL´home detingut a Escaldes-Engordany i fugit de la justícia espanyola té pendents tres ordres de recerca, detenció i ingrés a presó a l´estat veí, on se´l buscava des de feia quatre anys. Estava fugit des del 2010. Les autoritats espanyoles el busquen per la comissió de tres delictes: contra la salut pública, per intrusisme i estafa. Aquí al país el detingut, reclamat per l´Audiència de Madrid, utilitzava documentació falsa a nom d´un espanyol, resident a Barcelona, així com permís de treball per al qual havia presentat certificat d´antecedents penals espanyol fals. Va aconseguir donar-se d´alta a la CASS, un permís de conduir andorrà i un vehicle. Tot plegat amb l´esmentada suplantació d´identitat.\nEn el moment del seu arrest, portava el passaport d´un segon ciutadà espanyol, resident a Andorra, i amb el qual havia treballat en un establiment d´hostaleria. Amb aquesta segona documentació havia usurpat el seu estat civil dues vegades més. El director de la policia, Jordi Moreno, ha explicat que se'l buscava des del 2002 i ha destacat l´intercanvi d´informació entre els cossos andorrà i espanyol, que ha permès identificar-lo, localitzar-lo i detenir-lo.\nEl fugitiu, ara mateix, es troba ingressat al centre penitenciari de la Comella en espera de judici oral i d´una més que probable extradició a Espanya on compliria el total de les penes.\nInforma: Jordi Cama Locució: Jordi Lorente


La directora Sean Durkin parla d'aliments, violència i finalitats obertes a 'Martha Marcy May Marlene' - Revisió | Juny 2021\nLa directora Sean Durkin parla d'aliments, violència i finalitats obertes a 'Martha Marcy May Marlene'\nTots els baixos de la projecció de NYFF de les millors pel·lícules de l'any\nPot semblar que haureu sentit a parlar de 'Martha Marcy May Marlene' tot l'any; la pel·lícula, el debut del director Sean Durkin (qui va ser el productor de Antonio Campos'Subestimat'Després de l'escola'), Inclinat Sundance, i ha passat els últims nou mesos a recollir nous fans a cada festival posterior, des de Cannes a Toronto, i llançar la seva jove estrella, Elizabeth Olsen, a l’estelada. I agafeu-ho d’algú que finalment va veure la pel·lícula la setmana passada; és molt merescut l’elogi.\nLa pel·lícula, un thriller psicològic sobre una jove (Olsen) que s’escapa d’una comuna on ha passat els últims anys, a la recerca del santuari amb la seva germana (Sarah Paulson) i cunyatHugh Dancy), només per trobar els efectes del temps que encara la persegueixen, s'obre prou aviat, però es va inclinar Festival de Cinema de Nova York la setmana passada, i vam estar al Q&A post-projecció per recollir algunes visions de Durkin i Olsen en el seu debut brillant. La persona sensible a spoiler potser voldrà tornar-hi després; segueixen alguns detalls de la trama. Comproveu-ho després del salt.\n1. La pel·lícula es va desenvolupar amb l'ajuda del Sundance Institute i Durkin va trobar la seva ajuda inestimable.\nEl debut de la pel·lícula a Park City sense cap sorpresa; l’organització Sundance havia ajudat la pel·lícula des que es trobava en forma de guió. Durkin explica 'L’Institut Sundance va ser una experiència i una experiència increïbles. Vaig entrar al laboratori de Writers, vaig anar al gener. Quan em vaig presentar allà, no vaig tenir gaire confiança com a guionista, per ser sincer. Molt del procés és menys per tenir aquests avenços de guió tan importants, encara que ho feu, però per a mi va ser més sobre el procés de guionatge, i què funciona per a mi, i quines preguntes he de plantejar-me per aprofundir i nivells més profunds i esbrineu d'on prové el guió. '\nI la seva ajuda no va acabar aquí. 'Fins i tot després de finalitzar el laboratori, continuen en contacte amb assessors i gent del laboratori, i em van donar notes', diu Durkin. I després, no molt abans que la pel·lícula sortís abans de les càmeres, va tornar a l’Institut: “Vaig tornar al laboratori del director i el vaig posar de peu, i des d’allà vam entrar a rodar. Era com una tirada seca de rodar la pel·lícula. És un entorn tan gran, vaig tenir la sort de viure-ho. '\n2. Mireu de prop el consum d’aliments de la pel·lícula: cada àpat i cada mossegada revela alguna cosa sobre Martha i el grup dirigit per Patrick (John Hawkes).\nDurkin va investigar minuciosament els cultes i altres grups similars mentre escrivia el guió i diverses de les seves característiques la van convertir en la pel·lícula. En particular, la rutina dels àpats és especialment reveladora. El director va relatar: “Algunes coses eren realment consistents de tots els grups que vaig mirar. El primer va ser [que] a tots els grups es va tornar a anomenar la gent. I l'altre era controlar el consum de les persones, aquestes van ser les primeres coses que van fer aquests grups per debilitar [les persones] i posar-les en una mentalitat diferent. No volia escriure res a la pel·lícula, però volia tenir aquest patró clar; Ja sabeu, els homes mengen primer, les dones mengen per separat, només hi ha un àpat al dia. Aquestes eren només coses que vaig llegir, i després quan va arribar a casa, li costaria molt menjar davant de la gent i intentar tornar a fer allò que es considerava normal. '\nrevisió de programes de televisió\nFins i tot quan Martha aconsegueix apartar-se del grup de Patrick, el menjar continua essent important: vigileu Olsen prendre petites picades d’ou remenat al seu primer esmorzar amb la seva germana. L’actriu explica per què, dient: “A la masia, només mengen un àpat al dia, de manera que no estava acostumat a menjar al matí ni a la presència d’un home. '\n3. Les transicions de flexió del temps de la pel·lícula es planificaven majoritàriament des de la fase de guió, tot i que el director va afegir-ne de noves durant el rodatge.\nUn dels aspectes més magistrals de la pel·lícula és la forma en què el passat sagna fins al present i viceversa. Durkin explica que això va ser planificat des del primer moment. 'Sempre es va escriure així, Martha, es troba en un estat on, tot i que tècnicament són flashback, ho experimenta tot per primera vegada, en la seva confusió, i vaig pensar que era una manera de capturar aquesta confusió. Així, en general, s'han escrit. I també hi ha transicions molt específiques que també es van escriure. La primera escena, on va estar al llac, després va estar asseguda a la granja, després va tornar al llac, es va escriure així i hi havia diverses coses com aquesta. '\nDe fet, fins i tot a banda dels talls, la posada en escena i el rodatge es van fer deliberadament per ajudar a cridar el mateix estat d’ànim. 'Si tinguéssim l'oportunitat de començar una escena', diu Durkin, 'i desconeixem una mica l'espai en què vas estar, això sempre va ser el que vam intentar fer. Si fos fosc, si estiguéssim en una habitació, quina habitació no estem segurs, si seguíssim darrere d’ella en una casa, sense saber en quina casa estem, només intentem trobar coses petites així. ' Al mateix temps, Durkin estava encantat de pensar en els seus peus i trobar noves transicions sobre la marxa. “També hi trobes coses. Quan anàvem disparant, diria 'no sé cap a on anem, ho podria posar allà, podríem posar-ho aquí', vam intentar mantenir-lo lliure a més d'estar estructurat. coses a la sala d’edició. ”\n* Spoilers d’aquí cap endavant *\n4. La mesura de la violència de Patrick va ser una qüestió important durant l'escriptura, però Durkin estava convençut que finalment era necessari.\nUna de les brutals escenes d'invasió a casa del grup de Patrick es va mostrar controvertida per a la multitud, amb un interrogant que va preguntar a la pregunta i la pregunta si tenia manca de matís en la seva representació de grups similars. Durkin va reconèixer que es va aconseguir un equilibri delicat i va argumentar que la pel·lícula no defuig de mostrar els aspectes positius de l'estil de vida de la comuna. 'Definitivament vaig anar endavant i endavant', va reconèixer. 'Primer de tot, volia que es tractés de curació per a un determinat tipus de persona, i per comprendre que aquest estil de vida podia ser atractiu, era realment important veure-ho i no mostrar-se i que tothom estigués rentat al cervell. I això era el meu objectiu des del principi ”.\nPerò en última instància, el director va comprovar que l'escena no superava els altres indicis que Martha realitza, i va servir per a un propòsit important, Durkin va dir 'Aquesta és la línia de referència. I algú està tan implicat en això i no pot veure que aquestes coses vagin malament, que necessitaríem una mica més d’extrema per ser aquesta espurna. I també, crec que és molt natural que un home a la posició de Patrick que estigui guanyant poder i que guanyi després, i molt comú per a ells, el porti al següent nivell. No pot ser que sovint vagi tan lluny, però hi ha diferents formes de violència que sento sobre tot el temps. '\n5. Durkin no vessarà les mongetes sobre el final ambigu, però diu que és molt deliberat.\nLa conclusió oberta de la pel·lícula ha dividit públics i Durkin es va negar a aclarir res més al respecte, dient a l'audiència 'No contesto preguntes sobre la pel·lícula, sobre què passa, tot hi ha a la pel·lícula específicament per un motiu'. Però sí que va donar. Un petit suggeriment: 'L'únic que estic disposat a dir sobre el final és que, moltes vegades, la gent té preguntes i sempre m'agrada dir que les preguntes que teniu són les mateixes preguntes que té Marta i la pel·lícula. sempre estava pensant en ser l'experiència de Martha aquestes primeres setmanes. '\nFox Searchlight situarà 'Martha Marcy May Marlene' en llançament limitat a partir del 21 d'octubre.


Adif restableix la circulació de trens entre Manresa i Sant Vicenç de Castellet\nCapçalera del tren de Rodalies accidentat a Castellgalí, totalment destrossada per l'impacte del xoc\nDivendres, un xoc frontal entre dos combois va comportar una conductora morta i un centenar de ferits\nCapçalera del tren de Rodalies accidentat a Castellgalí, totalment destrossada per l’impacte del xoc | ACN\nAdif restablirà aquest dimarts a primera hora la circulació ferroviària entre les estacions de Manresa i Sant Vicenç de Castellet, interrompuda des de divendres passat a la tarda pel xoc frontal entre dos trens de passatgers. El sinistre va tenir lloc al punt quilomètric 306,500, situat a l’altura de l’antiga estació de Castellgalí, i va comportar la mort d’una conductora i un centenar de ferits. D’aquesta manera, es recuperaran els horaris i les freqüències de pas habituals de les línies R4 i R12 de Rodalies.\nRenfe ha acabat de retirar els trens implicats aquest dilluns, i tècnics d’Adif estan culminant les tasques per reparar els danys a la infraestructura, fonamentalment a la via. En concret, s’ha treballat en un tram de 200 metres i s’han canviat 90 metres de carril i 280 travesses, a més de reforçar les subjeccions i fer una desena de soldadures. També s’han fet operacions d’anivellament i perfilat de la via en una longitud de 600 metres. De forma prèvia, es van adequar 300 metres de la catenària per permetre els treballs de retirada del material afectat.\nPer dur a terme aquestes actuacions, s’ha mobilitzat un tren taller, pales carregadores per a creació d’accessos, una altra maquinària de via (batonadora i perfiladora), un minitren, vagonetes d’electrificació, camions i altres vehicles, a més d’uns 50 tècnics especialistes. En paral·lel, Adif i Renfe segueixen recopilant, analitzant i avaluant la informació a l’entorn de l’accident, en una investigació paral·lela i complementària a la de la Comissió d’Investigació d’Accidents Ferroviaris.\nPel que fa als ferits, l’últim balanç que se n’ha ofert, aquest migdia, indicava que queden nou persones ingressades, dos en estat greu. Quatre són a Althaia, un de menys gravetat i tres lleus; els dos greus són a la Mútua de Terrassa, on també n’hi ha un de poca gravetat, i a l’Hospital Vall d’Hebron hi ha una persona en estat de menys gravetat i un lleu.


Cinquena edició de l’Escola de Pares i Mares – Tens el factor Q? A VIC – AFA Les Pinediques de Taradell\nCinquena edició de l’Escola de Pares i Mares – Tens el factor Q? A VIC\nAFA • 05/03/2012\nS'ha presentat la cinquena edició de l’Escola de Pares i Mares de Vic. Enguany es compta amb un programa complert amb 35 activitats, entre les quals hi ha tallers, xerrades, projeccions de pel·lícules i monòlegs.\nL’Escola de Pares i Mares és un projecte consolidat que va néixer en el marc del Projecte Educatiu de Ciutat (PEC). “Un treball amb xarxa de les AMPA’s de la ciutat” i on l’assistència de públic i el gruix d’activitats ja preveuen una llarga durada de la iniciativa. La passada edició va estar configurada de 25 activitats i va comptar amb més d’un miler d’assistents.\nEl programa d’enguany consta de formats nous com és el cas de monòlegs o projeccions de pel·lícules. És un programa sostenible, doncs cada AMPA assumeix la seva activitat econòmicament i és l’Ajuntament de Vic qui coordina i fa la difusió del projecte.\nL’Escola de Música de Vic és el per primer any que se suma al projecte i ho fa amb la funció de treballar en l’organització d’activitats culturals i musicals.\nL’Escola de Pares i Mares de Vic començarà el pròxim dissabte dia 10 de març i acabarà el 24 de maig.\nTot seguit veieu el programa:\nPosted in General. Tags: Propostes, Xerrades on 05/03/2012 by AFA.\n« Joguines de lloguer L’educació del talent: el paper de l’escola i les famílies. Per J. A Marina. Video »


L'Ajuntament de la Vall d'en Bas acull una agrupació de jutjats - Diari de Girona\nL'Ajuntament de la Vall d'en Bas acull una agrupació de jutjats\nla vall d'en bas | ddg 07.10.2015 | 07:20\nEl darrer ple ordinari de la Vall d´en Bas. X.V,\nL'Ajuntament de la Vall d'en Bas acollirà una agrupació de jutjats de pau que inclourà el jutjat de Santa Pau. Els plens de la Vall d'en Bas (29 de setembre) i de Santa Pau (30 de juny) van aprovar modificar l'agrupació de secretaries de jutjat de pau la Vall d'en Bas per tal d'incloure-hi el jutjat de pau de Santa Pau. La causa de la inclusió és l'augment de treball.\nEn el darrer ple, Lluís Amat (alcalde de la Vall d'en Bas per La Vall Plural-AM) va explicar: "Es tracta de delegar competències en matèria de Jutjat de Pau a una unió de municipis, perquè darrerament hi ha molt volum de feina". Va comentar que a -efectes pràctics. el funcionament i el cost seran els mateixos. "Un dia a la setmana o quan determini la justícia -va dir- vindrà un funcionau a fer les mateixes tasques que fins al moment s'han fet".\nPer la seva part, Josep Companys (alcalde de Santa Pau per Units per Santa Pau- AM) també va informar al ple del fet que l'agrupació de jutjats no suposarà cap canvi.


Casos de xarampió a Catalunya secundaris a casos importats per viatgers. Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT)\nCasos de xarampió a Catalunya ...\nCasos de xarampió a Catalunya secundaris a casos importats per viatgers\nDurant els darrers mesos, la Sub-direcció General de Vigilància i Resposta a Emergències de Salut Pública, a través de la Xarxa de Vigilància Epidemiològica de Catalunya (XVEC) ha rebut la notificació de diversos casos sospitosos de xarampió, alguns dels quals s’han confirmat per laboratori. Fins a l’11 d’abril de 2018 s’han confirmat un total de catorze casos que pertanyen a diferents cadenes de transmissió, iniciades a partir de casos importats arribats a Catalunya procedents de països amb brots. I és que a Europa el xarampió continua propagant-se perquè en molts països no hi ha una cobertura de vacunació òptima.\nÉs molt important detectar precoçment les persones que consultin per simptomatologia compatible amb un quadre de xarampió als centres sanitaris, tant en l’àmbit de l’atenció primària com en el d’urgències hospitalàries, per tal d’evitar-ne la transmissió a altres persones que es trobin a les sales d’espera, d’atendre-les al més aviat possible i d’instal·lar-les separadament durant el temps que estiguin esperant ser ateses. També cal que el personal que treballa en centres sanitaris estigui correctament vacunat i que, si algun professional no està immunitzat adequadament, no atengui casos sospitosos de xarampió.\nA Catalunya, el xarampió autòcton es considera eliminat des de l’any 2000 però els viatges internacionals, més ràpids, i la mobilitat geogràfica en general poden produir, ocasionalment, la reintroducció del virus del xarampió. En aquest context és fonamental, a més de mantenir unes elevades cobertures vacunals entre la població, la declaració urgent a la XVEC de l’Agència de Salut Pública de Catalunya de qualsevol sospita de xarampió per tal de dur a terme al més aviat possible les actuacions de control corresponents i limitar l’aparició de casos secundaris.\nData d'actualització: 12.04.2018\nInfografia sobre el xarampió\nProtocol sobre el xarampió\nXarampió (Recursos per als professionals)


El lloc de trobada per iniciar la caminada serà a les 15:30 davant de l’Equipament Cívic El Prat de Llobregat Delta, carrer Riu Llobregat 94. En cas de pluja, l’activitat física es realitzarà en una de les sales de l’equipament. Us hi esperem!\nGISC, Punt Òmnia, Cursos de primavera 2018, inscripcions del 3 al 13 de març\nInscripcions: del 3 al 13 de març 2018 (ambdós inclosos) Punt Òmnia GISC c/ Riu Ebre s/n (plaça del barri) Tno: 93 370 19 17 gi_santcosme@xarxaomnia.gencat.cat Horari d’inscripció: dilluns a divendres de 10-14 hores . Preu: gratuïts, subvencionats íntegrament pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies Tallerista: Azucena Allueva Processador de textos […]\nActivitats amb Dones, maig 2018\nAquest mes de maig es faran tot un seguit d’activitats organitzades conjuntament entre el Pla d’actuació de Sant Cosme i els serveis municipals de Salut Pública i Consum, amb l’objectiu d’apropar les activitats de salut (activitat física, cura del cos i alimentació) a les dones del barri. El projecte, anomenat Dona Salut Barri, està pensat i organitzat de forma comunitària, […]\nFesta Esplai diumenge 6 de maig\nFesta Esplai és el gran esdeveniment que organitza cada any Fundesplai, que està obert a infants, joves, monitors i monitores i famílies de tot Catalunya. Festa Esplai és un dels punts culminants de la campanya “Encerta l’Estiu – Un estiu per a tothom!”. Aquest any se celebrarà el diumenge 6 de maig i es farà, com habitualment, al Parc […]


Adjudicades les obres de la carretera del Mas Oliva — Ajuntament de Roses\nAdjudicades les obres de la carretera del Mas Oliva\nAdjudicades les obres de la carretera del Mas Oliva L’Ajuntament ha adjudicat per un import de 307.000 euros la realització de la primera fase de reurbanització de la carretera del Mas Oliva, en el seu tram comprès entre el camí del Cementiri i el carrer Pere III. http://www.roses.cat/noticies/historic/adjudicades-les-obres-de-la-carretera-del-mas http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\nL’Ajuntament ha adjudicat per un import de 307.000 euros la realització de la primera fase de reurbanització de la carretera del Mas Oliva, en el seu tram comprès entre el camí del Cementiri i el carrer Pere III.\n14/11/2006 00:00 - Departament de Comunicació i Premsa\nAmb aquest projecte es donarà resposta a les necessitats vials sorgides arrel del desenvolupament de la zona residencial del Mas Oliva, que en els darrers temps ha experimentat un important increment en l’establiment d’habitatges de primera residència. A més, el nou vial permetrà també delimitar la nova zona esportiva i millorar-ne l’accessibilitat del sector, tant pel que fa a les instal·lacions esportives com a altres equipaments propers, com són centres d’ensenyament o el CAP de la població.\nEl projecte de reurbanització ha estat desglossat en dues fases. La primera d’elles, que s’acaba d’adjudicar, actuarà sobre el tram de carretera situat entre el camí del Cementiri i el carrer Pere III. Les obres previstes consistiran en l’eixamplament de la carretera (que passarà dels 5,50 metres d’amplada actuals a 8,50 metres) i en la creació de voreres peatonals de 3 metres d’amplada a banda i banda de la carretera, actualment inexistents.\nLa segona fase consistirà en la creació d’una rotonda que servirà d’enllaç entre els vials i que comptarà amb un pressupost de 212.000 euros. D’altra banda, l’enjardinament de tot l’àmbit (les dues fases) tindrà un cost d’uns 15.000 euros.


Cambrils recupera la normalitat i omple els carrers de pólvora i gresca en la Nit del Foc\nEl municipi ha mantingut les mesures de seguretat ja previstes abans de l'atac en l'acte estrella de la Festa Major de la Mare de Déu del Camí\nL'encesa a la Nit del Foc de Cambrils. | CambrilsDiari.cat\nFoc, pólvora i festa. Els carrers estrets del barri antic de Cambrils han viscut aquest dissabte, 2 de setembre, la Nit del Foc, l'acte estrella de la Festa Major de la Mare de Déu del Camí, on han participat diverses colles de diables catalanes. L'esdeveniment, multitudinari —aplega unes 10.000 persones—, ha evidenciat com el municipi mira de tornar a la normalitat després de l'atemptat. El regidor de Festes de Cambrils, Lluís Abella, ha explicat que aquests dies han estat «molt durs» però que els cambrilencs tenen ganes de recuperar la normalitat. «Aquestes coses no ens poden canviar com som, i la gent surt al carrer més que mai», tot seguint l'esperit del «no tenim por», ha dit. Les mesures de seguretat previstes abans dels atacs s'han mantingut per la Nit del Foc, amb vigilància policial i la instal·lació d'alguns blocs de formigó per evitar l'accés de vehicles a llocs concorreguts. En la mateixa línia s'ha mostrat Joan Estrada de la colla Tota l'Endega, coorganitzadors de la Nit del Foc amb el consistori, que ha apuntat que l'atac «ha impactat» però que a poc a poc el municipi recupera la normalitat. «En aquest moment de festa, tothom vol desconnectar, deixar una mica el dol i gaudir de la festa», ha afirmat Estrada, que ha assegurat que enguany es respira una motivació «especial» de totes les colles, que han mobilitzat molts cambrilencs per aconseguir força participació.\nEl correfoc infantil d'aquest any ha estat també un dels més multitudinaris. Desenes de nens s'han acostat a la plaça de la Vila, on s'ha presentat el primer element festiu infantil de foc cambrilenc, la Farnaqueta, a qui s'ha fet la presentació oficial. Abella ha explicat que, abans de la presentació oficial, ningú abans havia vist la nova bèstia. Estrada, de la colla Tota l'Endenga, ha explicat que la Farnaqueta servirà per potenciar i cuidar la pedrera i «afavorir que la canalla s'engresqui amb l'activitat festiva». «Tenim coberts tots els segments d'edat possible; portem gegants, nanos, gegantins i en la secció de foc, tindrem Farnaca i Farnaqueta», ha explicat Estrada. La nit ha començat amb l'encesa des de la plaça de la Vila i ha fet un recorregut pels carrerons del barri antic, que s'han quedat totalment a les fosques i han estat il·luminats només per les carretilles de les colles. Com és habitual, han acabat a la plaça del setge, on s'ha fet l'encesa conjunta final de les colles i l'espectacle pirotècnic. La festa ha continuat al Parc del Pinaret amb el concert a càrrec d'Orquestra Mitjanit i DJ Ceba.A la 26a Nit del Foc hi han participat el Ball de Diables de Vila-seca; de Pratdip; els de Lleida, amb Lo Drac Carrincló; els de Reus, amb la Cabra de Reus; la colla de Diables de Gelida; les Diables Bèsties Feréstegues de Balaguer; els Cagarrieres de Cambrils i la Galera de Cambrils; els Timbalers Cop de Cap de Cambrils; el Lluert de Cambrils; el Marquès de los Vélez i el Cabo Quiñones la Farnaca de Cambrils.\nEl regidor de Festes ha explicat que les mesures de seguretat no s'han incrementat per les Festes Majors després de l'atemptat perquè ja n'hi havia de previstes abans de l'atac, quan ja hi havia una alerta antiterrorista de 4 sobre 5. Així, i segons el que es va acordar en reunions de coordinació abans de l'estiu, a més de vigilància policial, s'han ubicat blocs de formigó en alguns punts del municipi. Concretament, s'han situat en l'accés a carrerons del barri antic, des del passeig Albert, i al parc del Pinaret, com ja es va fer durant la celebració del Festival Internacional de Música de Cambrils.\n#NIT # FOC # DIABLES # CAMBRILS # ATEMPTAT


Rafting, Barrancs, Aventura, Senderisme, Viatges en família, Primavera, Estiu, Tardor, Parc Nacional d'Aigüestortes, Bicicleta de muntanya, Ruta a cavall\nDia 1: TRASLLAT FINS A SORT I RUTA AUTOGUIADA AL PARC NACIONAL\nUn cop arribats a Sort i realitzat el check-in a l'Hotel Pessets, us dirigireu al poble d'Espot, porta d'entrada al Parc Nacional d'Aigüestortes. Allà, agafareu un taxi 4x4 que us aproximarà al cor del parc, lloc on comença la ruta.\nRuta autoguiada proposada: Mirador del Llac de Sant Maurici. Potser la ruta més icònica del parc, que us portarà a recórrer el sender que condueix a la cascada i al llac de Ratera, així com el Mirador de Sant Maurici, punt des d'on tindrem una bella vista del llac i del pic dels Encantats. Es triga unes 2h30 a fer la volta completa, amb un desnivell d'uns 300m.\nDia 2: DESCENS DE RÀFTING\nA les 10h, us trobareu a les instal·lacions de La Rafting Company (5min a peu de l'hotel) amb els nostres guies de riu per preparar-vos per a l'activitat de ràfting. Els guies us donaran el material necessari així com una explicació indispensable sobre seguretat i pràctica bàsica. Aquesta activitat consisteix en un descens continu i actiu de 18km, que inclou diversos ràpids en una de les seccions més clàssiques del riu Noguera Pallaresa. Durant els primers quilòmetres, el descens és suau, cosa que permet que ens acostumem al riu i a l'equipament, fins que apareixen els diversos ràpids progressivament i, amb ells, la diversió d'aquesta activitat que es converteix en una aventura emocionant. Després de l'activitat, tindreu la tarda lliure per gaudir de les instal·lacions de l'hotel.\nDia 3: RUTA A CAVALL, CIRCUIT D'AVENTURA, RUTA AUTOGUIADA EN BTT O DESCENS DE BARRANCS\nActivitat a escollir entre les següents:\n2h de ruta a cavall per la Vall de Cardós on gaudireu de l'experiència d'utilitzar aquest antic mètode de transport i recórrer antics camins ramaders.\nDos circuits de tirolines i ponts entre els arbres al parc d'aventura situat a les Valls d'Àneu, per sentir l'adrenalina més salvatge.\nUna ruta autoguiada amb BTT pel territori de l'ós situat a la remotz i bonica Vall de Montgarri.\nUn descens de barranc, nivell iniciació, per aprendre la pràctica bàsica i gaudir de les diferents disciplines que ofereix: ràpel, tobogans i salts, entre d'altres.\nA la tarda proposem una ruta per conèixer els voltants de la localitat de Sort.\nRuta proposada: El Batlliu de Sort. Us permetrà recórrer els camins que antigament connectaven els diversos pobles dels voltants de Sort, envoltats de natura i vistes sobre el riu Noguera Pallaresa.\nDia 4: ACTIVITAT DE TIR AMB ARC I RUTA AUTOGUIADA FINS AL MOLÍ DE SALT\nDesprés d'esmorzar, tindreu el matí lliure per traslladar-vos fins a la Cerdanya (trajecte de 2h aprox). Un cop arribats a l'hotel, tindreu temps de fer el check-in i explorar el poble de Prullans.\nA la tarda, proposem una activitat guiada de tir amb arc, a més d'una caminada autoguiada fins a la cascada del Molí de Salt amb possibilitat de nedar al riu si el temps ho permet.\nDia 5: ACTIVITAT D'ESPELEOLOGIA O CAIAC EN AIGÜES TRANQUIL·LES\nDesprés d'esmorzar, podeu triar una de les dues opcions següents:\nUna activitat guiada a la Cova d'Anes, on aprendran sobre la pràctica de l'espeleologia.\nUna activitat de caiac en aigües tranquil·les.\nA la tarda, us proposem una excursió als horts ecològics de l'Ecoresort per conèixer d'on provenen tots els productes ecològics i sostenibles que s'ofereixen a l'hotel. També podreu visitar la granja-zoològic on hi ha diverses espècies de fauna del Pirineu, que podreu tocar i donar-los menjar.\nDia 6: ACTIVITAT GUIADA D'ESCALADA O VIA FERRADA\nDesprés d'esmorzar,podeu triar una de les dues opcions següents:\nActivitat guiada d'iniciació a l'escalada.\nActivitat guiada d'iniciació a la via ferrada.\nDesprés d'esmorzar, tindreu temps per realitzar el check-out i donar per finalitzada aquesta aventura als Pirineus.


Convocada la 21a edició dels Premis d'Arquitectura de les Comarques de Girona | COL·LEGI D'ARQUITECTES DE CATALUNYA\nConvocada la 21a edició dels Premis d'Arquitectura de les Comarques de Girona\nLa Demarcació de Girona del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC) convoca els Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona 2018, que aquest any arriben a la 21ª edició. Els Premis tenen l’objectiu de donar valor a l’arquitectura realitzada en l’àmbit territorial de la Demarcació de Girona, mostrant la qualitat i el rigor dels professionals.\nLa Demarcació de Girona del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya convoca els Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona 2018, que aquest any arriben a la 21ª edició. Els Premis tenen l’objectiu de donar valor a l’arquitectura realitzada en l’àmbit territorial de la Demarcació de Girona, mostrant la qualitat i el rigor dels professionals.\nAls Premis s’hi poden presentar obres acabades entre l’1 de gener i el 31 de desembre de 2017, que s’adscriuran en una de les quatre categories següents: Arquitectures, Interiors, Paisatges i Efímers.\nA) Arquitectures: tot tipus d’intervencions arquitectòniques tant d’edificis de nova planta, com de reformes i rehabilitacions d’edificis existents.\nEnguany, el Jurat que valorarà els projectes el compondran els arquitectes José Miguel Roldán i Andrade, Anna Maria Bordas i Geli, Pablo Garrido i Torres, i un membre de l'actual Junta Directiva de la Demarcació de Girona del COAC, que actuarà com a secretari sense vot. El Jurat atorgarà un premi per cada categoria: Arquitectures, Interiors, Paisatges i Efímers.\nEl termini per presentar les propostes acaba a les 14 hores del divendres 9 de març de 2018. Tota la documentació requerida haurà de ser tramesa a la Demarcació de Girona del COAC, 2a planta (registre de secretaria), edifici Pia Almoina, plaça Catedral núm. 8, 17004 Girona (fins al 9 de març), o a les delegacions de Garrotxa-Ripollès a Olot (fins al 8 de març) i Alt Empordà a Figueres (fins al 7 de març). No s’acceptarà documentació fora d’aquest termini i no serà vàlid el certificat d’enviament.\nPer a qualsevol consulta o aclariment, podeu dirigir-vos al Departament de Cultura de la Demarcació de Girona. Tel. 972 41 27 27 ext. 32 o 34. Correu electrònic: cultura.gir@coac.cat.\n· Bases dels Premis d'Arquitectura de les Comarques de Girona 2018\n· Fitxa de participació (format .dot)


Gianni Bugno - Uniopèdia, el mapa conceptual\nGianni Bugno al 1993 Gianni Bugno (Brugg, Suïssa, 14 de febrer de 1964) va ser un ciclista italià molt versàtil, capaç de despuntar tant en curses d'un sol dia com en voltes per etapes.\n92 les relacions: Amstel Gold Race, Amstel Gold Race 1990, Amstel Gold Race 1993, Aup d'Uès, Boucles de l'Aulne, Campionat d'Itàlia de ciclisme en ruta, Campionat de Zuric, Campionat de Zuric 1990, Campionat de Zuric 1995, Campionat del món de ciclisme en ruta masculí, Campionats del món de ciclisme en ruta de 1990, Campionats del món de ciclisme en ruta de 1991, Campionats del món de ciclisme en ruta de 1992, Circuit del Porto-Trofeu Arvedi, Classificació general al Giro d'Itàlia, Classificació per punts al Giro d'Itàlia, Clàssica de Sant Sebastià, Clàssica de Sant Sebastià 1991, Clàssica de Sant Sebastià 1994, Clàssica de Sant Sebastià 1995, Copa del Món de ciclisme, Copa del Món de ciclisme de 1990, Copa del Món de ciclisme de 1991, Copa del Món de ciclisme de 1994, Copa del Món de ciclisme de 1995, Coppa Agostoni, Coppa Bernocchi, Coppa Placci, Coppa Sabatini, Critèrium del Dauphiné, De Nardi (equip ciclista), Dmitri Kónixev, Euskal Bizikleta, Fletxa Brabançona, Florència-Pistoia, Gant-Wevelgem, Giro d'Itàlia, Giro d'Itàlia de 1919, Giro de Calàbria, Giro de l'Emília, Giro de la Província de Reggio de Calàbria, Giro del Belvedere, Giro del Friül, Giro del Piemont, Giro del Vèneto, Giro dels Apenins, Girobio, Gran Premi Ciutat de Camaiore, Gran Premi de la Indústria i el Comerç de Prato, Gran Premi de la indústria i l'artesanat de Larciano, ..., Gran Premi de les Nacions 1992, Gran Premi de Lunel, Gran Premi del cantó d'Argòvia, Gran Premi della Liberazione, Gran Premi Santa Rita, Laurent Jalabert, Lieja-Bastogne-Lieja, Lieja-Bastogne-Lieja 1990, Lieja-Bastogne-Lieja 1995, LuK Challenge, Mapei (equip ciclista), Maurizio Fondriest, MG Maglificio (equip ciclista), Milà-Sanremo, Milà-Sanremo 1990, Milà-Torí, París-Niça 1994, Polti (equip ciclista), Roma Maxima, Sis dies de Milà, Tour de Flandes, Tour de Flandes 1994, Tour de França, Tour de França de 1988, Tour de França de 1989, Tour de França de 1990, Tour de França de 1991, Tour de França de 1992, Tour del Mediterrani, Tour dels Alps, Tre Valli Varesine, Trofeu Baracchi, Trofeu Matteotti, Trofeu Melinda, Trofeu Pantalica, Volta a Burgos, Volta a Llombardia, Volta a Llombardia 1988, Volta a Llombardia 1996, Volta a Suïssa, Wincanton Classic, Wincanton Classic 1990.\tAmpliar l'índex (42 més) » « Shrink índex\nNou!!: Gianni Bugno і Amstel Gold Race · Veure més »\nL'Amstel Gold Race 1990 fou la 25a edició de l'Amstel Gold Race.\nNou!!: Gianni Bugno і Amstel Gold Race 1990 · Veure més »\nL'Amstel Gold Race 1993 fou la 28a edició de l'Amstel Gold Race.\nNou!!: Gianni Bugno і Amstel Gold Race 1993 · Veure més »\nL'Aup d'Uès (en occità: Aup d'Uès o Aup d'Ueis; en francès: Alpe d'Huez) és un prat alpí dels Alps, a la comuna d'Uès al département d'Isèra.\nNou!!: Gianni Bugno і Aup d'Uès · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Boucles de l'Aulne · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Campionat d'Itàlia de ciclisme en ruta · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Campionat de Zuric · Veure més »\nCampionat de Zuric 1990\nL'edició del 1990 fou la 75a del Campionat de Zuric.\nNou!!: Gianni Bugno і Campionat de Zuric 1990 · Veure més »\nCampionat de Zuric 1995\nL'edició del 1995 fou la 80a del Campionat de Zuric.\nNou!!: Gianni Bugno і Campionat de Zuric 1995 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Campionat del món de ciclisme en ruta masculí · Veure més »\nCampionats del món de ciclisme en ruta de 1990\nArmin Meier, Roland Meier i Alex Zülle en la cursa en línia amateur. Els Campionats del món de ciclisme en ruta de 1990 es disputaren del 31 d'agost al 2 de setembre de 1990 a Utsunomiya, Japó.\nNou!!: Gianni Bugno і Campionats del món de ciclisme en ruta de 1990 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Campionats del món de ciclisme en ruta de 1991 · Veure més »\nEls Campionats del món de ciclisme en ruta de 1992 es disputaren el 5 i 6 de setembre de 1992 a Benidorm, País Valencià.\nNou!!: Gianni Bugno і Campionats del món de ciclisme en ruta de 1992 · Veure més »\nCircuit del Porto-Trofeu Arvedi\nEl Circuit del Porto-Trofeu Arvedi és una cursa ciclista italiana que es disputa pels voltants de Cremona, Itàlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Circuit del Porto-Trofeu Arvedi · Veure més »\nLa classificació general al Giro d'Itàlia és la classificació del Giro d'Itàlia que recompensa el corredor que ha gastat menys temps per fer totes les etapes de la cursa, tenint en compte també els segons de les bonificacions obtingudes a les arribades de les etapes i als esprints intermedis.\nNou!!: Gianni Bugno і Classificació general al Giro d'Itàlia · Veure més »\nLa classificació per punts al Giro d'Itàlia fou instaurada el 1966, sent una de les classificacions secundàries del Giro d'Itàlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Classificació per punts al Giro d'Itàlia · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Clàssica de Sant Sebastià · Veure més »\nLa Clàssica de Sant Sebastià 1991, 11a edició de la Clàssica de Sant Sebastià, és una cursa ciclista que es va disputar el 10 d'agost de 1991 sobre un recorregut de 238 km.\nNou!!: Gianni Bugno і Clàssica de Sant Sebastià 1991 · Veure més »\nLa Clàssica de Sant Sebastià 1994, 14a edició de la Clàssica de Sant Sebastià, és una cursa ciclista que es va disputar el 6 d'agost de 1994 sobre un recorregut de 238 km.\nNou!!: Gianni Bugno і Clàssica de Sant Sebastià 1994 · Veure més »\nClàssica de Sant Sebastià 1995\nLa Clàssica de Sant Sebastià 1995, 15ª edició de la Clàssica de Sant Sebastià, és una cursa ciclista que es va disputar el 12 d'agost de 1995 sobre un recorregut de 230 km.\nNou!!: Gianni Bugno і Clàssica de Sant Sebastià 1995 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Copa del Món de ciclisme · Veure més »\nLa Copa del Món de ciclisme de 1990 fou la 2a edició de la Copa del Món de ciclisme.\nNou!!: Gianni Bugno і Copa del Món de ciclisme de 1990 · Veure més »\nLa Copa del Món de ciclisme de 1991 fou la 3a edició de la Copa del Món de ciclisme.\nNou!!: Gianni Bugno і Copa del Món de ciclisme de 1991 · Veure més »\nLa Copa del Món de ciclisme de 1994 fou la 6a edició de la Copa del Món de ciclisme.\nNou!!: Gianni Bugno і Copa del Món de ciclisme de 1994 · Veure més »\nLa Copa del Món de ciclisme de 1995 fou la 7a edició de la Copa del Món de ciclisme.\nNou!!: Gianni Bugno і Copa del Món de ciclisme de 1995 · Veure més »\nLa Coppa Agostoni és una competició ciclista professional que es disputa en un sol dia i que es disputa annualment pels voltants de Lissone, a la província de Milà, a la Llombardia.\nNou!!: Gianni Bugno і Coppa Agostoni · Veure més »\nFundador i patrocinador de la Copa Bernocchi, Legnano, 1919 La Coppa Bernocchi és una competició ciclista professional que es disputa en un sol dia i que es disputa anualment pels voltants de Legnano, a la província de Milà, a la Llombardia.\nNou!!: Gianni Bugno і Coppa Bernocchi · Veure més »\nPaolo Bettini el 2001, guanyant en la cinquantena edició La Coppa Placci és una competició ciclista professional italiana que es disputà a la regió de l'Emília-Romanya a primers de setembre.\nNou!!: Gianni Bugno і Coppa Placci · Veure més »\nLa Coppa Sabatini és una cursa ciclista que es disputa pels voltants de Peccioli, a la província de Pisa, Itàlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Coppa Sabatini · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Critèrium del Dauphiné · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і De Nardi (equip ciclista) · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Dmitri Kónixev · Veure més »\nLEuskal Bizikleta (en castellà Bicicleta Vasca) va ser una competició ciclista per etapes que es disputà a Euskadi durant el mes de juny.\nNou!!: Gianni Bugno і Euskal Bizikleta · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Fletxa Brabançona · Veure més »\nLa Florència-Pistoia (en italià:Firenze-Pistoia) és una cursa ciclista que es disputa sota la modalitat de contrarellotge individual entre les ciutats italianes de Florència i Pistoia, a la Toscana.\nNou!!: Gianni Bugno і Florència-Pistoia · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Gant-Wevelgem · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Giro d'Itàlia · Veure més »\nEl Giro d'Itàlia de 1919 fou la setena edició del Giro d'Itàlia, una cursa ciclista organitzada i patrocinada pel diari La Gazzetta dello Sport.\nNou!!: Gianni Bugno і Giro d'Itàlia de 1919 · Veure més »\nGiro de Calàbria\nEl Giro de Calabria (en italià Giro di Calabria) era una cursa ciclista per etapes que es disputava per les carreteres de Calàbria, al sud d'Itàlia, cada any el mes de febrer o abril.\nNou!!: Gianni Bugno і Giro de Calàbria · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Giro de l'Emília · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Giro de la Província de Reggio de Calàbria · Veure més »\nEl Giro del Belvedere és una cursa ciclista italiana que es disputa pels voltants de la vila de Cordignano, al Vèneto, Itàlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Giro del Belvedere · Veure més »\nEl Giro del Friül (Giro del Friuli en italià) és una cursa ciclista que es disputa anualment a la regió italiana de Friül - Venècia Júlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Giro del Friül · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Giro del Piemont · Veure més »\nGiro del Vèneto\nEl Giro del Vèneto (en italià Giro del Veneto) és una competició ciclista italiana que es disputa des del 1909 a la regió del Vèneto.\nNou!!: Gianni Bugno і Giro del Vèneto · Veure més »\nEl Giro dels Apenins (en italià: Giro dell'Appennino) és una cursa ciclista que es disputa a la Ligúria, Itàlia, durant el mes de juny.\nNou!!: Gianni Bugno і Giro dels Apenins · Veure més »\nEl Girobio, també conegut com a Baby Giro o Giro d'Itàlia sub-27, i actualment com Giro Ciclistico d'Itàlia o Giro d'Itàlia sub-23, és una cursa ciclista italiana que es disputa anualment durant el mes de juny.\nNou!!: Gianni Bugno і Girobio · Veure més »\nGran Premi Ciutat de Camaiore\nEl Gran Premi Ciutat de Camaiore (en italià Gran Premio Città di Camaiore) és una competició ciclista d'un sol dia que es disputa anualment a Camaiore, a la Toscana, durant el mes d'agost.\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi Ciutat de Camaiore · Veure més »\nGran Premi de la Indústria i el Comerç de Prato\nEl Gran Premi de la Indústria i el Comerç de Prato (en italià Gran Premio Industria e Commercio di Prato) és una competició ciclista d'un sol dia italiana que es disputa per les carreteres del voltant de Prato, Toscana, des de 1946.\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi de la Indústria i el Comerç de Prato · Veure més »\nGran Premi de la indústria i l'artesanat de Larciano\nEl Gran Premi de la indústria i l'artesanat de Larciano (en italià: Gran Premio Industria & Artigianato di Larciano) és una cursa ciclista que es disputa a Larciano, la Toscana.\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi de la indústria i l'artesanat de Larciano · Veure més »\nGran Premi de les Nacions 1992\nL'edició del 1992 fou la 59a del Gran Premi de les Nacions.\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi de les Nacions 1992 · Veure més »\nGran Premi de Lunel\nEl Gran Premi de Lunel va ser una competició ciclista francesa que es disputa el 27 d'octubre de 1990.\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi de Lunel · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi del cantó d'Argòvia · Veure més »\nGran Premi della Liberazione\nEl Gran Premi della Liberazione és una cursa ciclista italiana que es disputa pels voltants de les Termes de Caracal·la, a Roma, Itàlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi della Liberazione · Veure més »\nGran Premi Santa Rita\nEl Gran Premi Santa Rita és una competició ciclista italiana d'un sol dia que es disputa anualment als voltants de Castelfidardo a la Província d'Ancona (Marques).\nNou!!: Gianni Bugno і Gran Premi Santa Rita · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Laurent Jalabert · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Lieja-Bastogne-Lieja · Veure més »\nLa Lieja-Bastogne-Lieja 1990 fou la 76a edició de la clàssica ciclista Lieja-Bastogne-Lieja.\nNou!!: Gianni Bugno і Lieja-Bastogne-Lieja 1990 · Veure més »\nLa Lieja-Bastogne-Lieja 1995 fou la 81a edició de la clàssica ciclista Lieja-Bastogne-Lieja.\nNou!!: Gianni Bugno і Lieja-Bastogne-Lieja 1995 · Veure més »\nLa LuK Challenge va ser una cursa ciclista d'un dia que es disputava a Bühl a Baden-Württemberg, Alemanya.\nNou!!: Gianni Bugno і LuK Challenge · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Mapei (equip ciclista) · Veure més »\nMaurizio Fondriest (Cles, 15 de gener de 1965) va ser un ciclista italià, que fou professional entre 1987 i 1998, durant els quals aconseguí 70 victòries.\nNou!!: Gianni Bugno і Maurizio Fondriest · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і MG Maglificio (equip ciclista) · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Milà-Sanremo · Veure més »\nLa Milà-Sanremo 1990 fou la 81a edició de la Milà-Sanremo.\nNou!!: Gianni Bugno і Milà-Sanremo 1990 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Milà-Torí · Veure més »\nLa París-Niça 1994 fou la 52a edició de la París-Niça.\nNou!!: Gianni Bugno і París-Niça 1994 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Polti (equip ciclista) · Veure més »\nLa Roma Maxima, anomenada Giro del Laci (en italià Giro del Lazio) des de la seva creació el 1933 i fins al 2008, és una cursa ciclista d'un sol dia que es disputa al Laci, Itàlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Roma Maxima · Veure més »\nSis dies de Milà\nEls Sis dies de Milà era una cursa de ciclisme en pista, de la modalitat de sis dies, que es corria a Milà (Llombardia).\nNou!!: Gianni Bugno і Sis dies de Milà · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de Flandes · Veure més »\nTour de Flandes 1994\nEl Tour de Flandes 1994 fou la 78a edició del Tour de Flandes.\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de Flandes 1994 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de França · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de França de 1988 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de França de 1989 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de França de 1990 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de França de 1991 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour de França de 1992 · Veure més »\nEl Tour del Mediterrani (Tour Méditerranéen en francès) va ser una competició ciclista per etapes que es disputava a mitjan febrer al sud de França.\nNou!!: Gianni Bugno і Tour del Mediterrani · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tour dels Alps · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Tre Valli Varesine · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Trofeu Baracchi · Veure més »\nEl Trofeu Matteotti (en italià Trofeo Matteotti) és una competició ciclista italiana disputada pels voltants de la ciutat de Pescara.\nNou!!: Gianni Bugno і Trofeu Matteotti · Veure més »\nEl Trofeu Melinda (en italià Trofeo Melinda) va ser una competició ciclista d'un sol dia que es disputava anualment, durant el mes d'agost, al Trentino - Tirol del Sud, Itàlia.\nNou!!: Gianni Bugno і Trofeu Melinda · Veure més »\nTrofeu Pantalica (en italià Trofeo Pantalica) va ser una competició ciclista italiana d'un sol dia que es disputà a Sicília entre 1975 i 2003.\nNou!!: Gianni Bugno і Trofeu Pantalica · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Volta a Burgos · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Volta a Llombardia · Veure més »\nLa Volta a Llombardia 1988 fou la 82a edició de la clàssica ciclista Volta a Llombardia.\nNou!!: Gianni Bugno і Volta a Llombardia 1988 · Veure més »\nVolta a Llombardia 1996\nLa Volta a Llombardia 1996 fou la 90a edició de la clàssica ciclista Volta a Llombardia.\nNou!!: Gianni Bugno і Volta a Llombardia 1996 · Veure més »\nNou!!: Gianni Bugno і Volta a Suïssa · Veure més »\nLa Wincanton Classic, també coneguda com a Leeds International Classic i Rochester International Classic, fou una cursa ciclista que es disputà a Anglaterra i que formà part de la Copa del Món de ciclisme.\nNou!!: Gianni Bugno і Wincanton Classic · Veure més »\nWincanton Classic 1990\nLa Wincanton Classic 1990 fou la 2a edició de la Wincanton Classic.\nNou!!: Gianni Bugno і Wincanton Classic 1990 · Veure més »


Campagnolo Super Record Negre comprar i ofertes a Bikeinn\nCompra aquest producte i guanya 296 CoINNs / $ 3.26\nDescripció Campagnolo Super Record\nEl nou desviador posterior Super Record ™ 12X2 Speed: tecnologia pura.\nLa funcionalitat es combina amb materials de màxima qualitat i un pes excepcional per generar un rendiment sense igual.\nS'ha afegit una barra de connexió al nou desviador posterior Super Record ™ 12X2 Speed, així com a un balancí frontal unidireccional en fibra de carboni que redueix encara més el pes del component, dóna uniformitat a l'estètica i magnifica el rendiment increïble de Campagnolo. El component de la signatura.\nEl nou desviador posterior Super Record ™ 12X2 Speed es pot descriure com una escultura amb una forma innovadora que utilitza la tecnologia Embrace 3D per a millorar el suport dels piñus més petits.\nLa tecnologia té un doble propòsit: permet a la cadena mantenir una tracció òptima en tot moment, augmentant així la velocitat, la potència i la precisió del desplaçament, assegurant també que el desviador posterior estigui sempre a una distància idònia de les rodes dentades.\nEl balancí es va optimitzar per connectar-se amb pinyons de 11 a 32 dents, cosa que requeria només una versió per a tots els piquets de rodes dentades disponibles.\nLa part superior del nou desviador posterior Super Record ™ 12X2 Speed està fabricada en plàstic de tecnopolímer reforçat amb fibra de carboni, que contribueix a ......\nCompra de manera totalment còmode i des de casa a la botiga online de ciclisme. Compra Campagnolo Super Record amb la garantia del preu més baix. No esperis més i troba al catàleg una àmplia selecció de material de ciclisme de la categoria de Components per completar la teva comanda. bikeinn t’ofereix un servei d’entrega ràpid i eficient.\nCaracterístiques Campagnolo Super Record


Llibre La Col·laboradora de , editorial Columna Edicions | Quellegeixes.cat\nL’autora ha intenta escriure una novel·la eclèctica en clau d’humor, a base d’abusar de tòpics molt suats. Satiritza el món editorial, la política, la sexualitat i les addiccions amb molt poca gràcia i de manera barroera.\nEl nom de l’autora, amb un cos de lletra més gran que el títol, a la portada del llibre, ja m’hauria d’haver donat una pista. Sembla que sigui un tribut a ella mateixa en el seu paper de tertuliana mediàtica i articulista original, que tant li escau i tant bé desenvolupa.\nNo la recomanaria a ningú.\nLa Col·laboradora ha estat enviat per josepmllagostera el dia Dg, 25/03/2012 - 12:15\nComentaris sobre "La Col·laboradora"\nenviat per Ester F. Matalí el dia Dg, 25/03/2012 - 12:23\nJo aquest darrer llibre seu\nJo aquest darrer llibre seu no l'he llegit però em va passar el mateix que a tu amb Feli, esthecienne. Vaig trobar que era barroer i una poca-soltada. Crec que l'Empar Moliner és una bona articulista però que no passa d'aquí. Sap greu...\nenviat per camefo el dia Dg, 25/03/2012 - 13:41\nA mi tampoc m'agradat gaire.\nA mi tampoc m'agradat gaire. També penso que vol ser sarcàstic/irònic, però sense massa gràcia. Llàstima, crec que no no l'ha ecertat.\nenviat per Tes Malé el dia Dv, 27/07/2012 - 20:18\nBon vespre, Coincideixo\nCoincideixo totalment amb vosaltres, l'Empar Moliner és bona articulista però una escriptora mediocre.\nEs veu clarament que l'objectiu d'aquest llibre és guanyar uns dinerons; l'argument és tan simple! A més, tampoc m'ha agradat gens la manera en què ha tractat el tema de les adiccions, ni tampoc el rol que li ha adjudicat a la "col.laboradora", la imatge que transpua; em sap greu, més quan l'autora és una dona.\nEn resum, no el recomano a ningú.\nenviat per Bernat Deltell el dia Dg, 14/04/2013 - 17:47\nlamento no estar d'acord amb les vostres crítiques a "La col·laboradora". Crec que és una de les millors novel·les que he llegit aquests darrers anys. No hi veig humor per enlloc, ni és -al meu parer- una novel·la divertida, ans al contrari, la seva lectura m'ha deixat amb un pòsit d'una profunda tristesa. En el fons, Moliner el que fa és obrir en canal la societat catalana progre -i urbana- del moment. És el cas, per exemple, d'una de les protagonistes, la Judit Guitart, la típica bleda i progre barcelonina que s'enamora de senegalesos que venen bosses de mà a la vorera del passeig de Gràcia i escriptors frustrats (als quals se'ls concedeixen premis per fer-los callar) i a qui finalment la història de la mort de la seva àvia durant la guerra civil li propicia un estímul per a la seva gris existència. Però no només acaba aquí, la cosa, sinó que Empar Moliner també fa un retrat molt exacte i cruel del món editorial i polític del país. Alguns que hi estem a prop sabem que l'autora no exagera gens ni mica, sinó que fins i tot es queda curta. L'escriptor de culte -alcohòlic, evidentment- que fa anys que no escriu ni una sola línia (tot ho fan els negres) i que les autoritats del país el passegen per les fires de llibres com "un autor extraordinari", l'editor que perd el cul per les becàries, el cavista cocainòman casat amb una noia del Carib que no sap ni a quin país es troba però que veu el seu marit com un dòlar amb potes, el comitè d'experts que es reuneixen per gestionar els actes de la memòria històrica (uns personatges només preocupats per menjar, beure fins a rebentar i passar les dietes a la Generalitat) i que s'atreveixen a donar lliçons de moral a tothom, els tertulians que canvien d'opinió depenent del moment del dia i de qui els paga, etcètera. "La col·laboradora" és un magistral fresc del que ha estat el nostre país aquests darrers anys, just abans de l'esclat de la bombolla. D'alguna manera, és la nostra versió de la "Societat Limitada" de Ferran Torrent. "La col·laboradora" és mordaç, intel·ligent, cruel, d'un realisme brut esfereïdor. Llegir aquesta novel·la, com a país, ens ha de fer mal, perquè també som això. D'aquí que la seva lectura m'hagi entristit, perquè reconec perfectament -i amb nom i cognoms- una part del país que descriu Empar Moliner. Ah, i tot això, a sobre, molt ben escrit, amb un domini de la llengua brutal.\nPer acabar, deixar clar que no conec personalment Empar Moliner, ni en sóc amic, ni conegut ni saludat. Senzillament, expresso la meva opinió com a lector, i res més.


PRESENTACIÓ CAMPANYA DE NADAL 18/19\nDivendres passat es va fer a la central de Vic la presentació dels articles per a la campanya de Nadal 2018/2019. En total, hi van assistir unes 120 persones de l’equip comercial de Ferrer.\nL’equip de compres i Marketing va presentar la selecció d’articles congelats i refrigerats per aquest Nadal a més de les novetats d’enguany: carn de vieira americana, cua de rap de Boston sense pell, turbot salvatge, entrecot Black Angus de Nebraska, una selecció de carns confitades, croquetes de calamarsons en la seva tinta o d’espinacs amb formatge de cabra, xurros farcits de xocolata o els nous combinats “descongelar i menjar” per al sector de l’alimentació.\nA més d’assistir a la presentació, l’equip va poder veure i degustar una mostra de productes preparats per l’equip del restaurant Vicfood.\nA continuació, trobareu l’enllaç per descarregar-vos el Catàleg de Nadal d’enguany i la nova edició del Catàleg de refrigerats.\nFeliç campanya de Nadal! Molt bona venda!


Planificació immobiliària per als canadencs - bancaLlegir Més\nPrincipal » banca » Planificació immobiliària per als canadencs\nPlanificació immobiliària per als canadencs\nEn planificació immobiliària, els canadencs no han de lluitar amb un impost immobiliari com ho fan els ciutadans nord-americans. Tanmateix, el que moltes persones no s’adonen és que un “impost de disposició considerada” s’aplica quan moriu. En aquest article, proporcionarem consells per minimitzar l’exposició del vostre patrimoni a aquest impost i estructurar el vostre pla immobiliari per assegurar que els vostres beneficiaris tinguin els actius que teniu previst per a ells.\nL’impost sobre disposicions considerades del Canadà, que és similar a l’impost sobre béns immobles als Estats Units, es difereix quan es transfereixen o es mantenen en un dipòsit de confiança d’un cònjuge supervivent.\nLa creació d’un fideïcomís permet transferir actius mentre encara estàs viu, cosa que evita els costos de prova en el moment de morir.\nSi moriu sense fer testament, la província canadenca en què viví decidirà com es distribuiran els vostres actius.\nFiscalitat i planificació immobiliària\nL’impost de disposicions considerades s’anomena així perquè es considera que es venden les seves inversions a la mort. Totes les plusvàlues produïdes per la seva venda s’inclouen en una declaració final de l’impost sobre la renda presentada l’any de la seva desaparició. La declaració d'impost final també inclou el valor de qualsevol compte de jubilació i ingressos rebuts per accions, bons, inversions immobiliàries i, fins i tot, ingressos d'assegurança de vida durant l'any de la mort, des de l'1 de gener fins a la data de la defunció.\nAmb les taxes d’impost sobre la renda federal del Canadà de fins al 33% el 2019, aquesta tributació final pot ser substancial. També s'apliquen impostos i taxes provincials. (No és possible superar els costos de la prova, però amb una planificació anticipada adequada.)\nLa bona notícia és que l’impost es difereix si els béns es transfereixen a un cònjuge supervivent. Els impostos es difereixen, fins i tot si els béns es mantenen en una confiança de cònjuge, que proporciona ingressos al cònjuge supervivent. Tanmateix, si el cònjuge ven els béns, s'aplica l'impost. Quan el cònjuge mor i els béns passen a altres hereus, el 50% de les plusvàlues de les accions, bons, inversions immobiliàries i altres béns són imposables al tipus d’impost sobre la renda de les persones físiques.\n"No hi ha res segur que la mort i els impostos", diu la vella dita (atribuïda al pare fundador nord-americà Benjamin Franklin). Si bé no podeu controlar cap d'aquests dos esdeveniments inevitables, podeu fer la voluntat d'assegurar-vos que els vostres assumptes financers es gestionin segons els vostres desitjos, una vegada que no pugueu fer-ho per incapacitat o mort.\nSense una voluntat vàlida, es considera que ha mort un intestí. Quan això succeeix al Canadà, la província en què viviu decideix com es distribueixen els vostres actius, sense tenir en compte els vostres desitjos. Seguint les lleis de l’intestat, la província distribueix normalment els primers 50.000 dòlars de valor a un cònjuge supervivent, i després reparteix la resta entre el cònjuge i els fills. Si no teniu cònjuge o fills supervivents, els vostres pares segueixen la línia de rebre els vostres béns, seguits de germans i germanes.\nMorir sense voluntat també comporta retards i despeses addicionals. El tribunal nomena un administrador vinculat per exercir l'executor de la finca. A més, tots els béns distribuïts als menors de 19 anys han de passar a un tutor vinculat o al síndic públic. El procés de nomenament d'aquests administradors és costós i requereix molt de temps.\nÚltima Voluntat i Testament\nL’objectiu de l’última voluntat és donar instruccions a una persona que escolliu com a marmessor sobre com voleu distribuir els vostres béns després de la vostra defunció. Normalment no dóna indicacions sobre el funeral o l'enterrament, ja que normalment no s'obrirà fins després del funeral, quan els hereus es reuneixen per a la lectura del testament.\nEl procurador proporciona a la persona que desitgi el poder de gestionar els vostres assumptes financers si no sou capaços de gestionar-los vosaltres mateixos. Dóna a aquesta persona, designada com a agent o advocat de fet, el poder de gestionar tasques quotidianes com:\nPresentació de declaracions d’impostos\nObertura de correu\nParlar amb comptables i advocats\nTenint cura de les mascotes\nVotació en nom seu\nSense l'advocacia, el seu cònjuge no té autoritat legal per a realitzar diverses tasques importants per a vostè si queda discapacitat.\nUna voluntat viva proporciona la cura de la salut / el poder mental a la persona que desitgi. Dóna a aquesta persona, que actua com a agent o advocat de fet, el poder d’implementar el tractament mèdic que desitgeu rebre si no és capaç d’expressar els seus desitjos. El document diu als metges, membres de la família i als tribunals els vostres desitjos de suport vital i altres procediments mèdics si haguessis de morir cerebral, inconscient, malalt terminal o sense poder comunicar-se.\nUna voluntat viva proporciona fonamentalment al vostre agent escollit el poder de "tirar el tap" o de decidir el vostre destí, però el seu valor és discutible. L’eutanàsia no és legal segons l’article 215 del Codi penal del Canadà, i la voluntat viva no té estat legal. Tanmateix, la Carta dels drets del Canadà posa en qüestió la constitucionalitat d'aquesta secció del Codi Penal donant a tothom el dret a "seguretat de la persona i el dret a no ser privat".\nCom simplifica una confiança de planificació immobiliària\nA garantirà que els seus hereus obtinguin exactament el que voleu que obtinguin, però una confiança pot simplificar el procés de transferència d’aquests béns als seus hereus. La diferència principal entre tots dos és que la confiança us permetrà transferir actius als beneficiaris quan encara estigueu vius, mentre que la voluntat transferirà els vostres actius quan moriu.\nUn fideïcomís és una entitat jurídica que posseeix part o la totalitat dels seus actius, com ara comptes bancaris, béns immobles, accions i bons, unitats de fons mutus i empreses privades. Els termes d’un fideïcomís són més vinculants legalment que els d’una voluntat ordinària, que pot ser impugnada en un tribunal de justícia sobre si compleix amb la “obligació moral del difunt”. Una confiança també permet evitar el procés de prova. el contingut de la seva voluntat es fa públic.\nTipus de Trusts\nEl principal tipus de confiança en la planificació immobiliària és una confiança viva revocable, anomenada perquè pot canviar o revocar els termes de la confiança en qualsevol moment mentre estiguis viu. La confiança indica als administradors com es poden distribuir els seus actius als beneficiaris en vida, després de la mort o si no és capaç de fer-ho.\nTant vostè com el seu cònjuge poden ser administradors i administrar els actius de la confiança. Aquesta característica d’una confiança viva pot ser important, per exemple, si una empresa familiar se situa en un fideïcomís i voleu continuar tenint un cert control sobre les seves operacions. Quan un cònjuge mor, el cònjuge supervivent continua com a fideïcomissari, però la confiança es fa irrevocable en tant que només es poden fer canvis en els seus termes.\nCom que els ingressos dels actius de confiança són imposables als tipus impositius de confiança canadencs, els trusts vius no són tan populars al Canadà com als Estats Units, on els ingressos tributen al vostre tipus d’impost sobre la renda personal. Una confiança viva establerta després del 17 de juny de 1971 està subjecta a l'impost sobre tots els ingressos amb el tipus d'impost marginal més alt de la província de residència. A la majoria de províncies canadienses, aquesta taxa pot variar del 39% al 47% del primer dòlar d'ingressos. En canvi, una fiança testamentària, que només funciona després de la mort, s’imposa al tipus d’impostos provincials personals.\nA més, els actius que es transfereixen cap a un o un fideïcomís canadenc se solen tractar com si s’hagin venut i se’ls imposa qualsevol augment de valor (valorització) des de la data de compra. Tanmateix, dues estructures de confiança relativament recents, la confiança alter-ego i la confiança solidària permeten evitar la tributació sobre guanys de capital.\nEn resum, per assegurar-vos que els vostres actius es distribueixen tal i com voleu que siguin, necessitareu una última voluntat i testament, i també podreu considerar una voluntat viva, un apoderament i una confiança.\n© 2020 En planificació immobiliària, els canadencs no han de lluitar amb un impost immobiliari com ho fan els ciutadans nord-americans. Tanmateix, el que moltes persones no s’adonen és que un “impost de disposició considerada” s’aplica quan moriu. En aquest article, proporcionarem consells per minimitzar l’exposició del vostre patrimoni a aquest impost i estructurar el vostre pla immobiliari per assegurar que els vostres beneficiaris tinguin els actius que teniu previst per a ells. Compres per e Planificació immobiliària per als canadencs - bancaLlegir Més


Joan Vilà: “Ningú millor que Xavi pot tornar a fer reviure els moments bonics del Barça”\nL’excoordinador del futbol base del Barça, considerat el pare futbolístic de Xavi Hernández, creu que el tècnic de Terrassa és la millor opció per substituir Koeman\nJoan Vilà ha arribat a explicar la filosofia del Barça al congrés de la National Soccer Coaches Asociation of America, envoltat de 15.000 entrenadors de tot el món. // FC Barcelona\nActualitzada el 29-10-2021 12:56\nEls elogis a Xavi Hernández estan cada vegada més estesos en l’entorn del Barça, alhora que el club intenta tancar la seva incorporació com a entrenador al més aviat possible.\nTot i això, Joan Laporta no enviarà cap emissari fins a Doha perquè espera que sigui el mateix Xavi qui arribi a un acord amb l’Al-Sadd, el seu club, per rescindir el seu contracte i signar el nou amb el Barça, que el vol per rellevar Ronald Koeman, destituït dijous a la mitjanit després de la derrota 1-0 al camp del Rayo Vallecano .\nL'acord entre el Barça i Xavi Hernández està pràcticament fet, però falta que el terrassenc arribi a una entesa amb el seu club, l'Al-Sadd. // EFE - David Borrat.\nPer saber una mica millor què pot aportar Xavi al Barça, aquest dijous el Tu diràs ha entrevistat Joan Vilà, excoordinador del futbol base del Barça i pare futbolístic de Xavi. En aquest sentit, Vilà creu que el tècnic de Terrassa és la millor opció per substituir Koeman al capdavant de la banqueta blaugrana.\n“En aquests moments, Xavi pot aportar una cosa important, que és el consens; la major part dels culers desitgen que torni, estic convençut que ningú millor que Xavi pot tornar a fer reviure els moments bonics del Barça”, explica.\nEstic convençut que ningú millor que Xavi pot tornar a fer reviure els moments bonics del Barça\nJoan Vilà excoordinador del futbol base del Barça\nXavi Hernández quan era jugador del Barça\nJoan Vilà ha treballat gairebé tota la vida al futbol base del Barça, fins que va deixar el càrrec de responsable de metodologia l’any 2018, quan Pep Segura era el mànager general esportiu del club. En la seva llarga trajectòria com a formador, Vilà ha tingut un paper molt important en el desenvolupament de futbolistes que han acabat sent llegendes blaugranes, com ara Carles Puyol o el mateix Xavi Hernández.\nVilà assegura que “Xavi ja era entrenador quan jugava, dins el camp es veia clarament. Interpreta perfectament els partits, té una passió increïble pel futbol i coneix com ningú aquesta manera d’entendre el joc”.\nXavi ja era entrenador quan jugava, dins el camp es veia clarament\nVilà diu que “Xavi trencava amb aquella idea que al camp s’ha de patir, ell creu que al camp s’ha de gaudir, perquè si gaudeixen els jugadors, gaudiran els aficionats”.\nXavi trencava amb aquella idea que al camp s’ha de patir, ell creu que al camp s’ha de gaudir\nRecupereu l’entrevista sencera de Joan Vilà al Tu diràs:


Crisis marxistes | Quina economia?\n← La crisi del deute espanyol i la Unió Econòmica i Monetària\nKalecki, d’actualitat →\n“Si les crisis del capitalisme són crisis de rendibilitat”, escriu Benjamin Kunkel a la LRB en una recensió de l’obra de David Harvey, “la teoria [econòmica] marxista atribueix la disminució de les oportunitats de benefici a un de tres mecanismes subjacents”:\nEl primer és la tendència de la taxa de benefici a caure com a resultat de canvis en la tecnologia de producció. Marx, en el Volum III de El Capital deriva aquest resultat en el context de la teoria del valor-treball. Cal recordar que en aquest model, la taxa de benefici es calcula dividint el valor extret al treballador (la diferència entre el valor d’allò que produeix i allò que rep en forma de salari) pel valor del capital emprat en la producció, expressant-se arcaicament aquest valor en hores treballades enlloc de preus de producció.\nQuan el valor del numerador creix menys ràpidament que el valor del denominador, la taxa de benefici cau. Per Marx (que no escrivia en anglès, sinó en alemany):\nSince the ratio of the mass of surplus-value to the value of the invested total capital forms the rate of profit, this rate must constantly fall.\n[Ja que la massa de plusvàlua divida pel total del capital invertit forma la taxa de benefici, aquesta ha de caure constantment]. (La negreta és meva).\n(Val a dir que la teoria de Marx és compartida per la teoria marginalista del creixement, que actualment domina la professió. Si y=f(k) és la funció que relaciona PIB per càpita i capital per càpita, i r=f'(k) la que relaciona la taxa de benefici amb el capital per càpita, n’hi ha prou amb recordar la prevalència de la hipòtesi f”(k)<0 per veure que un augment de la producció, associat a un augment del capital per treballador, redueix la taxa de benefici).\nSweezy, en la seva Teoria del desenvolupament capitalista senyala que aquesta afirmació depèn implícitament del progrés tecnològic relatiu. Ja que la productivitat dels treballadors també augmenta, res garanteix que la tendència que Marx suposa s’acabi manifestant com a resultat de la mecanització creixent, ja que el numerador pot créixer més ràpidament que el denominador, augmentant la taxa de benefici.\nUna crítica més potent va arribar amb l'anomenat Teorema d’Okishio: si els capitalistes busquen maximitzar el seu benefici, lògicament només invertiran en una nova tècnica de producció si els garanteix una taxa de benefici igual o superior a la taxa de benefici que obtenen amb la tecnologia actual. Per tant, si de cas, el progrès tecnològic, amb independència de la seva direcció, necessàriament va associat a una no-disminució de la taxa de benefici: just al revés d’allò que Marx havia predit.\nUn segon mecanisme, popularitzat recentment en l’obra de Robert Brenner, lliga la caiguda de la taxa de benefici a un augment de la competència. Aquí, la determinació de la taxa de benefici va associada al grau de monopoli que una empresa té en el seu sector: tan bon punt aquesta posició comença a erosionar-se, el benefici cau.\nCom han remarcat Duménil i Lévy, però, un augment de la competència no condueix necessàriament a una caiguda de la taxa de benefici de l’economia: no resulta adequat suposar res més que la taxa de benefici cau en aquest sector en relació a la taxa de benefici de la resta dels sectors de l’economia, l’efecte total restant indeterminat. Sembla adequat citar, en aquest context, les paraules de Marx, substituint interès per benefici:\nThere is no good reason why average conditions of competition, the balance between lender and borrower, should give the lender an interest rate of 3, 4, 5%, etc. […] Customs, juristic tradition, etc., have as much to do with determining the average rate of interest as competition itself, in so far as it exists not merely as an average, but rather as actual magnitude.\n[No hi ha cap raó per la qual en condicions normals de competència, l’equilibri entre creditor i deutor garanteixi al creditor un interès del 3%, 4%, 5% etc. […] Les costums, la tradició jurídica, etc., determinen la taxa mitjana d’interès tant com la competència, des del moment en què existeix no només com a mitjana, sinó com a magnitud].\nSobre la base del caràcter institucional de la determinació de la taxa de benefici, trobem una tercera línia de pensadors marxistes, lligats a l’escola radical (o de les SSA). En aquest cas, es remarca que l’activisme laboral pot acabar obtenint augments en el salari real per sobre dels de la productivitat, i per tant caigudes en la taxa de benefici que a la llarga impedeixin a les empreses invertir: acabarà produint-se una crisi quan les màquines, cada cop més sobreutilitzades, siguin per fi incapaces de produir allò que es demanda, forçant un ajustament a la baixa de la taxa de creixement.\nExisteix un debat sobre si la crisi dels anys ’70 tingué aquestes característiques. Als Estats Units, Brenner argumenta que les instal.lacions estaven subutilitzades des de finals dels ’60, i el mateix problema de subutilizació apareixia entre els competidors que li disputaven la primacia productiva mundial (Japó i Alemanya).\nEn tot cas, la reacció conservadora, si fem cas a les dades de Duménil i Lévy, dirigida precisament contra l’onada de reivindicacions laborals dels ’70 i obsessionada per la desregulació de les relacions laborals i neutralització dels sindicats, permeté una recuperació de la taxa de benefici -per sota, però, dels nivells assolits a la postguerra.\nNaturalment, la distribució primària no és l’únic camp en què s’ha fet manifesta la lluita de classes en els darrers anys -també trobem l’impuls de les privatitzacions, destinada a garantir un benefici sobre un servei abans socialitzat; la introducció d’imposts regressius; la redirecció de la despesa pública a la subvenció del capital (com evidencien certes estratègies en ús en política d’infrastructures o universitats); la signatura d’acords de lliure comerç sense clàusules socials que obliguen a competir entre ells als treballadors de cada país, augmentant el poder de negociació, i per tant els ingressos, de les classes dirigents assalariades -sovint instal.lades als països capitalistes avançats; l’abandó d’estratègies de producció, planificació o regulació de mercats estratègics, abandonats a les transnacionals, i sobretot l’absència de cap política de demanda, deixant totalment en mans del sector privat la creació i destrucció d’ocupació.\nUna de les transformacions essencials de l’època neoliberal, la desregulació financera, fa particularment visible una debilitat central en el principi de les teories fins ara mencionades, pel qual una taxa de benefici baixa és el principal obstacle a la recuperació del creixement econòmic. El lligam benefici-acumulació no és tan evident com sembla: un augment de l’acumulació pot finançar-se ex nihilo via endeutament i no beneficis, i sempre i quan la taxa d’interès sigui inferior a la taxa de creixement de l’empresa, la proporció entre deute i capital no creixerà indefinidament, garantint-ne la solvència. És per això que per explicar l’actual crisi, sembla més sensat buscar els obstacles al creixement i a l’acumulació pel cantó de la demanda -i no pas dels comptes financers.\nAquesta última hipòtesi és la que ens porta a una quarta teoria de la crisi, lligada en part a l’escola marxista subconsumista (Sweezy). En aquest cas, s’afirma que si el creixement del consum tendeix a ser més baix que el creixement de la inversió, eventualment l’acumulació es frenarà produint una depressió -depressió que es transforma en espiral si el consum també s’ajusta a la baixa en resposta als menors ingressos etc. Aquesta teoria, d’evident inspiració keynesiana, sembla adequada a la descripció de l’actual crisi, precedida per l’augment de l’estoc de vivenda a un ritme absolutament desconnectat de la seva absorció fins a l’esclat de la bombolla especulativa.\nEn aquest context, les aspiracions de la classe treballadora, (més salaris i més despesa pública), poden representar una solució a la crisi del capital, augmentant la demanda agregada. Com resumeix bé aquesta frase de Joan Robinson, però:\n“any government, which had both the power and the will to remedy the major defects of the capitalist system would have the will and the power to abolish it altogether”.\n[Qualsevol Govern que tingués el poder i la voluntat de remeiar els pitjors defectes del sistema capitalista tindria la voluntat i el poder d’abolir-lo completament].\nI és que l’afirmació de la voluntat política de les masses implícita en una solució basada en una política d’ingressos progressiva i l’augment de la despesa social té el potencial d’extendre’s a una crítica al sistema capitalista en tant que tal, o almenys al grau de dominació que la burgesia hi exerceix -i és per això que aquesta solució no serà mai acceptada de grat, sinó per la força de les mobilitzacions i constant pressió de les classes populars.


Cocentaina disfressa el Carnestoltes de bon humor — Pagina 66, Noticias de Alcoy y de El Comtat\nCocentaina disfressa el Carnestoltes de bon humor\nNoticia clasificada en: Carnestoltes 2017\nLa desfilada ha reunit a xiquets i majors.\nUn any més, la festa més desenfadada de l’any ha arribat als carrers de Cocentaina. El Carnestoltes ha desplegat el colorit i l’originalitat al llarg del Passeg del Comtat.\nLa major part dels participants formen part dels centres educatius de la població, però també s’han sumat aquells que han volgut passar una vesprada repleta d’alegria i bon humor. Des de diversos punts de Cocentaina han anat a parar al començament del Passeig, on per grups han anat omplint la calçada entre les mirades del públic.\nMonstres, dinosaures o membres del circ han sigut algunes de les disfresses més repetides. També ha desfilat un grup de ‘Caçafantasmes’, que a pesar de ser de tamany reduït, han desplegat bé les seues armes contra els fantasmes que els rodejaven.\nTant xiquets com adults han gaudit d’una vesprada que al final ha sigut assolellada. Les pluges matinals no han impedit que aquest Carnestoltes se celebrara amb normalitat.\nEn el vídeo podeu veure la desfilada del Carnestoltes de Cocentaina. Un any més no podíem faltar a la cita.


Algú ha sumat els diners dels corruptes?\nLa gent del carrer cada dia estem més indignats per les notícies que quasi diàriament surten a la prensa amb noves «corrupteles» sobretot dels polítics i persones que poden «fotre mà a la caixa», però ¿algú ha sumat el que puja la cosa en els últims anys?, i també estic confós en saber qui controla la caixa perquè no hi fotin mà. Hi ha tants de diners sense que ningú els pugui controlar?... Avui mateix, el tema Barcenas i els 22 milions d´euros€ Cony, és que la quantitat fa por pels que encara pensem en pessetes, és que cal multiplicar-ho per 167,387, i no sé els anys que té, però sí el que li surt «per hora treballada» és una fortuna. I si hi afegim els Millet, Undangarin, Gurtel, Mallorca, Bankia, Valencia, i etc., etc. què€ Si ho suméssim tot podríem pagar els deutes del país, i encara ens en quedarien per anar uns dies de vacances, no? i la sanitat, educació i temes socials no tindrien les retallades, i tots estaríem més contents. Oi que sí? I diuen que ser polític és una vocació?... No em feu riure que se m´obre el tall. Però si des d´un petit alcalde fins a les màximes institucions està ple de xupòpters i, poc o molt, tots hi són per fer-se un, diguem sou... i es deixen insultar, i que els diguis de tot, i res, cap dimiteix... tots aguanten fins el que poden, no deixen la poltrona per res... Deu ser això la vocació?... N´anirem parlant...\nSi ets en «Mas» i no saps on vas\nEsteve Comas Vila. Vilobí d´Onyar.\nSegons dades oficials, a Catalunya recollim de manera selectiva el 41% de les deixalles. En els últims anys estem reduint la generació de residus totals, amb 1,41kg per habitant i dia, dada que indica que el 59% restant, simplement «el llencem a les escombraries»....\nDe fet però, com totes les tasques «burocràtiques», una recollida selectiva correcta és lenta i laboriosa i sovint acaba com una causa arxivada en el record.\nAbans d´atrevir-nos a seleccionar les deixalles de casa, és molt recomanable llicenciar-nos en medi ambient, i no està de més també, doctorar-nos en ciències de la paciència.\nEl cas és que com la dita popular de «tants caps, tants barrets», tants tipus de deixalles, tants cubells. Per tant, en el cas de voler seleccionar orgànic, rebuig, plàstic, paper i/o cartró, i vidre, ens calen cinc cubells, que normalment no tenim espai on col·locar-los, i que finalment, el dia que el propòsit acaba com una causa arxivada en el record, aquests també acaben reciclats a les escombraries.\nL´Agència de Residus de Catalunya (ARC) ha engegat recentment una campanya amb el lema «Separar bé, la nostra responsabilitat», entenc que amb aquest lema es refereixen a la de tots... Vegin per Internet, el 30 minuts del diumenge 13 de gener passat, i seguidament l´anunci de la campanya amb la cançó enganxifosa (Si ets en «Mas» i no saps on vas). Segurament deu haver arribat el moment d´arxivar la causa.\nPotser arribarà el dia que incorporarem al mobiliari urbà un contenidor negre, amb un forat molt ample, i un adhesiu de l´estelada comprat als xinos, tort i mal enganxat, que una vegada ple ens permetrà una Catalunya lliure i neta.\nEstudi de la història\nLa joventut d´avui que vulgui conèixer la historia de la República, de la Guerra Civil i els fets de la Postguerra, la trobarà a la Memòria Històrica promulgada pel govern socialista i el Tripartit i també en articles diversos de periòdics i reportatges de la tele.\nÉs propi que altres historiadors que no estan d´acord amb aquests relats, intentin informar de la història la joventut, sota altres conceptes. Especialment en referència a la revolució anarcomarxista implantada a Catalunya a partir del 20 de juliol de 1936, la qual originà una ferotge persecució religiosa, la usurpació de fàbriques i tallers pels Sindicats i la persecució de gent modesta acusada de ser de «dretes».\nTampoc la joventut d´avui no coneix Dolors Barti, una noia de 18 anys, figuerenca, que plantà cara al Comité roig quan intentà detenir mossèn Lluís de Macià. El Comitè de Figueres empresonà l´esbelta minyona, la portaren als afores de Vilafresser, intentaren violar-la, l´assassinaren i la deixaren difunta al cementiri.\nSi ets pronom, on vas?\nABRAHAM SIMON-FERRE. SALT.\nDesprés de la campanya publicitària per reciclar correctament, n´hauran de fer una altra per reciclar els pronoms. Sembla que el reciclatge i la gramàtica són incompatibles. «Si ets envàs, al groc no vas» «Què n´han fet del pronom hi. L´han llençat a la fracció orgànica o directament a la deixalleria? I si hi llencem els responsables?


L'Embatol, guanyador del Campionat de Pesca de Veterans 2019 - Club Nàutic S'Arenal\nDesprés de l’anul·lació en la data prevista inicialment degut a les condicions meteorològiques adverses, el dissabte 28 de setembre el temps es va estabilitzar i es va celebrar el campionat amb la participació de10 embarcacions. La zona de pesca va ser davant de cap Regana, de 8h a 12h amb el pesatge al tornar a terra.\nAquesta modalitat de pesca només permet pescar tres espècies de peixos, que eren raons, aranyes pedaços, cadascun d’ells amb una puntuació diferent i victoria pel participant que aconsegueix més punts. Es tracta d’una modalitat molt divertida en la que els pescadors s’ho passen molt bé. Acabat el pesatge, tots els participants van ser convidats pel patrocinador, Torrenova Rent a Car, a un dinar al Restaurant CNA.\nDes de la Secció de Pesca, donar l’enhorabona als guanyadors de la prova i les gràcies a tots els participants i un especial agraïment a la col·laboració del patrocinador.\nClassificació completa adjunta.


Casa do Paúl Arouca Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nEspiunca, Espiunca, Arouca, Portugal, 4540-344 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa do Paúl\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Arouca, no busqui més enllà de Casa do Paúl. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCasa do Paúl també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Arouca. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, servei de llançadora.\nL'ambient de Casa do Paúl es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Casa do Paúl és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Arouca.


D DA 1 Imatge 1 Col·laborador/a 41 Visites Bústia de suggeriments\nDahmen, Karl-Fred (Stollberg, Alemanya 1917) ART Estudià des de l’any 1931 fins a 1933 a la Kunstgewerbeschule Aachen. A partir de l’any 1938 i fins a l’acabament de la Segona Guerra Mundial estigué allistat a l’exèrcit. L’any 1950 realitzà les seues primeres pintures abstractes i el 1958 va guanyar la Medalla d’Or de Lausana. Arribà a Eivissa a començament dels anys seixanta i el 1963 exposà a la galeria Ivan Spence. El mateix any participà a la mostra Aventura en Ibiza a l’Ateneo de Madrid, organitzada per Hedie Ricartz i Carlos Arean i també a les Leicester Galleries de Londres amb una exposició anomenada Inspiration in Ibiza. El fet de ser un pintor de prestigi ja reconegut va facilitar, a causa de la seua influència, que passassin per Eivissa artistes notables i directors dels museus més importants del moment. [CVR]


La posada en funcionament de les oficines de Drets Socials a partir del pròxim dilluns, 17 de desembre, implicarà un pas endavant en l'atenció integral de la ciutadania. Més d'una quarantena de professionals atendran als veïns i veïnes en els àmbits d'Acció Social, Gent Gran, Salut Pública, Oficina municipal del Consumidor, Oficina municipal d'Habitatge, Oficina Municipal d'Escolarització, Polítiques LGTBI, Solidaritat i Inclusió i Gènere i Feminismes. L'alcalde de Ripollet, Jose M. Osuna, acompanyat pel tinent d'alcalde de Justícia Social, Oriol Mor, i la coordinadora de l'àmbit, Montse Mas, han realitzat aquest matí una visita a les oficines i han fet una presentació pública a la premsa.\nOsuna ha explicat que aquestes noves oficines "suposen avantatges tant per a la ciutadania com per al personal municipal" i, a banda de destacar l'atenció integral que permeten oferir als veïns i veïnes, també ha ressaltat la millora de les condicions de treball que suposen per als professionals de l'àrea, els quals "fan una feina imprescindible i és cert que a vegades treballen amb molta pressió perquè donada la situació econòmica i social que estem vivint som els ajuntaments les administracions més properes, que atenem situacions a vegades molt complicades i no sempre podem donar una resposta immediata o satisfactòria", ha explicat l'alcalde.\nUna mirada interdisciplinar\nLes oficines de Drets Socials han estat planificades conjuntament per les coordinacions dels àmbits de Ciutat i sostenibilitat, Justícia Social i Governança, per poder incorporar una mirada interdisciplinar que tingués en compte els objectius estratègics i operatius dels serveis que s'havien de traslladar a les noves instal·lacions.\nL'espai, amb més de 800 m2 útils, està estructurat en tres grans àrees de relació: públic general, atenció personalitzada i tècnica. Entre els diferents espais trobem la recepció, sala d'espera, sala de premsa, diverses sales de reunions i polivalents, 10 despatxos d'atenció personalitzada i un gran espai de treball per als tècnics, que permet el treball transversal.\nLes oficines també s'han dotat amb recursos tecnològics per a la gestió integral dels tràmits, l'acollida personalitzada i de qualitat a la ciutadania, mesures actives i passives de seguretat als espais d'atenció i de trànsit, adaptacions funcionals, així com mesures de racionalització energètica. Pel que fa a les mesures de seguretat, s'han instal·lat càmeres de vigilància, ulls de bou a les portes i segona porta als despatxos d'atenció personalitzada, així com botons d'alarma.\nProjecte estratègic de modernització\nAmb un import aproximat de 400.000 euros, la transformació del local situat al parc del Riu Ripoll (c. de Can Masachs, 18-20, 1ª planta) per a ser les noves Oficines de Drets Socials és una actuació recollida dins del Pla d'Acció Municipal i està integrada en el Projecte Estratègic de Modernització de l'administració local, liderat des de l'àmbit de Governança. Aquest projecte inclou quatre eixos de treball, que són la reordenació del parc d'oficines municipals, la reordenació dels recursos humans, el Pla director d'evolució de l'Administració Electrònica i el Programa de Transparència i Govern Obert. Quant a la reordenació de les oficines municipals, el projecte també inclou la remodelació de les oficines del carrer de la Salut per a acollir els serveis tècnics municipals, que es podria realitzar cap a finals de 2019, un cop feta la licitació del projecte, que ja ha estat aprovat.


El Mercat de la Barceloneta se suma a la venda en línia | betevé\nDurant les primeres setmanes de la posada en marxa del nou servei hi haurà descomptes especials per als usuaris\nÀngels Molina | Merche Artacho Vega | Dijous, 9 de Mai del 2019, a les 22.16\nEl Mercat de la Barceloneta ofereix des d’aquesta setmana poder fer la compra a través d’una aplicació. Així els clients que ho vulguin podran adquirir els productes d’aquest equipament sense necessitat de desplaçar-se. Amb aquest ja són 11 els mercats de la ciutat que ofereixen aquesta possibilitat. Un total de 15 paradistes, dels prop de 30 que té el mercat, s’han sumat al nou servei perquè confien que ajudarà a reflotar les vendes.\nComprar al mercat per internet\nManel Rius i la seva dona, peixaters, són al capdavant d’un negoci amb quatre generacions a l’esquena. Tots dos aposten per aquesta forma de vendre. Asseguren que el nou servei no afectarà el tracte personalitzat que dispensen quan la compra es fa en persona. “Intentarem que no perquè, és clar, és una mica el segell nostre. Interactuarem amb el mateix comprador via WhatsApp”, explica Rius.\nLa meitat dels paradistes s’hi han adherit\nEl Mercat de la Barceloneta té una trentena de paradistes, la meitat dels quals s’hi han adherit després de vèncer algunes pors, com ara despatxar fent ús de les noves tecnologies.\nAlejandra Velasco, directora comercial de Manzaning, l’empresa que gestiona la venda en línia, explica que una altra por dels comerciants era “el tema dels preus i dels pesos en els productes frescos. Però quan han entès com funciona el sistema i que es poden actualitzar ràpidament han confiat en aquesta nova manera de vendre”.\nLes primeres setmanes d’entrada en funcionament de la venda en línia els clients tindran avantatges, com descomptes especials o el servei d’entrega a domicili gratuït.\n— aplicacions — Institut Municipal de Mercats — Internet — mercats