Desarticulada una organització dedicada al tràfic de droga. S’han confiscat 745 quilos de cocaïna | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » a-ultimesnoticies » Desarticulada una organització dedicada al tràfic de droga. S’han confiscat 745 quilos de cocaïna\nDetingudes nou persones que adquirien la substància estupefaent a Barcelona i la traslladaven a bord de vehicles “caleteados” a Madrid on disposaven de diversos domicilis, dos d’ells utilitzats com a laboratoris per al tall i adulteració de la droga\nPart de l’estupefaent va ser localitzat en el port de Lisboa i viatjava ocult en pinyes, prèviament buidades i farcides de cilindres de cocaïna recoberts amb cera groguenca, que formaven part de carregaments de fruita procedents de Sud-amèrica\nS’han realitzat sis registres en els quals s’han intervingut dues premses hidràuliques, bàscules de precisió, tres envasadores, més de 400.000 euros en efectiu i documentació relacionada amb la il·lícita activitat\nREDACCIÓ/SOCIETAT. Agents de la Policia Nacional, en col·laboració amb la Policia Judiciària de Portugal, han desarticulat una organització de narcotraficants i s’han confiscat de 745 quilos de cocaïna. En l’operació han estat detinguts els nou integrants del grup, entre els quals es troben dos germans de nacionalitat colombiana que lideraven el grup, i han estat desmantellats dos laboratoris situats en les localitats madrilenyes de Pinto i Nou Baztán on es manipulava l’estupefaent.\nEls arrestats adquirien la droga a Barcelona i la traslladaven en vehicles “caleteados” a Madrid on era processada i distribuïda. Part de la cocaïna intervinguda va ser localitzada en el port de Lisboa, oculta en pinyes prèviament buidades i farcides de cilindres de l’estupefaent recoberts de cera groguenca. En el marc d’aquesta operació s’han realitzat sis registres en els quals s’han intervingut més de 400.000 euros, dues premses hidràuliques, diverses bàscules de precisió, tres envasadores i diversa documentació relacionada amb l’activitat il·lícita.\nLiderats per dos germans\nLa recerca es va iniciar a principis del mes d’abril quan els agents van tenir coneixement de l’existència d’una organització, integrada majoritàriament per ciutadans colombians i liderada per dos germans, dedicada al tràfic de cocaïna. L’avanç de les gestions policials va portar a la localització de diversos domicilis a Madrid capital que eren utilitzats com a laboratoris clandestins i “finestretes” de distribució en els quals residien els membres de l’organització tractant de donar aparença de normalitat.\nEls integrants de l’organització adquirien la cocaïna i l’emmagatzemaven en un habitatge de seguretat a Terrassa (Barcelona) on romania per un breu període de temps fins que era transportada als laboratoris de l’organització. D’aquesta labor s’ocupava principalment un dels germans que realitzava aquests viatges per carretera cada quinze o vint dies.\n40 cilindres de cocaïna sota la roda de recanvi\nA la fi de novembre, els investigadors van tenir constància que els narcotraficants anaven a realitzar un nou viatge per a la compra de droga, per la qual cosa van preparar un dispositiu per a la intercepció del vehicle que tornava de Barcelona. Després de la inspecció de l’automòbil els agents van trobar 40 paquets de cocaïna, de forma cilíndrica i d’un quilogram cadascun, ocults en un habitacle preparat a aquest efecte sota la roda de recanvi i van detenir al conductor.\nArran d’aquest operatiu es van realitzar sis registres als domicilis utilitzats pels membres de l’organització, a la província de Madrid i a Terrassa (Barcelona). Els agents van localitzar 350 quilos de cocaïna emmagatzemada en diverses maletes localitzades en la part posterior d’una furgoneta aparcada en el garatge de l’immoble de Terrassa. En aquest habitatge es va detenir també a quatre individus, tres d’ells d’origen colombià i un altre veneçolà, i es va intervenir diversa documentació relacionada amb empreses d’importació de fruita que podrien formar part de l’entramat empresarial utilitzat per a la importació de la cocaïna a Espanya.\nCocaïna a l’interior de pinyes buides\nUna vegada analitzada la documentació trobada, els agents van comprovar que l’estupefaent podria entrar en la península a través d’una empresa d’importació de fruita que era utilitzada com a tapadora, i que transportava carregaments de pinyes per via marítima des de Panamà amb destinació al port de Lisboa.\nA través dels mecanismes de cooperació internacional, els agents van sol·licitar la col·laboració de la policia portuguesa amb la finalitat d’interceptar nous enviaments i van revisar dos carregaments de fruita que van arribar al port lisboeta amb cinc dies de diferència. En total, els investigadors van localitzar 355 quilos de cocaïna a l’interior de pinyes que prèviament havien estat buidades i emplenades amb cocaïna envasada en cilindres recoberts amb cera groguenca.\nDiari Sant Quirze Madrid News SQ Policía Nacional Terrassa tràfic de drogues\t2018-01-18


P202207 – Renovació de WIRIS Quizzes | Cooperativa de Consum de l'Escola GOAR\nP202207 – Renovació de WIRIS Quizzes\nIntegració de l’eina WIRIS Quizzes al Docus. Aquesta eina ens permet adaptar el Docus a un entorn matemàtic. D’aquesta forma, permet a l’alumnat interactuar amb objectes matemàtics, obtenir infinites activitats autogenerades i un feedback que analitzi la seva resposta (l’eina és capaç d’analitzar quin tipus de resposta ha donat l’alumne i explicar perquè és correcta o parcialment correcta).\nEls objectius de l’ús d’aquesta eina són:\nOferir recursos de treball autònom a l’alumnat per tal de millorar el seu rendiment.\nTreballar la seguretat envers l’assignatura i reduir, així, l’ansietat matemàtica.\nFer un seguiment personalitzat i adaptat al ritme de treball, de forma que el professorat tingui més informació sobre l’alumne i l’alumne obtingui un feedback ajustat a les seves necessitats.\nCom el curs passat es va provar aquesta aplicació i ha la valoració dels joves com dels professors ha estat molt positiva, el professorat de Matemàtiques de l’ESO i Batxillerat, volen continuar treballant amb aquesta aplicació.\nA través de Docus\nUs a les sessions de classe\nLlicència WIRIS pel curs 2020-2021 per a 346 alumnes i 5 professors\n(Renovació anual) 1100€\nPodrem avaluar la utilitat de l’eina si es donen els següents indicadors observats pel professorat:\nMajor seguretat envers l’assignatura per part de l’alumnat.\nMajor capacitat per a detectar dificultats.\nMajor flexibilitat per a adaptar la pràctica als diferents ritmes de l’alumnat dins una mateixa aula i, per tant, millor funcionament de les sessions de classe.


El Consell presenta un projecte estratègic a Estellencs i Banyalbufar de recuperació de l’activitat agrària a la serra de la Tramuntana basada en l’economia circular - Consell de Mallorca\nVés enrere El Consell presenta un projecte estratègic a Estellencs i Banyalbufar de recuperació de l’activitat agrària a la serra de la Tramuntana basada en l’economia circular\nLa presidenta del Consell de Mallorca, Catalina Cladera, ha presentat aquest dimarts un projecte estratègic del Consorci Serra de Tramuntana que es durà a terme a Estellencs i Banyalbufar i que permetrà la recuperació de l’activitat agrària en finques que actualment estan en desús. Aquesta nova iniciativa es basa en els vincles entre la pagesia i el sector de la restauració i l’hosteleria, que promouran l’economia circular a la Serra, partint de la recuperació de les marjades.\nTant Estellencs, com Banyalbufar són municipis de la Serra que perden més població i que, a la vegada, han anat deixant de banda el sector primari, tal com s'ha constatat a la investigació del Sistema d'Indicadors de la Serra.\n«La millor manera de preservar la Serra, sobretot en espais que han perdut població i on s'ha anat deixant de banda el sector primari, és dinamitzar-la i fer-la rendible amb activitats sostenibles i responsables, en col.laboració amb veïnats i veïnades, propietaris i ajuntaments» ha expressat la presidenta Cladera.\nEl projecte es desenvoluparà a partir del Pla de participació amb els veïnats dels municipis i entitats implicades. La iniciativa contempla també la dinamització dels canals de distribució de proximitat, i l'acció anirà acompanyada amb una estratègia de promoció i màrqueting del producte local.\nEl manteniment de les explotacions agrícoles, així com el dels sistemes hidràulics, són totalment necessaris perquè la serra de Tramuntana pugui mantenir la seva essència, ha comentat la consellera de Territori, Maria Antònia Garcías, qui ha acompanyat la presidenta a la seva visita a Estellencs. «Cal revitalitzar un territori que va rebre la distinció de Patrimoni Mundial de la UNESCO com a paisatge cultural precisament per aquesta interacció dels seus habitants que cercaven la productivitat d'un terreny complicat de cultivar», ha dit la consellera.\n«Aquest pla que avui presentam cerca això, incentivar i reforçar la capacitat productiva dels petits productors, pagesos i pageses proporcionant-los terrenys a finques en desús, finançament per poder-hi participar i creant vincles entre el seu producte i sectors de restauració i hostaleria», ha conclòs.\nLa presidenta Cladera, a més de visitar la Finca d’Es Collet i altres parcel•les d’Estellencs, acompanyada del batle Bartomeu Jover, la consellera de Territori, Maria Antònia Garcías, el director insular de Territori i Paisatge, Miquel Vadell, i tècnics del Consorci Serra de Tramuntana, ha aprofitat per veure el resultat dels projectes de recuperació d’elements etnològics, agrícoles i municipals finançats pel Consorci.\nLes subvencions del Consorci Serra de Tramuntana per aquest 2022 per primera vegada han superat el milió d'euros i arriba fins als 1.075.000 euros. Garcías ha recordat que enguany les ajudes han introduït novetats basades en reivindicacions de la pagesia, a la vegada que també la convocatòria promou la millora dels sistemes hídrics i la catalogació dels camins públics.


Sèrbia ha acordat una política nacional de ciència oberta – El blog del CSUC\nPàgina d'inici / Sèrbia ha acordat una política nacional de ciència oberta\nSèrbia ha acordat una política nacional de ciència oberta\nCSUC / 12/09/2018 / Comentaris tancats a Sèrbia ha acordat una política nacional de ciència oberta / Ciència Oberta\nEl 14 de juliol, Sèrbia ha adoptat una nova política científica nacional anomenada “Open Science Platform”. La versió en serbi de la política està disponible al web del Ministeri de Sèrbia (MESTD) i la versió en anglès es troba a OpenAIRE.\nEl debat sobre la ciència oberta a Sèrbia va començar el 2014. En aquell moment, a Sèrbia només hi havia el mandat d’accés obert per a les tesis doctorals. Per això, el Ministeri d’Educació, Ciència i Desenvolupament Tecnològic (MESTD) serbi va crear un grup de treball per preparar una política de finançament de la ciència oberta. Com que el Ministeri és el principal finançador de la recerca a Sèrbia, aquesta política també serveix com a política nacional d’accés obert.\nEls principals objectius de la política són:\nL’accés obert és obligatori per a totes les publicacions resultants de la recerca finançada pel MESTD, inclosos articles de revistes, monografies, capítols de llibres, objectes de conferències, tesis doctorals (ja obligatori des de 2014).\nLa política és un mandat d’accés obert “verd” (repositoris): es publica a la revista triada i després es diposita una còpia de l’article de l’autor en un repositori d’accés obert.\nEls períodes d’embargament permesos són de 12 mesos després de la data de publicació en el cas de les ciències físiques i mèdiques, i l’enginyeria, o no més tard de 18 mesos en cas de ciències socials i humanitats.\nEl MESTD reconeixerà els càrrecs de processament d’articles (Article Processing Charges, APC) i els càrrecs de processament de llibres (Book Processing Charges, BPC) previstos en el pressupost del projecte com a costos elegibles.\nL’accés obert per a les dades no és obligatori, només es recomana; la política especifica les situacions on no és necessari compartir les dades.\nEtiquetes: accés obert, Ciència Oberta, mandat, mandat OA, política de ciència oberta, Sèriba\n← “Open Science: Sharing Your Research with the World”, nou MOOC sobre ciència oberta\n2018 Library Design Showcase: les biblioteques noves i renovades més impressionants de l’any →


Lege me | LLEGEIX-ME: Lectures amb referències clàssiques\n15 de febrer de 2021 CreacióAtenes, batxillerat, dones, Esparta, grec, Grècia Antiga, narració, novel·la històrica, vida quotidianalidiasilveira\nJoves espartans fent exercici, Edgar Degas cca. 1860, National Gallery\nAquell dia era el meu aniversari, feia quinze anys, però no tenia gens de ganes de celebrar-ho i com ja havia demanat al pare, no ho faríem; justament tres anys enrere va morir la meva mare d’una malaltia desconeguda, la trobo molt a faltar. Van entrar les esclaves, emocionades pel meu quinzè aniversari.\n-Alícia, és hora de llevar-te, et tenim una sorpresa que creiem que et farà il·lusió.- Vaig mirar-les amb dubte.\n-Quina sorpresa?- vaig dir sense gens de ganes.\nPíxide atenesa, cca 470aC, Museu del Louvre\n-Això ens ho va donar la teva mare per tu abans de morir, ens va dir que t’ho donéssim al teu quinzè aniversari.- Em va fer molta il·lusió i vaig aixecar-me del llit d’un salt, elles van riure i van treure una píxide petita; vaig desil·lusionar-me quan vaig veure que només era un píxide amb crema a l’interior.\n-Moltes gràcies, em deixeu una estona sola? Quan acabi us crido- Elles van assentir i van marxar ràpidament; vaig seure al llit i vaig obrir el pot, em sembla estrany que la meva mare els donés això, no m’agraden gaire els cosmètics. Vaig deixar la tapa al llit i vaig mirar el que contenia el recipient, però no vaig trobar res estrany; vaig sospirar i vaig tornar a agafar la tapa per tancar el pot, però en alçar-la, va caure alguna cosa a terra. Vaig recollir-ho i un somriure va aparèixer a la meva cara, era un paper doblegat i per tant, suposo que una carta. Ho vaig començar a desdoblar maldestrament i quan ja estava totalment obert, vaig veure la lletra de la meva mare estampada per tot el papir. Desesperadament vaig començar a llegir-ho i deia:\nsé que avui és un dia molt especial per tu, que avui fas quinze anys, però també sé que no et fa gens d’il·lusió, ja que d’aquí a no res et casaràs amb un home que no coneixes i que no estimaràs mai. Però per ara oblida’t d’això, ja que vull explicar-te coses sobre la meva vida que m’hagués encantat explicar-te mentre et feia un pentinat d’aquells que no t’agradaven gens. Com sabràs, jo no sóc atenesa, sinó que sóc espartana, però hi ha moltes coses que no saps sobre la meva vida com espartana. Per començar, allà les dones tenen molta més autoritat sobre els nens, els esclaus i els seus esposos, en canvi, a Atenes, com ja saps, la màxima autoritat és l’home de la casa. I el matrimoni!! Això t’encantarà!! Aquí els homes han de raptar les que volen com esposes, però ja a una edat més madura i, per tant, espòs i esposa tenen edats més semblants i no és una animalada com a Atenes, que us caseu amb quinze anys! També ens entrenàvem per poder suportar el dolor del part, fèiem pugilat, cursa, llançament de disc i javelina, a mi m’encantava el pugilat! Era una de les millors, gairebé ningú m’aconseguia vèncer i crec que aquesta tècnica per suportar millor el dolor del part sí funciona, ja que segons les matrones el vaig suportar bastant bé. No t’agradarà molt saber-ho, però a mi em van educar perquè això no m’avergonyís, em van educar en la senzillesa i em van estimular la bellesa i l’autoestima, cosa que t’he intentat inculcar i jo crec que ho he aconseguit. Quan encara vivia allà, les meves amigues i jo (i més dones espartanes) ballàvem nues a certs rituals, davant de tots els homes, però això no era cap cosa per avergonyir-se com ho seria aquí. També arribàvem al matrimoni ja sabent com era tot i com actuar, ho preparàvem practicant l’homosexualisme (ja sé que et semblarà molt estrany, però allà és normal fer-ho així per ja saber com comportar-nos). A mi el que més em va sobtar va ser que aquí a Atenes a les dones el que més els hi importa és la vida domèstica, el matrimoni i la família, allà a Esparta es té molta més llibertat, i el més important no és això, sinó que per elles el més important és viure la seva vida i gaudir-la. Realment a mi m’agradava moltíssim la meva vida allà, però el teu pare va decidir que havíem de venir aquí i vaig haver de aeguir-lo; em va costar molt educar-te d’una manera ben vista pels atenesos, però amb l’ajut de les esclaves i molt d’esforç vaig aconseguir-ho. Encara que també he volgut que part de la teva educació sigui una mica espartana. Això, filla meva, t’ho explico ara, al teu quinzè aniversari perquè aprofitis i intentis anar-te’n a Esparta abans d’haver-te de casar i passar-te la vida tancada a casa, fes el que puguis, filla, jo t’ajudaré amb el que pugui des de l’inframón.\nT’estimo molt, gaudeix del teu quinzè aniversari i de tota la vida.”\nQuan vaig acabar de llegir estava confosa, em semblava molt més interessant la vida espartana que l’atenesa, es podien fer moltes més coses, jo volia viure així. Sí que és veritat que alguns aspectes em semblaven excessius, però no importa, preferia no viure sempre fent el mateix i volent fer més. Vaig anar corrents al pare i li vaig explicar tot, demanant-li si us plau que m’hi deixés anar, però ell, emprenyat, em va fer donar-li la carta, la va trencar a petits trossos i em va dir que ell havia decidit que aquesta seria la meva vida i que jo ho respectaria. Plorant vaig anar a la meva habitació i em vaig ficar al llit. Ràpidament van venir les esclaves a fer-me companyia i a animar-me.\n-Així que per culpa de l’avi vivim aquí i no a Esparta?- diu la meva filla Irene mentre les esclaves ens fiquen el quitó per anar a una festa que celebra el meu espòs i pare de la meva filla.\n-Sí filla, el teu avi va decidir venir a viure a Atenes i no va deixar que me n’anés, però m’has de guardar aquest secret, el teu pare em mataria si sabés que t’ho he explicat.- vaig dir a Irene i ella va negar amb el cap i va venir a abraçar-me. Potser no he viscut la vida que m’hagués agradat, però no està gens malament, podria ser pitjor. I tinc el millor regal que em podria haver fet la vida, la meva filla Irene.\nLídia Silveira (1r de batxillerat)\n15 de febrer de 2021 CreacióAtenes, batxillerat, Demèter, dones, grec, Grècia Antiga, Lege me, mitologia, narració, Tesmofòries, vida quotidiananoahgomezcano\nEstàtua romana de Demèter. s. III, Museu del Prado, Madrid [Font: wikimedia]\nAvui és el dia. Veig les dones ateneses anant a la Pnix, a l’oest de l’acròpoli atenesa. Després de haver pogut estar aquests últims mesos amb la meva estimada filla, Persèfone, i haver-la vist tornar cap a l’Avern amb el poca vergonya del meu germà petit, Hades, aquest és dels pocs dies que rebo una mínima alegria. Les Tesmofòries ja són aquí.\nVeig les dones casades sortir de casa amb felicitat. Per fi són lliures de partir de la llar en la qual estan sotmeses a un home. Els seus marits. Aquests salvatges que no deixen a les dones el dret de propietat o de vot; que es casen amb elles quan només són unes criatures de quinze anys d’edat; que es diverteixen amb ballarines, acròbates i les esclaves al simposi mentre s’emplenen de menjar; que recorren al sagrat matrimoni per tan sols tenir descendència i si per cap cas aquestes no fossin capaces de donar-los un fill, les repudien i es casen amb una altra… Ira és l’únic sentiment que puc expressar quan penso en ells, i tristesa quan penso en elles, igual que com la meva Persèfone. Ai, Zeus! Quin mal han fet les donzelles?\nPuc veure-les vestides amb el gruixut peple i un himàncion en cas que les temperatures baixessin en els següents dies. Algunes portaven cintes als cabells i altres diademes precioses al front. Les humanes agafen l’indispensable per poder celebrar aquesta gran festa en el meu honor; prenen les tendes on dormiran tres nits, les ofrenes, les libacions i secretament allò que es necessita per fer els jocs de les dones. Dirigeixo la meva mirada a les que celebren per primer cop, unes impacients i ansioses per saber què es fa en aquesta celebració tant secreta i d’altres recitant l’oració pertinent per tal de no equivocar-se quan s’hagi de pregar. Superviso la marxa cap a la Pnix amb un lleuger somriure al rostre des de l’Olimp, les Tesmofòries són un veritable miracle. Em fixo en una jove d’uns 18 anys perduda entre la mar de gent.\nAl cap de dues hores descobreixo que la jove es diu Selena i acaba d’arribar a la ciutat des del camp amb el seu marit i la seva criatura de dos anys. Són les seves primeres Tesmofòries i no coneix molta gent. Primer construeix la tenda on dormirà els pròxims tres dies, després fa les seves pregàries juntament amb altres dones de la seva edat, a la nit balla al voltant d’una foguera amb altres mentre unes toquen música. Ai de quant divertiment poden disposar a la fi! Pobres dones reprimides! És tot un honor poder contribuir a la seva llibertat encara que sigui una mica.\nAl dia següent Selena passa tot el dia fent-me ofrenes i oracions a la meva divina persona. Les ofrenes consisteixen en joies i objectes de valor, ja sigui personal o material; també ha ofert un ram de roselles. Les oracions, com cada any, se centren a fer que hi hagi una bona collita de gra i cereals. Què m’esperava? Al cap i a la fi és el meu poder, i un dels més útils, tot s’ha de dir. A més a més, m’ha agradat el detall de les roselles, sabia que Selena em sorprendria d’alguna forma.\nComença l’últim dia de les Tesmofòries, veig totes i cadascuna de les dones desanimades pel pensament d’haver de tornar a la llar. Amb solemnitat i una mica de tristesa a la cara i l’ànima, comencen a fer les libacions i els sacrificis de porcs i aus. Noto la inseguretat en elles a l’hora de fer les oblacions, al cap i a la fi es una tasca que normalment fan els homes. La libació consisteix en una barreja de vi, aigua i mel que aboquen sobre la terra mentre pronuncien una oració solemnement.\nEm fa mal al cor veure com aquests esplèndids dies acaben, però no hi ha res que pugui fer per protegir-les, només desitjar que en un futur elles no hagin de patir un sofriment com aquest. Ja que no puc fer res més per elles, m’hauré de contentar amb donar unes collites pròsperes.\nThesmophoria per Francis Davis Millet, 1894-1897, pintura a l’oli, Brigham Young University Museum of Art\nNoah Gómez. (1BAT)\n10 d'abril de 2020 General, Gènere dramàtic, Literatura universal, TragèdiaAntígona, cicle tebà, mitologia, mitologia heroica, Sòfocles, tragèdiesbrendamorilla\nEn aquesta ocasió us portem un article una mica peculiar, on us explicarem la realització dels vídeos que vam fer després d’haver llegit el llibre sobre la tràgica història d’Antígona. Per portar a terme aquest treball vam tenir l’ajuda de les matèries de Literatura Universal-Llatí-Grec, en el marc del projecte anomenat Clàssics universals dut a terme entre el departament de Català i Clàssiques.\nEs tractava de fer una entrevista als personatges que apareixien en aquesta tragèdia per poder saber com havia canviat la seva vida després dels tràgics esdeveniments i què n’opinaven. Durant aquesta entrevista, en qualsevol moment podien aprofitar per fer una mena de debat entre alguns dels personatges on es deien un a l’altre el que pensaven, o mantenien una breu discussió.\nFragment d'”Antigone donnant la sépulture à Polynice” (1825) de Sébastien Norblin. “Ecole Nationale Supérieure des Beaux-Arts”, París [Font: La descontadora]\nEn primer lloc, a l’assignatura de Literatura Universal vam començar a llegir el llibre amb la finalitat de poder entendre bé la història i posar-nos a la pell dels personatges, ja que és un llibre que intenta arribar bastant als sentiments del lector. Encara que ens va portar unes quantes setmanes de lectura, quan la vam finalitzar ens vam posar ipso facto a fer els guions del diàleg i a repartir entre nosaltres els personatges. Com que som en total 16 alumnes els que formem part d’aquesta matèria, vam fer finalment 4 grups amb diferent distribucions, per exemple: el grup 1 i el grup 2 estaven constituïts per 3 alumnes cadascun, en canvi al grup 3 hi havia 4 alumnes i al grup 4 n’hi havia 6.\nDesprés els papers que ens van distribuir van ser: entrevistador, càmera/tècnic, i després els personatges segons la quantitat de gent que hi hagués dintre del grup.\nEns vam repartir la feina entre tots els alumnes, i cada grup tenia un personatge diferent que havia d’interpretar, els 3 primers grups van fer unes entrevistes normals, però com que el grup 4 tenia molts personatges perquè hi havia molta gent dintre del grup, van decidir fer una tertúlia.\nUn cop ja va estar acabat el treball vam dedicar una sessió de Literatura universal per veure, entre tots, els vídeos dels altres, i per comentar què es podia millorar i què estava ben elaborat.\nAquí us deixem la recopilació dels nostres vídeos.\nTragèdia “in extenso”. Entrevista a Creont\nTragèdies mítiques. Entrevista a Antígona\nL’hora de la mitologia. Entrevista a Hèmon\nDesastres mitològics. Tertúlia entre tots els personatges\nI algunes propostes de treball.\nHavíeu escoltat alguna vegada alguna cosa sobre la tragèdia Antígona? I n’heu llegit el llibre?\nMireu els títols dels programes televisius? Quin conté un llatinisme? Quin termes estan repetits en alguns d’ells? Per què?\nTrieu-ne un, que no sigui el vostre, i comenteu com està tractat el personatge o personatges. I des del punt de vista tècnic quines estratègies de muntatge, d’interpretació… destacaríeu?\nPosem en comú les conclusions de la sessió que esmentem de valoració i millora que vam fer a Literatura universal.\nPablo Chinchilla i Brenda Morilla\n18 de març de 2020 Creació, Generalmitologia, monstres, Sant JordiTeresa Devesa i Monclús\n[Font: Redacción médica]\nReconeixeu aquesta imatge? Segur que sí…. I us fa por? Us crea incertesa? Mentre la humanitat manté la lluita amb aquest invasor invisible, però omnipresent i poderós, us proposem una reflexió sobre el paper dels éssers fantàstics i monstruosos -impossibles- en la mitologia clàssica. Quan la raó dorm, efectivament, neixen els monstres, que no són més que les nostres pors, el temor de no poder explicar, interpretar, quantificar, racionalitzar… tot el que ens envolta. El desconegut, l’inexplicable, l’incontrolable, l’inabastable, en definitiva, pren forma, en el pensament anterior al “logos” que la mitologia representa, d’aquests éssers inclassificables i excessius. És clar que, per contrarestar aquests perills que assetgen els humans, va néixer la figura de l’heroi, l’humà sovint semidiví, l’actuació superlativa del qual proporciona serenor i esperança a la raça mortal.\nQuin és l’objectiu d’aquesta introducció, us preguntareu? Doncs dona peu a la proposta de Sant Jordi d’enguany, on ens inspirarem en el mostres mitològics. No és tan romàntic com l’any que vau escriure sobre l’amor, o el que vam buscar noves visions de les llegendes fundacionals romanes, però creiem que el d’enguany és un tema molt suggeridor, que pot donar peu a creacions diverses i originals.\nEn aquest context, a l’alumnat de 4t volem demanar-vos dues tasques:\nLa primera, que confeccioneu un document amb informació sobre un monstre de la mitologia clàssica, que contingui:\nIl·lustració del monstre original i, de manera opcional, també de la versió que en feu en la segona tasca.\nDades de la figura mitològica: genealogia, descripció, fonts que la citen, referència d’algun episodi mític destacat en què participi… Aquest apartat no ha de ser gaire extens, cal fer un esforç de síntesi per deixar clares les dades més importants, però és important establir clarament el punt de partida clàssic de la vostra versió, si l’acabeu fent.\nEn segon lloc, i de manera opcional, volem demanar-vos que confeccioneu una composició escrita sobre un monstre de la mitologia clàssica. El text pot tenir el format, gènere i estil que desitgeu. Podeu actualitzar-lo o ubicar-lo en qualsevol moment de la història, canviar-ne el principi o el final, afegir protagonistes o modificar-ne el nom, assimilar-los a un personatge real o fictici… Per inspirar-vos podeu fer un cop d’ull a exercicis anteriors del mateix caire, com el que vam realitzar fa uns anys amb les Metamorfosis, o els inicis i finals alternatius per al cicle troià, o el gènere epistolar de la sèrie Cartes divines per als aràcnids, i un poema, ¿per què no? N’hi ha molts més, remeneu i agafeu idees, si voleu.\nQuimera d’Arezzo Bronze etrusc 400 aC Museu Arqueològic Nacional de Florència [Font: Wikimedia]\nCom cada any per Sant Jordi, a l’Albèniz estan previstos dos guardons de Clàssiques de 30€ en val de l’FNAC, un per a 4ESO i un per a Batxillerat. Enguany farem la selecció entre les recreacions que feu dels monstres clàssics. Teniu fins a divendres 17 d’abril per compartir-ho amb el vostre professor/a. Conjurem les nostres pors més pregones amb el vostre talent! Ara mateix el nostre monstre és diminut i ja sabeu quin nom té, però si és veritat que “qui canta els seus mals espanta”, qui escriu segur que els monstres esvaeix!\n8 de febrer de 2020 Creació, General, Literatura universalactuació, batxillerat, Carmina Burana, Lege me, Literatura universal, llatí, llatí medievalclaudiaromero1\nAvui portem un nou article una mica diferent dels altres, ja que us explicarem el procés que vam realitzar en el marc del projecte interdisciplinari Literatura universal-Llatí-Grec anomenat Clàssics universals, fins a arribar a cantar per Nadal el poema O Fortuna dels Carmina Burana a la Sala d’actes de l’institut.\nPrimer a l’assignatura de Llatí vam estudiar els Carmina Burana, en el marc del tema d’Història de la llengua, després a Literatura universal vam tractar-lo més profundament. A les mestres se’ls va ocórrer la idea de cantar un poema d’aquests en el seu idioma original, és a dir, en llatí medieval. Al principi ens va sobtar i ens semblava molt difícil arribar a cantar una cançó en un idioma que no era el nostre, però al final ens en vam sortir i ens va acabar agradant aquesta idea.\nAssajant intensament ( o no…) a la Sala d’actes [Foto: Claudia Romero]\nPer poder arribar a fer-ho bé, vam dedicar moltes hores d’assaig, ens vam quedar molts patis a la sala d’actes i a l’aula de música assajant. Vam parlar amb els professors i els vam preguntar si volien participar i alguns van acceptar la nostra proposta, d’aquesta manera vam augmentar el nostre grup, ja que érem pocs alumnes.\nQuan s’apropava el dia de l’actuació vam dedicar una sessió d’informàtica de Llatí per confeccionar un guió per la presentació de l’actuació i uns díptics on estava la lletra de la cançó per poder seguir-la aquell dia.\nDíptic amb portada i imatge (de cara al públic) i text (de cara als cantaires) amb indicacions sobre la interpretació\nPer confeccionar el guió vam posar informació com: Què és el que cantem? En quina llengua està? Qui ha fet la versió musical? Ens vam repartir la feina entre tots els alumnes, cadascú havia de buscar una cosa i així vam acabar més ràpid.\nParal·lelament, dues alumnes es van encarregar de confeccionar un díptic, on van introduir la lletra de la cançó i una fotografia amb una funció pràctica i a la vegada estètica. Així el dia de l’actuació vam poder guiar-nos si ens perdíem o se’ns oblidava alguna part del poema.\nAquí us deixem el vídeo de la nostra actuació.\nVe’t aquí alguns suggeriments de comentari que podeu seguir:\nRecordeu què són els Carmina Burana? I el Llatí medieval, en què consisteix aquesta etapa de la llengua llatina?\nQuina és la temàtica i l’estructura del carmen O Fortuna?\nComenteu l’experiència: Vista a posteriori, canviaríeu o afegiríeu alguna cosa? Creieu que us ha ajudat a entendre millor el text?\nMaría Espino i Clàudia Romero\nBeatus ille qui Horatium legit.\n17 de gener de 2020 General, Literatura universalbeatus ille, Epode II, exposició, Horaci, literatura llatinahelenaortiz\nSalvete! Avui us portem un article en què us explicarem com vam dur a terme la presentació del poeta Horaci, en el marc del projecte interdisciplinari Literatura universal-Llatí-Grec anomenat Clàssics universals. Vam començar l’elaboració d’aquesta presentació el 4 d’octubre i l’equip de treball era format pels alumnes de Llatí que no cursem Grec.\nPrimer vam haver d’escollir un/a coordinador/a perquè mantingues la coherència de la presentació i després vam repartir les diferents diapositives entre la resta del grup. A la primera sessió de treball la nostra presentació constava només de cinc apartats, però a partir de la segona van ser més, ja que les nostres companyes que sí que cursen Grec van afegir-n’hi de noves. Per tant, la presentació definitiva constava d’aquests apartats:\nHoraci (la seva vida)\nEpodes (breu explicació)\nEpode II d’Horaci\nBeatus Ille, tòpic literari de l’epode\nAltres obres on podem trobar el tòpic beatus ille\nAltres tòpics literaris d’Horaci\nCom podeu veure, van ser molts apartats que vam acabar confeccionant. Al principi ens va ser fàcil perquè només n’hi havia cinc. Després, en veure que serien més, vam haver de treballar i esforçar-nos més entre tots; ens va semblar difícil, ja que coordinar-se amb tantes persones era complicat. I per això el paper de coordinador/a és essencial per tal d’aconseguir una bona presentació.\nTemps de treball per confeccionar la presentació\nQuan va arribar el dia de la prèvia (pràctica per al dia de l’exposició) encara no ho teniem tot llest i faltaven alguns detalls per corregir, per tant, vam aprofitar l’ocasió per decidir qui parlaria a cada diapositiva, i quins eren els temes que havíem de destacar de cada apartat. Després d’això, va arribar el dia de l’exposició en què sí que ho vam tenir tot llest i preparat. Vam exposar la presentació als nostres companys de Literatura universal.\nAquí us deixem la presentació definitiva amb què vam exposar.\nUs deixem alguns suggeriments de comentari que podeu seguir.\nQuin tòpic literari destacaríeu de la presentació?\nQuè us ha agradat de la presentació i què canviaríeu?\nBusqueu un tòpic literari i feu-ne l’anàlisi.\nText i fotos: Júlia Ramos i Helena Ortiz\nAlumnes de 1r de batxillerat de Llatí\nHimne a Ἀφροδίτη de Safo de Lesbos\n19 d'octubre de 2019 General, Lírica, Literatura grega, Literatura universalAfrodita, exposició, grec, Grècia Antiga, lectura, Lírica, presentació, Safoaidagilbert\nEl passat dimarts 8 d’Octubre les alumnes de Grec 1, en activitat conjunta amb Literatura universal, vam fer una presentació de la poetessa Safo de Lesbos.\nAl principi ens vam distribuir per grups per veure de què s’encarregaria cadascuna i ens vam repartir les diapositives. Les diapositives de la presentació incloïen:\nSafo de Lesbos (biografia)\nContext sociocultural de Safo\nAbans de començar a confeccionar la presentació ens vam informar totes sobre els aspectes generals de la vida de Safo per conèixer millor el tema que tractaríem i, a continuació, cadascuna es va centrar en el tema de la seva diapositiva.\nHi havia una companya amb la tasca de coordinadora estilística, que s’encarregava de vetllar pel format de conjunt. Fer una presentació entre tantes persones és un treball una mica difícil, ja que cadascú s’encarrega individualment de la seva feina, però després ha de quedar tot com un conjunt. Per això ens va ajudar molt tenir una persona que s’encarregués de coordinar-ho tot.\nUn cop vam tenir-ho tot ben elaborat, vam dedicar una classe per practicar la presentació i comprovar que no es repetís informació, veure els errors i les coses a millorar per fer una bona presentació i que als nostres companys de literatura universal els fos útil per entendre el tema que estem tractant.\nGratias plurimas. Valete!\nAida Gilbert i Clàudia Romero\nNous valors per a la poma…\n28 de març de 2019 Creació, Generalnarració, Paula TorresTeresa Devesa i Monclús\nDe tant en tant us demanem exercicis de creació literària inspirats en algun aspecte de la cultura clàssica. Valguin com a exemple els monstres que ens van terroritzar un curs o els monòlegs llegendaris que ens van fer posar en la pell dels protagonistes de orígens de Roma.\nEnguany els professors us hem demanat partir d’algun moment de la narració El valor de una simple manzana per fer una proposta diferent: una littera escrita per un dels personatges o un final diferent, entre d’altres propostes que no han tingut tant d’èxit. Per tal de deixar-ne constància al nostre bloc, hem fet un recull d’algunes d’aquestes narracions sota el títol Nous valors per a la poma.\nVeureu que estan repartides en dos apartats, Litterae i Alius finis, segons el tema tractat, i que són força variades pel que fa al punt de vista i també a la forma. En algun cas són força fidels a l’original, però en altres, us heu permès transgressions temporals o fins i tot heu optat per la ciència ficció. Feu-hi un cop d’ull, trieu-ne dues (que no siguin la vostra), una de cada apartat, i després de llegir-les amb atenció:\nExpliqueu detalladament el tractament que fa de l’original: si és hi és fidel, si ha canviat moltes coses…\nAnalitzeu si els personatges tenen el mateix esperit que l’original o han canviat.\nValoreu l’estil i el tractament del tema de cada text, coses que us sorprenguin, o qualsevol cosa que vulgueu destacar.\nCompareu-lo amb el vostre text, si és que el vau arribar a fer.\nA continuació, trieu un relat de cadascun dels reculls d’anys anteriors enllaçats al principi d’aquest article i expliqueu en què consisteix i per què l’heu triat.\nLa literatura és a les nostres mans, discipuli discipulaeque, no la deixem passar i llancem-nos-hi de cap, que bé s’ho mereix!\nUn simposi agredolç\n8 de febrer de 2019 Creació, Generalmartatruba\nKílix àtic decorat amb l’escena d’un simposi: un noi servint vi en un banquet (460-450 a. C.). Autor: Pintor d’Eualion. [Font: Wikimedia]\nAmb el ulls com taronges, observo el cos immòbil de Basileus, estès al terra en una postura gens còmoda ni natural. Tot i que no crec que els morts es preocupin per coses així.\nDesprés d’un silenci asfixiant i etern, tot es va posar en moviment de cop; uns inicials crits de sorpresa sacsejaren tot el menjador, els homes s’aixecaren dels seus respectius triclinis d’un salt, les músiques i els esclaus que ens servien van fugir, alguns fent una pregària de salvació a Zeus o fins i tot a Hades.\nCosme, l’home més gran de tots els convidats a casa de Basileus, va ser el primer a reaccionar amb racionalitat. Sense ni tan sols preocupar-se per recol·locar el seu himàcion, va córrer cap a Basileus, esquivant petites taules individuals, algunes de les quals van bolcar, i trepitjant la sang d’algunes fruites oblidades, pintant el blanc terra. Es va agenollar al costat de Basileus per comprovar si encara respirava. El dolor i la incredulitat del seu rostre ens va confirmar a tots que ja no podríem fer res per salvar l’amfitrió.\nUn silenci encara més dens i fred es va imposar sobre el gran i luxós menjador. Ningú hauria predit tal esdeveniment en aquesta nit tan esperada per tothom. Els riures que ballaven minuts abans s’han convertit en mirades fugisseres i amargues. Les galtes enrojolades pel vi han esdevingut expressions demacrades que s’ompliren de tota una gamma d’ombres: d’angoixa, de desconsol, de patiment, de por. Cap dels amics de Basileus -ni ell mateix- s’hauria esperat aquesta vergonyosa punyalada per l’esquena. Ni molt menys, en una nit de pau i de reconciliació, per primera vegada en molts anys entre els homes més savis i benestants de tota la ciutat. El poder i l’orgull és un regal que només es pot gaudir plenament en solitud. Pocs sabien els efectes secundaris que provocaven: hostilitat, guerres, traïcions… i, fins i tot, la mort.\nPerò inclús als homes més savis els va costar un temps i moltes pèrdues adonar-se d’una vegada del valor de la pau. Per això aquest simposi era una reunió que no es presenciava des de feia molt de temps… i que, pel que sembla, no es tornarà a presenciar.\nVa ser Andreu, conegut per la seva temeritat, qui va trencar agressivament l’abstreta quietud:\n-De qui ha sigut tal covardia?! Qui és capaç de condemnar no tan sols un dels homes més grans que he conegut, sinó també de condemnar-se ell mateix, perquè sigui qui sigui, juro, senyors meus, que aquest criminal pagarà molt car el dolor que ha portat!\n-Calma’t Andreu -va intervenir el relaxat Macari, que mai havia estat tan tens com en aquest moment-. Així no el trobarem mai.\n-No em calmaré fins que buidi tota la sang del cos d’aquest miserable! D’aquell qui ha traït no tan sols el meu bon amic Basileus, sinó que també ha ferit irreparablement els cors de tothom qui li tenia una estima com la meva. D’aquell qui ha condemnat a la solitud la seva família: la seva pobra esposa, Sofia, i el seu fill Acaci, que ha hagut de presenciar aquesta catàstrofe amb els seus propis i joves ulls -tots els presents es van girar per mirar-me, com si haguessin recordat de cop que jo era amb ells.\nVaig notar com la ràbia s’obria pas entre la por i la tristor, i aquesta barreja en els homes -igual que en un camp de batalla- donaria lloc a unes conseqüències fatals. La situació realment començava a divertir-me.\n-Déus! -exclamà Arseni- Està consternat, no el veieu? A penes té expressió a la cara. Ara el jove Acaci s’haurà de convertir en l’home de la casa i carregar l’àrdua tasca de fer tirar endavant una família sense pare.\nQue haurà d’encarregar-se de l’àrdua tasca d’heretar totes les riqueses i el poder del meu pare, vaig pensar.\nLa veu serena de Cosme va interrompre els meus cobdiciosos pensaments, i va acallar la nova remor d’indignació que estava creixent al menjador. L’home, que era metge, havia fet una ràpida anàlisi superficial del cos de Basileus i va declarar:\n-Ha mort a causa d’un verí, com sospitava. Si no m’equivoco, diria que es tracta de la planta Helleborus orientalis: l’ha matat a l’instant.\n-Qui podria haver sigut?- preguntà Macari, trasbalsat.\n-Si ha mort per enverinament no queda cap dubte que ha sigut un assassinat -va declarar Heliodor. En silenci, va passejar la mirada per tot el menjador, analitzant cadascun dels presents-. En realitat el culpable pot ser qualsevol de nosaltres -la seva mirada ni tan sols es va aturar una mica en mi. Vaig sospirar alleujat-. Conec a més d’un individu capaç de guardar tant de rencor a un germà nostre, fins i tot després d’establir una digna pau.\n-Com goses! -va cridar Andreu, tot tirant al terra la taula prop del seu triclini, llençant pels aires els menjar de la seva safata de plata-. Insinues que no conec el significat de lleialtat? Que sóc un gos que es tacaria les mans amb la vida d’un germà per quatre monedes d’or?\n-Bé, tampoc ets l’home més serè de tots, Andreu- va dir en veu baixa Evarist-. De vegades les emocions et poden… -es va aturar quan va veure com Andreu començava a avançar a gambades en direcció cap a ell i cap a Heliodor, esquivant les àmfores i la ceràmica trencada per terra. Els altres el van aturar i van aconseguir calmar-ho. La seva reacció em va semblar ximple, ja que aquesta actitud no faria més que augmentar les sospites generals dirigides a ell. Però això ja m’estava bé. La situació no podria anar millor.\n-Mantinguem la serenitat tothom, si us plau! -per primera vegada, va ser Cosme qui va alçar la veu- És evident que tots estem trastocats per aquesta tràgica pèrdua, però ja tindrem moments més favorables per plorar i per clamar venjança en nom del nostre company Basileus. Però ara no ens podem ensorrar, ni molt menys ensorrar-nos entre nosaltres.\n-El culpable podria ser algun esclau -va suggerir Arseni-, o algun dels artistes.\n-I per què haurien fet una cosa així? -contestà Hipòlit- Mossegar la mà que els dona el menjar? No té sentit.\n-Probablement Basili tenia molt enemics. Tal vegada algun d’ells s’ha infiltrat, o ha obligat un esclau a fer la feina bruta- va aventurar fredament Evarist.\nI així continuaren els necis amics del meu pare, donant voltes a les mateixes possibilitats que mai han ocorregut. L’agressivitat va tornar a florir entre ells, la desesperació dominava les seves ments, i la moral ni tan sols els va deixar apropar-se a l’home que estaven buscant.\nEn un punt de la nit, quan una nova disputa començava a enfrontar-los de nou, vaig sortir del menjador, impassible, aprofitant que ningú se n’adonaria. Em vaig assegurar que entre els plecs del meu himàcion no sobresortís un petit flascó amb algunes gotes verdes. Però mai ningú sabrà que portava l’Helleborus orientalis.\nQuè me’n dieu? Us ha sorprès el desenllaç o bé ja us pensàveu qui era el culpable? Com definiríeu el personatge del narrador?\nEn tractar-se d’un relat situat en un temps passat, segurament hi ha alguns termes referits a elements de l’època clàssica que no coneixeu. Feu-ne una llista i busqueu-ne le significat.\nD’altres potser ja els coneixeu pel que heu après a classe. Apunteu-los i definiu-los també, amb el nom original, si el sabeu.\nMostra tots els 36 comentaris\n27 de gener de 2019 General, Novel·lallatinismes, Maria Mercè RocaTeresa Devesa i Monclús\nEsgotats tos els llibres que corren per casa, incloses les darreres adquisicions, i amb poc temps per anar en persona a la biblioteca del poble, les meves darreres lectures són fruit de la recerca aleatòria per eBiblio, el servei de préstec electrònic de les biblioteques públiques de Catalunya. Us el recomano, si us trobeu en el mateix cas.\nDe vegades, vaig sobre segur i busco obres d’autors que conec d’altres ocasions i en busco alguna que no hagi llegit encara. És el cas de Maria Mercè Roca, de qui em venia de gust llegir alguna altra creació. Per què no Bones intencions, del 2011, la seva penúltima novel·la? I l’última durant set anys, perquè fins al 2018, amb Nosaltes les dones, no havia publicat res, potser per la intensa vida política, que l’absorvia.\nL’autora amb el seu llibre. [Font: somvalles.cat]\nL’obra ens presenta un personatge femení, la Valèria, que és capaç d’evolucionar molt al llarg de la trama, a la recerca d’una nova vida, després de l’ensorrament de la que tenia fins aleshores. Pare, fills, exmarit, antics companys d’institut, cadascun amb els seus propis fantasmes, configuren l’univers que envolta la protagonista i que l’ajuda -la força, en realitat- a transformar la seva existència. Així és com ens ho explica la pròpia autora. De què es tracta la vida segons Maria Mercè Roca?\nI com sempre, en un bloc clàssic com aquest, no em puc està de deixar constància d’alguns llatinismes que hi he trobat.\nAl Capítol 1 (Una setmana qualsevol), el Valeri, pare de la protagonista, explica a la seva filla que vol anar a l’enterrament d’un amic a qui agradava fer jocs de mans per entretenir la gent.\n-Ui si en sabia! Tenia uns dits! La seva dona va morir fa temps. Atropellada. Una harpia. L’hi va prendre tot i ell anar fent jocs de mans, “in albis“.\nAl 3 (Al cap de nou mesos), la Farners, la millor amiga de la Valèria, explica que en David, un antic company d’institut, era alcohòlic rehabilitat.\nEra un gran venedor. Ho venia tot, parcel·les o iots o assegurances. Va cremar la casa en un delírium trèmens.\nAl 6 (Això aquí i això allà), vénen a la Casa rural Can Valeri els representants d’una ONG d’exmarginats a recollir els objectes llençats en la reforma.\nHan vingut dos homes, molt educats, un és alt i prim, amb rostre d’“ecce homo“, solcat per moltes arrugues…\nAl següent capítol (Temporada alta), ve un topògraf, l’Abat, a mesurar si un mur molt antic de la finca de la casa es troba en sol públic, i per tant s’ha d’enderrocar, o dintre de la propietat. Al final del seu anàlisi sobre el terreny, l’expert dóna el seu dictamen.\n-Ja està! -crida. I afegeix, solemne-: “alea jacta est“.\nCom sempre, us animo a plantejar-vos la lectura de l’obra, però sobretot a explicar què signifiquen els llatinismes o expressions llatines en el context i també una referència mitològica que s’ha colat en un dels fragments. Mireu si ja els tenim a Llatinismes “in situ” i en aquest cals deixeu-ne l’enllaç. Podeu utilitzar-los, si voleu i escau, per a l’entrada que hi heu de fer cada trimestre, sempre que indiqueu que els heu tret d’aquest article i també l’enllaceu.\nAlfonso Campo en Maleït Euríal\nJúlia Amador en Maleït Euríal


Els investigadors de la Càtedra UNESCO ESCI-UPF participen en el Rebuild Expo & Congress 2018\ndimecres, 26 de setembre de 2018 08:03\nLa Càtedra UNESCO de Cicle de Vida i Canvi Climàtic ESCI -UPF participa en l'esdeveniment de tres dies dirigit a la indústria de la construcció a Barcelona.\nREBUILD és una plataforma d'innovació única per dinamitzar el sector de la rehabilitació, la construcció i l'eficiència energètica.\nConstruction21 España, la plataforma espanyola per a la construcció sostenible administrada per la Càtedra, també participa en l'esdeveniment.\nRebuild Expo & Congress 2018.\nAvui comença l'edició 2018 de Rebuild Expo i el Congrés Nacional d'Arquitectura Avançada i Construcció 4.0., una plataforma única d'innovació per dinamitzar el sector de la construcció, la renovació i l'eficiència energètica de cases i edificis en la qual participa la Càtedra UNESCO de Cicle de Vida i Canvi Climàtic ESCI-UPF. Durant l'esdeveniment de tres dies, el Centre de Convencions Internacional de Barcelona (CCIB) rebrà a noves empreses de construcció, desenvolupadors, companyies de rehabilitació, arquitectes, constructors i instal·ladors per impulsar la indústria de la construcció. La plataforma espanyola per a la construcció sostenible gestionada per la Càtedra, Construction21 España, també assistirà al Congrés per mostrar els nous materials, les últimes tecnologies emergents i els sistemes de construcció més innovadors.\nAnàlisi de Cicle de Vida (ACV) en el sector de la construcció\nEl 26 de setembre, Pere Fullana i Palmer, director de la Càtedra, participarà en la sessió 'Interiorisme & Instal·lacions & Nous Materials' dedicada a 'Convertir un edifici existent en edifici eficient i la Llei de Canvi Climàtic i Transició Energètica', que tindrà lloc al Constru Innovation Theatre de 10 a 11 hores. "Una de les millors opcions millors quan rehabilitem o renovem un edifici és millorar-lo energèticament, millorar i flexibilitzar els seus espais i millorar els seus consums. En definitiva, convertir un edifici en una màquina eficient", destaquen els organitzadors.\nCom a part d'aquesta sessió, Fullana i Palmer explicarà per què l'economia circular necessita la metodologia de l'Anàlisi de Cicle de Vida (ACV) per a un enfocament holístic que inclogui l'anàlisi dels impactes ambientals dels productes, serveis i models de negocis. Al sector de la construcció, "quan es tria entre dos materials, pel que fa a les consideracions ambientals, l'atenció s'ha de centrar en la funció del sistema, en comptes del material", explica.\nConstruction21 España a REBUILD\nEl 28 de setembre, la plataforma espanyola de Construction21 presentarà els seus millors casos d'estudi en la sessió 'Building 4.0', entre les 13 i les 14 hores. La presentació de Construction21 Espanya consistirà en una introducció a la seva missió a càrrec del responsable de la Línia d'Investigació en Construcció Sostenible i Energia de la Càtedra, Jaume Albertí, i la difusió dels guanyadors de Green Solution Awards 2018 seleccionats. Els arquitectes responsables dels casos d'estudi escollits presentaran: l'edifici de nova construcció Aulario IndUVA, guanyador del Gran Premi de Construcció Sostenible; l'edifici de renovació Carrer Nou, guanyador del Gran premi de Renovació Sostenible; i la reconversió urbana PASaPAS_Projectes d'Acció Social a través de la Participació, Arquitectura i Sostenibilitat, guanyador del Gran Premi de Ciutat Sostenible.\nConstruction 21 és una xarxa que serveix com a plataforma perquè les empreses locals i internacionals sostenibles basades en la construcció es relacionin, creïn sinergies, comparteixin noves idees, experiències i solucions pràctiques en la indústria de la construcció sostenible en constant evolució. Va ser creada el 2012 en col·laboració amb sis plataformes nacionals a França, Alemanya, Itàlia, Lituània, Romania i Espanya, a través del llançament d'una plataforma central multiusuari en anglès connectada a BUILD UP, el lloc web de la Comissió Europea dedicat a l'eficiència energètica en els edificis. Des de llavors, s'ha expandit a 11 països i traduït a nou idiomes al voltant d'Europa, Àsia i Amèrica en el camí cap al seu objectiu: arribar a 50 plataformes a tot el món per al 2020.\nMés informació sobre Rebuild Expo & Congress 2018


Barcelona atén 71 ucraïnesos atrapts per la guerra\nBarcelona atén 71 ucraïnesos atrapats a la ciutat per l’inici de la guerra\nUn grup d'ucraïnesos es manifesta contra la invasió russa a la plaça Catalunya / ESM\nSón en la seva majoria turistes que eren de pas per la ciutat i amb dificultats per tornar al seu país\nL’Ajuntament de Barcelona atén 71 ucraïnesos atrapats a la ciutat arran de l’inici de la guerra causada per l’atac de l’Exèrcit rus. Les persones que han rebut suport a través del Centre d’Urgències i Emergències Socials de Barcelona són en la seva majoria turistes que es trobaven a la capital catalana abans que Rússia llancés una ofensiva unilateral la setmana passada, que ha provocat morts de civils i que més de mig milió de persones hagin fugit del país davant d’una escalada bèlica inèdita a l’est d’Europa.\nL’Ajuntament ha explicat que les persones que es veuen ara amb dificultats per tornar a casa seva s’han adreçat al servei municipal per esvair dubtes sobre els passos a seguir davant d’una estada que probablement part dels afectats allargaran a la ciutat, sense descartar que acabin quedant-se i sol·licitin asil polític. Una família ucraïnesa de quatre membres i de pas a la ciutat es troba allotjada en una pensió, ha comentat el consistori.\nDes de l’inici de la intervenció militar russa, l’Ajuntament de Barcelona ha atès més de 300 ucraïnesos que ja vivien a la capital catalana o que eren a la ciutat en condició de turistes des de divendres, un dia després de l’atac ordenat per Moscou contra Ucraïna. En concret, el Servei d’Atenció a Immigrants, Emigrants i Refugiats les ha atès “bàsicament per informar dels procediments per sol·licitar la protecció internacional i estatut del refugiat”, han informat aquest dimarts fonts municipals a Europa Press. L’Ajuntament de Barcelona es va pronunciar en bloc contra la guerra i la invasió russa en una declaració institucional solemne que l’alcaldessa Ada Colau va llegir el divendres passat, envoltada pels regidors de tots els grups municipals.\nEn paral·lel als allotjaments i les pensions que les institucions públiques estan habilitant per acollir refugiats, la comunitat ucraïnesa s’ha organitzat per recollir aliments i altres productes de necessitat per enviar-los al país envaït. La parròquia de Santa Mònica, al capdavall de la Rambla, està centralitzant la solidaritat amb la colònia ucraïnesa, formada per uns 5.300 ciutadans residents a Barcelona. La gent hi porta de tot: cereals, llet en pols, cafè, galetes, té, brics de sopa, roba, medicaments i diners.\nGuerra Refugiats Ucraïna\nDetingut un lladre que intentava fer-se passar per congressista al Mobile\nEs va vestir per fer-se passar per un visitant però va ser descobert saltant una tanca\nUn pianista rus actuarà al Palau de la Música per condemnar la guerra\n"Repudio rotundament l’atac de Vladímir Putin a Ucraïna i estic en contra de la guerra", assegura l'artista


15 tipus d’abraçades que donen les dones i els seus significats ocults\n15 tipus d’abraçades que donen les dones i els significats ocults\nTipus d’abraçada: un gest dolç\nHas d’haver-te adonat de tu mateix que no totes les abraçades són iguals. Abraça la teva núvia de la mateixa manera que abraça a la teva germana o potser a la teva mare? La resposta és 'No'. Així mateix, una dona té diferents abraçades en diferents ocasions. De vegades, ella us acostarà i us abraçarà amb força, mentre que de vegades és només una abraçada casual. No heu d'haver donat tanta importància a la seva abraçada fins a la data, però la veritat és que les seves abraçades transmeten alguns missatges. Cada abraçada és diferent i cada abraçada té un significat diferent. Quan les paraules no són suficients per descriure la vostra emoció, una abraçada pot. Pot encaixar perfectament amb les sabates de les paraules. Una abraçada és, en realitat, un símbol de confiança que es concedeix a l’altra persona. Abraça a totes les dones que coneixes? Pensa-hi!\nDiferents tipus d’abraçada\nHi ha diferents tipus d’abraçada que transmeten diferents tipus de significats en diferents moments. Si no esteu segurs dels sentiments de la nena amb la qual sortiu, l’abraçada pot ser el factor decisiu. Pots saber què sent per tu pel que et fa abraçar. Heu de pensar ara que hi ha molts que saluden abraçant-se, així que també té un sentit interior? No, una abraçada senzilla mentre es saluden, generalment, no té cap significat ocult. Però, hi ha llavors diferents tipus d’abraçada que sens dubte té un significat ocult. Si intenteu mantenir-vos íntim amb la nostra noia, aleshores també la seva abraçada us permetrà saber si actualment vol o no estar íntim amb vosaltres. Hi ha una línia molt fina que entre una abraçada senzilla i una especial. Si ara mateix us confongueu, us estem descrivint 15 tipus d’abraçada diferent per a vosaltres. Això t’ajudarà la propera vegada que alguna dona t’abraci. Sabràs exactament què volen dir.\n1. Abraçada pel bé de l’etiqueta\nAquest tipus d’abraçada és generalment per a la salutació o pel bé. Una dona t’abraçarà sense deixar-te tocar completament. Aquest tipus d’abraçada s’aconsegueix generalment en esdeveniments formals com reunions, funcions especials o esdeveniments o festes d’oficina, etc. Si teniu una noia i ella us ofereix aquest tipus d’abraçada, llavors l’home tindreu problemes profunds. Per què a la terra us abraçaria formalment, si ella està realment interessada en tu? Ella està sent amable amb tu. Ella no és seriosa amb tu i pitjor, simplement no està interessada en tu. Si aquesta és la seva segona data, probablement sigui també la vostra última data. Ja no surt amb vosaltres. La propera vegada, quan la truqui, s’excusarà de sortir amb vosaltres.\n2. Una abraçada càlida: tipus d’afecte\nUna abraçada càlida transmet el sentit de l’afecte. No és necessari que la dona que t’està donant una abraçada sigui la teva xicota. Aquesta abraçada demostra que realment es preocupa per vosaltres independentment de la relació que compartiu. Us sentireu bé quan rebeu una abraçada tan càlida. El més important, ella se sentirà encara millor si li podeu donar una abraçada càlida. Alliberarà tot el seu estrès i es sentirà relaxada als teus braços. De vegades, les paraules no poden reconfortar a una dona com la manera de fer una abraçada. Així doncs, la propera vegada que vegi que la seva xicota està estressada, només cal que vagi endavant i li doni una abraçada càlida. L’abraçada càlida no és massa curta ni massa llarga. Però, dins d'aquest marc de temps, llueix la seva màgia de manera eficaç. Aquesta abraçada càlida està reservada a la persona que estima i té cura. Aquesta és la manera d’expressar la cura, l’afecte i l’amor per a la dona.\n3. Abraçada des del darrere\nAquesta és l’abraçada que pot esperar del vostre altre important. No molts us abraçarien d’aquesta manera si no hi sou. Aquest és el tipus d’abraçada sorpresa que té una impressió duradora. Aquest tipus d’abraçada és força íntim i transmet el missatge que et trobava a faltar. Ella t’abraçaria d’esquena quan t’hagi vist després de molt de temps o potser estava pensant en tu. Et faria sentir tot estimat i animar-te a l’abraçada del teu amor. Sens dubte, aquesta és una de les maneres més importants d’intimitzar-se amb la seva parella en públic sense ofendre ningú.\n4. Us desitjo bé tipus d’abraçada\nQuan la teva nena vulgui desitjar-te bé o et desitgi sort, llavors et donarà una abraçada i et fregarà l’esquena. Aquest tipus d’abraçades són força habituals quan vol que sàpigues que està allà amb tu en tot el que facis. Més que paraules, la seva abraçada pot expressar millor els seus sentiments interiors. Només desitjar que el 'millor de la sort' no n'hi hagi prou quan senti que mereix tot l'èxit en la seva empresa. No es tracta dels tipus d’abraçada ràpida; en canvi, és més que això. Ella vol que sàpigues que està contenta amb la teva decisió i vol que aconsegueixis el teu objectiu. Si es posen en paraules totes aquestes emocions, de vegades resulta tan formal. Així, només cal afegir un toc personal a aquest missatge, els tipus d’abraçada enrere són la millor solució.\n5. Abraçar-se al voltant de la cintura\nEn una relació, quan esteu pensant a mantenir-vos íntims amb la vostra dona, aquest és el truc que podeu provar. Si ella obliga, aleshores estàs, ja ho saps què vol dir, no? Quan la teva nena està deixant els braços per sobre dels seus, estan sent vulnerables alhora. Si ella t’està abraçant d’aquesta manera, llavors confia en tu completament. També és una manera d’expressar la seva felicitat en trobar-vos amb vosaltres. Ella es preocupa molt per ella i en realitat té moltes ganes de parlar-te sobre moltes coses.\n6. Pat a l'abraçada posterior\nQuan una noia li dóna una abraçada i un petit cop d’esquena a l’esquena, vol dir que t’està abraçant per cortesia, en cas contrari, ni tan sols es molestaria en acostar-se a tu. Aquest és un missatge clar i hauríeu de ser prou intel·ligents per llegir entre línies i mantenir-vos lluny d'ella la propera vegada. És molt incòmoda al vostre voltant, però us abraça només pel bé. Aquest tipus d’abraçades són ràpides i sembla que té pressa.\n7. L’abraçada lenta\nÉs una de les abraçades més íntimes amb una corda emocional enganxada. Si alguna dona t'ha abraçat d'aquesta manera, és ben segur que tingui alguns sentiments per a tu que volia expressar a través d'aquesta abraçada. Es pregunta què és aquesta abraçada lenta? D'acord, és la que estarà durant els seus braços durant molt de temps i després es despistaria per parlar-vos mentre els braços encara estiguin al vostre voltant? En cas afirmatiu, es tracta de la lenta abraçada on els seus ulls parlen més que les seves paraules. Té moltes coses a dir, però es queda sense paraules i vol desesperadament que entengueu tot allò que ha de dir només mitjançant aquesta abraçada.\n8. Abraç de migdiada d’espatlla\nAquesta és una altra abraçada íntima que una dona li donaria només quan estigui molt a prop d’algú. Veureu els braços embolicats al vostre voltant i el cap estarà recolzat sobre l’espatlla. Només us donarà aquesta abraçada acollidora quan se senti a segur amb vosaltres. Si una noia no està fent aquesta relació en una relació, potser no seria seriosa. És un d’aquests tipus d’abraçades que dona una dona només quan ella és seriosa pel tipus amb què es troba. És la manera de fer entendre al noi que confia en ell.\n9. Tipus d’abraçada abraçadora\nQuan una dona se li acudeix quan tots dos estigueu sols a una habitació mentre veieu una pel·lícula, vol dir que realment us agrada molt. No s'acariciarà tret que estigui segura de tu. Podria passar que estigui intentant expressar el seu amor per tu, però d’alguna manera no és capaç de fer-ho. Aquest tipus d’abraçades permeten a la dona expressar el seu sentiment sense dir ni una paraula. Si els vostres no són prou intel·ligents, ja sabreu què vol dir, realment, quan us ajudi. De vegades, passa que una dona no està segura del que sent, però si us donen aquesta abraçada, aleshores sou realment especials. No s’acostarà tan si no se sent per tu. Aquest és un suggeriment que hauríeu de tenir en compte si penséssiu en proposar-la. Nois, podeu anar endavant sense pensar-vos-hi. Ella només assentirà amb el cap només en afirmació.\n10. Una forta abraçada per als nois\nQuan et fa una abraçada tan apretada, vol dir que t’ha faltat molt malament i és molt feliç de veure’t ara. Només et mantindria tan fort que gairebé et sentireu sense alè per un moment. És la seva manera de dir-te que ara no vol que vinguis enlloc. Ella sent que pot mantenir-se entre els braços tota la vida. Això és exactament el que sent quan li dóna una forta abraçada. Generalment, aquest tipus d’abraçades són de llarga durada i no ràpides. Sent que la seva abraçada us transmetrà totes les seves emocions i no haurà de parlar ni una sola paraula.\n11. Abraç de suport\nAquesta abraçada acaba amb un aixecant l’altre cap amunt, preguntant-nos d’on parteix! Hi pot haver diversos tipus d’abraçada entre un home i una dona. Alguns són íntims, mentre que alguns són simpàtics, però aquest abraç d'ós és el que supera a l'altre. La teva nena et mantindrà fort contra ella perquè puguis sentir la seva calidesa. Es tracta d’una llarga abraçada que s’intercanvia principalment entre dues persones que s’enamora bojament l’una de l’altra. Si no esteu molt a prop d’ella, ella no us donarà aquesta abraçada i tampoc us permetrà abraçar-la tan a prop. No és només una abraçada, és la seva expressió d’emoció, si no, per què creus que ella somriu i no es queixa del seu vestit desordenat a causa de l’apretada abraçada: //s3-us-west-2.amazonaws .com / cdn.panda-gossips.com / production / posts / eyecatches / 000/005/072 / original.jpg? 1557505893 '>\nCom es pot abraçar a una noia en aquestes situacions explicades\nEn aquest moment, ja us heu convertit en un expert en comprendre diferents tipus d’abraçades com les íntimes i les grolleres. Així, la propera vegada que estigueu fora amb la noia, us agrada mirar com us abraça. Us donarà el suggeriment de si us agrada o no. Una abraçada actua com un pont entre la mà i el petó. Per tant, si la vostra noia té ganes de creuar aquest pont amb vosaltres, us ho comunicarà a través de la seva abraçada. Per si ella no està interessada, també sabreu el mateix moment que us abraça. Així que mireu els rètols. Ara ja sabeu la diferència entre una abraçada càlida i íntima en comparació amb una abraçada amable. Una abraçada per l'amor de la vostra vida pot treballar màgic en l'estat d'ànim i fer-te sentir relaxat. Definitivament, és una de les maneres de fer-li saber que ella té cura i que té el seu cor molt car. No obtindràs una abraçada molt estreta de la dona si no està a gust amb tu o si no confia en tu. Així, la propera vegada que una dona t’abraça, llegeix atentament les línies. Sabràs molt bé com se sent per tu.\n18 històries d’amor que mantindrem al cor per sempre\n11 Lliçons de vida poderoses que vaig aprendre del càmping al bosc


La versió beta de Fedora 34 ja va ser alliberada i aquestes són les seves novetats | des Linux\nJa fa diversos dies es va donar a conèixer l'alliberament de la versió beta de Fedora 34 (La versió preliminar de la propera versió de Fedora) que utilitza GNOME 40 com a entorn d'escriptori per defecte i la qual marca la congelació de tots els canvis que s'inclouran en la versió estable.\nGNOME 40 es distingeix per un selector d'espai de treball horitzontal que té com a objectiu oferir una major ergonomia a l'entorn de treball basant-se en gran mesura en les interfícies que sovint s'associen amb les tauletes.\nQuè hi ha de nou en la beta de Fedora 34?\nLa nova versió de Fedora utilitza el nou escriptori GNOME 40, que porta millores en l'experiència de l'usuari a la descripció general de l'intèrpret d'ordres GNOME, les seves millores s'han reorganitzat característiques com a recerca, finestres, espais de treball i aplicacions per fer-les més coherents en l'espai. GNOME 40 també inclou millores en el maneig de múltiples monitors i permet als usuaris triar entre espais de treball només en les seves pantalles principals o espais de treball en totes les pantalles.\nA més, podrem trobar a Btrfs com el sistema d'arxius per defecte el qual va ser inclòs en Fedora 33 i també es trobés en aquesta nova versió de Fedora 34 Beta i és que Btrfs es basa en aquest treball a l'permetre una compressió transparent per més espai d'emmagatzematge. Això està dissenyat per ajudar a augmentar significativament la vida útil dels mitjans, ja que aquesta compressió serà fonamental per augmentar el rendiment de lectura i escriptura d'arxius més grans, amb el potencial d'afegir estalvis de temps significatius als fluxos de treball.\nEl que això significa és una millor compressió en unitats d'estat sòlid, el que al seu torn hauria d'augmentar la vida útil de l'emmagatzematge. Atès que els SSD tenen una vida útil limitada, s'agraeix facilitar la càrrega. L'actualització de Btrfs també hauria de millorar les velocitats de lectura i escriptura de SSD.\nUna altra dels canvis que es presenten, és l'aplicació PulseAudio és reemplaçada per PipeWire per barrejar i administrar el flux d'àudio, amb baixa latència per a usuaris professionals, ja que està millor dissenyat per satisfer les necessitats dels contenidors i les aplicacions que s'envien a Flatpaks, aquest canvi recolza el creixent canvi de TI a un món en contenidors .\nEl canvi a PipeWire també crea espai per a una única infraestructura d'àudio que pot complir amb els casos d'ús d'àudio tant personals com professionals, amb l'objectiu d'acabar amb la fragmentació de l'panorama de l'àudio. Segons els responsables de el projecte Fedora, el projecte Fedora planeja estendre l'experiència de l'usuari i la configuració de la infraestructura d'àudio amb una millor integració en tot el sistema.\nTambé, s'esmenta que Fedora 34 Beta proporciona una millor experiència en situacions de memòria insuficient (OOM) a l'habilitar systemd-oomd per defecte. Les accions preses per systemd-oomd operen a nivell per grup, alineant bé amb el cicle de vida de les unitats systemd.\nD'altra banda, una altra de les característiques més interessants que es presenten, és a la pila de gràfics de Wayland és la compatibilitat amb la pantalla que fa possible que els servidors en el núvol executin un escriptori a què es pot accedir de forma remota, aaltres d'això, Wayland també va rebre suport per a gràfics 3D accelerats en les GPU de Nvidia i també es va realitzar un canvi en la selecció de sessió per omissió en SDDM per preferir la sessió del KDE Plasma Desktop basada en Wayland sobre la basada en X11.\nFinalment es rumoreja que Fedora 34 té un suport de panell tàctil molt millor, tot i que per omissió els panells tàctils han d'incloure suport per lliscar horitzontal i verticalment amb tres dits.\nFinalment, si estàs interessat en poder conèixer més a l'respecte sobre tots els canvis relacionats amb aquesta versió beta de Fedora 34, pots consultar tots els detalls dirigint-te a el següent enllaç.\nQuant als que estiguin interessats en poder descarregar i provar la versió beta, poden obtenir la imatge de el sistema des el següent enllaç.\nRuta completa cap a l'article: des Linux » aplicacions » La versió beta de Fedora 34 ja va ser alliberada i aquestes són les seves novetats\nRetroShare: XNUMX plataforma de missatgeria confidencial


Empremta del Centre de Sarrià: de febrer 2012\nX MOSTRA DE TEATRE DE LA GENT GRAN\nCONCERT DE LA CORAL CANIGÓ\nAmb motiu de la celebració dels més de 40 anys d’història, la Coral Canigó, de Vic, presenta un recull de cançons amb un tastet de música d’autor català tradicional i contemporània i alhora una mostra de rellevants compositors europeus. Acompanyats d’una arpa o bé d’un piano, també faran una selecció de temes de B. Britten i de E. Elgars.\nConcert inclòs en la programació de l'Espai A. Teatre de Sarrià, 24 de febrer, a les 21h.\nDissabte 25 de febrer, a les 21,30h\nTERTÚLIA: BURKINA FASO, LA TERRA DELS BONS HOMES\nHEM VIST EL MAR DES DE BADALONA A PREMIÀ DE MAR\n54 enamorats del mar han anat a cercar-lo resseguint la costa: una passejada melancòlica a l'espera que passi l'hivern i torni el bon temps.\nREOBRIM EL TEATRE DE SARRIÀ!\nMIRANT EL MAR: DE BADALONA A PREMIÀ DE MAR\nDiumenge 19 de febrer, a les 8,30h, a l'estació de Sarrià dels FGC\nExcursió: Mirant el mar. De Badalona a Premià de Mar\nResseguint la costa per retrobar el mar a l'hivern\nDiumenge 19 de febrer, a les 18h, al Teatre de Sarrià\nTorna el Teatre... un mar ple d'il·lusions\nEspectacle de reobertura del Teatre de Sarrià a càrrec dels grups del Centre\nDimarts 21 de febrer, a les 20,30h, a la sala Pica d'Estats\nDivendres 24 de febrer, a les 21h, al Teatre de Sarrià\nConcert de la Coral Canigó. 40 anys d'història\nProgramació de l'Espai A. Direcció: Xavier Solà\nDissabte 25 de febrer, a les 21h, al Teatre de Sarrià\nTeatre: Políticament incorrecte,\nper la Companyia Fontmontina de Comèdia


El Rumor de la arena (Documental) - Solidàries/ el CeDRe, Centre de Recursos per la Pau i la Solidaritat - Coordinadora d'ONG Solidàries\nEl Rumor de la arena (Documental)\nDaniel Iriarte, Jesús Prieto\nTeixell: DVD RUM\nTindouf, camp de refugiats d'Awerd. Fatma fa 30 anys que no veu al seu germà del que es va separar des de la invasió marroquí del Sàhara Occidental. Ara ell vindrà per uns dies en un vol de Nacions Unides. Mentre Fatma i els seus parents es preparen per rebre'l, ens expliquen com és la vida als camps de refugiats del desert algerià.\nMentrestant, els activistes de drets humans del Sàhara pateixen la persecució de les autoritats marroquines. protagonistes i especialistes en el tema exposen les seves teories per trobar una solució justa a aquest conflicte que ja fa massa temps que dura.


Mor Christo, l'artista que va embolicar el Reichstag i el Pont Neuf - Diari de Girona\n02 de juny de 2020\nMor Christo, l'artista que va embolicar el Reichstag i el Pont Neuf\ndpa/ep 01.06.2020 | 23:22\nMor Christo, l'artista que va embolicar el Reichstag i el Pont Neuf Diari de Girona\nL'artista Christo, conegut per embolicar edificis com el Reichstag a Berlín o el Pont Neuf de París, ha mort als 84 anys a la seva casa de Nova York, segons han confirmat fonts pròximes a l'autor. Christo Vladimirov Javacheff va néixer a Bulgària i conèixer la seva dona i companya creativa Jeanne-Claude Denat de Guillebon a París. Junts van crear les seves monumentals obres d'art ambiental durant dècades, embolicant, per exemple, la costa de Little Bay a Sydney.\nChristo i de Guillebon van embolicar l'edifici parlamentari del Reichstag a Berlín el 1995, atraient a cinc milions de visitants a contemplar la instal·lació. D'aquesta manera, va aconseguir donar una nova visibilitat a la seu de Parlament alemany, així com a una resignificació. Altres projectes famosos de Christo i Jeanne-Claude inclouen penjar panells de tela color safrà a Central Park o cobrir molls flotants al llac Iseo a Llombardia.\nTorrent, davant la decisió de Trump de designar Antifa com a grup terrorista.\nL'Agència de la Natura enfronta ambientalistes i propietaris.\nVergés sosté que el sistema «es prepara» per a un possible rebrot a la tardor.\nRenfe posarà en marxa l´AVE «low cost» al juny amb parada a Figueres i Girona\nEducació deixa sense cobrir un 30% de les substitucions\nEl Girona rebutja una oferta del Mallorca d´un milió per Sylla\n«El Dakar ens ha servit per fer créixer el nom de Rieju»\nEl Barça convoca les eleccions definitivament el 7 de març\nGarrido se´nva prometent amor etern a l´Olot: «Sempre en seré soci»\nEspanya busca les semifinals del Mundial d'handbol\nKoeman s´encomana al retorn de Leo Messi per evitar sorpreses a la Copa\nEl Figueres posa a prova les seves aspiracions contra el Sant Andreu\nPedrosa: «Si juguem com ho vam fer a Montilivi, pujarem segur»\nEl Barça tomba el Zenit per seguir liderant amb solvència l'Eurolliga


Enguany per tretzè cop, ja torna a tocar la meva revisió i valoració de com li ha anat el manga en català aquest any. Les anteriors les podeu llegir aquí: Les anteriors les podeu llegir aquí: 2009, 2010*, 2011*, 2012*, 2013*, 2014*, 2015*, 2016*, 2017*, 2018*, 2019*, 2020* (* Enllaç de ComiCat).\n1r Concurs de Novel·la Gràfica de Bonrepòs i Mirambell\nL'Ajuntament de Bonrepòs i Mirambell (Horta Nord, País Valencià) ha convocat la primera edició del seu Premi Nacional de Novel·la Gràfica, amb l'objectiu de promoure la creació literària en l'àmbit de la novel·la gràfica i fomentar l'activitat artística lligada al municipi.\nEs tracta d'un concurs de temàtica oberta amb un premi únic de 2.000 euros, a més de l'edició de l'obra i la publicació de 100 exemplars.\nSegons s'indica en les bases, podran presentar-se a aquest concurs totes les persones que ho desitgen, independentment de la seua edat i nacionalitat, sempre que les obres presentades s'ajusten al concepte de novel·la gràfica, siguen inèdites i originals, no hagen sigut premiades en cap altre concurs i estiguen escrites en castellà o valencià.\nLes persones interessades hauran de presentar la seua sol·licitud a través d'una instància general, bé de manera presencial en el Registre d'Entrada o bé telemàticament en la Seu Electrònica de l'Ajuntament.\nEl termini de presentació de sol·licituds comença el dimecres 29 de desembre de 2021 i finalitza el 27 de gener de 2022, tots dos inclosos.\nLes bases, en les quals s'especifica com presentar la novel·la, poden consultar-se en el tauler d'anuncis de la pàgina web de l'Ajuntament o en el següent enllaç.\nDes de l'Ajuntament animen a totes les persones interessades a participar i esperen que el projecte tinga una molt bon acolliment, ja que aquest Premi Nacional de Novel·la Gràfica aspira a consolidar-se i ser un referent cultural a la comarca.\nFont: Ajuntament de Bonrepòs i Mirambell\nPublicat per Llop Segarrenc a les 20:25 0 comentaris\nJa tenim a la venda a les llibreries de Formentera el núm. 3 de la revista de còmic ADN.\nNovetat de desembre de Senyera Studios: Capità Catalunya núm. 1\nAquest mes de desembre, Senyera Studios posa a la venda Capità Catalunya núm. 1, la primera sèrie o part de la col·lecció Els herois catalans desperten!, de Humbe, Daniel HDR, Goulart i Correa.\nCapità Catalunya núm. 1, de Humbe, Daniel HDR, Goulart i Correa.\nGrapa - 24 pàgines\nSenyera Studios: Instagram, Twitter i Facebook\nFont: Universal Cómics\nL'editorial Finestres al programa de ràdio L'irradiador\nL'Irradiador, un dels programes culturals més interessants de l'actual panorama radiofònic, ha rebut Montserrat Terrones, editora del nou segell Finestres, consagrat al còmic en català, per conèixer el catàleg, el premi i les moltes referències d'una gran experta en literatura gràfica.\nA banda de gaudir de l'art de la conversa amb David Guzman tot xerrant de les seves primeres publicacions, "L'accident de caça" i "Intrèpides", l'editora també ens ha deixat caure la possible publicació en català del "Louis Riel" de Chester Brown. Podeu recuperar-ne l'àudio en format podcast.\nPublicat per Marc Pastor i Sanz a les 23:03 0 comentaris\nAquest dijous 16 de desembre a la botiga Gigamesh (Carrer Bailén núm. 8, Barcelona) es parlarà del 25è aniversari de Calavera Lunar i de l'escena comiquera a la Barcelona dels anys 90. Es comptarà amb la presencia d'Albert Monteys i en Juan Carlos Gómez, editor de Camaleón Ediciones.\nPodeu reservar plaça a: libros@gigamesh.com\nFont: Mai Més Twitter\nPresentació a Barcelona, dimarts 14 de desembre a les 19 h de Bruixes 1617. L'any del diluvi (Rafael Dalmau editor), un còmic de l'Oriol Garcia Quera.\nPublicat per Jordi Riera a les 19:36 0 comentaris\nPresentació de Victus Edició Integral a Casa del Llibre de Barcelona\nEl dimecres 15 de desembre de 2021 a les 19:30 h a la Casa del Llibre de Barcelona (Rambla de Catalunya núm. 37) tindrà lloc la presentació de l'edició integral de Victus.\nEs comptarà amb la presència del guionista Carles Santamaria i del dibuixant Cesc Dalmases, i també de l'autor original de la novel·la, l’escriptor Albert Sánchez Piñol, la presidenta del Parlament de Catalunya, la M.H. Sra. Laura Borràs i el periodista i director de TV3 Vincent Sanchís, qui farà de moderador.\nS'ha de reservar lloc: activitatsBCN@casadelibro.com\nFont: Norma Editorial Twitter\nPer aquest mes de desembre, Pol·len Edicions posa a la venda Jacob. El treballador de la nit de Matz i Léonard Chemineau. Alexandre Marius Jacob fou un anarquista que va inspirar el lladre de guant blanc Arsène Lupin, de Maurice Leblanc.\nJacob. El treballador de la nit, de Matz i Léonard Chemineau\nTraducció per Bel Olid\nGènere: Còmic, Anarquisme\nCartoné - 126 pàgines - 21 x 28 cm\nNovetat de desembre de J.C. Negre: "Enxarxats", una nova aventura d'en Siset\nEn J.C. Negre ha posat a la venda una nova aventura del seu conegut personatge Siset: Enxarxats, sent la seva cinquena història.\nEnxarxats, de J.C. Negre\nUna aventura d'en Siset núm. 5\nCartoné - 21,5 x 30,0 cm - Color\nEn aquesta nova aventura, en Siset té el repte d’evitar que el pervers pla de la Dopamina tingui èxit i, per fer-ho, compta amb l’ajuda de la seva amiga Cocollona i les seves fidels companyes, la Cococolla. “Aquest grup d'extraordinàries noves amigues està format per l’Ari, la Iona, la Joui i l’Àlex, quatre personatges amb poders fantàstics i ales de papallona”, explica l’autor, que s’ha inspirat en les seves filles per crear els personatges.\nL’any 2005 va néixer el personatge amb La llegenda del Tapís, un còmic que girava al voltant del Tapís de la Creació ubicat a la Catedral de Girona. El personatge va seguir evolucionant amb Operació iceberg, publicat el 2009 i que tracta sobre l'especulació immobiliària i el canvi climàtic. La tercera aventura va ser Temps era temps, el 2011, on en Siset va embarcar-se en una aventura de viatges a través del temps. La quarta publicació va ser el 2018 i es titulava El tresor de Serrallonga, en referència al famós bandoler català, i abordava el tema de l’emocionant recerca d’un tresor.\nFonts: JC Negre Instagram i Siset\n'Cuelgamuros', de Luis Pérez Ortíz, guanya el Segon Premi Ara de Còmic en Català\n'Cuelgamuros', de Luis Pérez Ortíz, guanya els 10.000 euros del concurs de còmic en català de no-ficció\nLaura Serra- Diari Ara\nCuelgamuros és el nom de la vall situada al terme municipal de San Lorenzo de El Escorial on s'aixeca el cèlebre i polèmic Valle de los Caídos. També es diu així la historieta de Luis Pérez Ortiz que s'ha proclamat guanyadora de la segona edició del Premi ARA de Còmic en Català, que es va fer públic ahir divendres al vespre en un acte al Museu Picasso. L'escenari era doblement escaient: primer, perquè el pintor malagueny s'estimava els còmics fins al punt de fer-se enviar diaris americans per llegir la tira Krazy Kat de George Herriman, i segon, pel seu rebuig al feixisme, contra el qual va lluitar públicament.\nOriol Malet, Luis Pérez Ortiz, Glàfira Smith i John Carlin - Cèlia Atset\nCuelgamuros, la historieta que s'ha endut els 10.000 euros del premi, és una obra combativa i política, però des dels codis estrictes i rigorosos de la memòria històrica. L'autor observa els treballs arqueològics que es van fer el 2020 per desenterrar un poblat de barraques habitat pels treballadors del Valle i fa un retrat esfereïdor de les precàries condicions de vida d'aquelles persones i les seves famílies a través de la documentació científica, la sensibilitat artística i l'empatia humanista. Sobre un fons de pedra, les vinyetes mostren el context històric que va donar lloc a la construcció del monument, els treballs d'excavació actuals i el dia a dia dels treballadors voluntaris, que en contra del relat històric impulsat pel franquisme –i encara avui reivindicat des de l'extrema dreta– vivien en habitatges indignes i passaven gana i fred extrems.\nPàgina de 'Cuelgamuros', de Luis Pérez Ortiz - Luis Pérez Ortiz\nEl guanyador del premi va celebrar com "extraordinari" que les institucions públiques i l'ARA donin suport "un gènere minoritari com el còmic de no-ficció, que és una eina molt poderosa d'adquisició de consciència i coneixement". Pérez Ortiz va dedicar el premi als arqueòlegs "per la seva feina en defensa de la memòria històrica" i també "als companys de la revista M-21 que durant dos anys i mig vam estar treballant i defensant el còmic documental".\nEl jurat del premi estava format per l'autora Laura Pérez Vernetti, la historiadora Elena Masarah, l'editor de Norma Luis Martínez, el divulgador del còmic Antoni Guiral, el periodista de l'ARA Xavi Serra i el guanyador de l'anterior edició del premi, el dibuixant Pep Brocal. Destaquen el “rigor històric i periodístic” amb què Cuelgamuros revela “una realitat desconeguda”, la seva “experimentació amb el llenguatge gràfic” i la “reivindicació del treball dels arqueòlegs i de la memòria d'un tema vigent i encara sense resoldre”.\nL'altra historieta finalista, feta pel periodista i escriptor John Carlin i el dibuixant Oriol Malet, s'ha endut els 1.500 euros del segon premi. L'art de la guerra viatja al Salvador de mitjans dels 80 i posa el focus en la utilització que la guerrilla salvadorenya feia d'una emissora clandestina (Radio Venceremos) per minar la moral de l'exèrcit rival a través de la propaganda i la guerra psicològica. El jurat va valorar “la seva narració àgil i dinàmica, l’excel·lència en l'ús de tècniques periodístiques i recursos del còmic" i "una mirada transversal que posa en relació una guerra del passat amb els conflictes del present”.\nPàgina de 'L'art de la guerra' de John Carlin i Oriol Malet. - John Carlin i Oriol Malet\nEl jurat del premi també va voler destacar una de les historietes enviades al premi, Camuflatge, de Glàfira Smith, per “la seva reflexió, des de l’absoluta naturalitat d’un grafisme experimental i molt personal, sobre el paper de les llengües en les cultures dels pobles i en la integració social dels seus ciutadans”. Smith ja va participar en la primera edició del premi amb la historieta Secrets de mare, que va ser una de les 15 que es van triar per formar part de l'antologia Vinyetari (Norma, 2021) juntament amb l'obra guanyadora, de Pep Brocal, i les dues finalistes, de Berta Cusó i Ferran Vidal. Tant Camuflatge com L'art de la guerra i Cuelgamuros formaran part d'una antologia editada per Norma, juntament amb altres de les obres rebudes en la segona edició del premi.\nEl Premi ARA de Còmic en Català és una iniciativa de l’ARA amb la col·laboració de Norma Editorial i el suport de la secretaria de Política Lingüística. Precisament el seu secretari general, Francesc Xavier Vila, va tancar l'acte de l'anunci dels premis comprometent el seu suport al Premi ARA de Còmic per reforçar la presència del català en sector del còmic en tots els seus àmbits, "des de les publicacions més blanques i infantils a les més canalles". "Necessitem que tots els sectors de contribueixin a la completesa de la cultura catalana, i el còmic és una eina per al coneixement, per al plaer i, per tant, per tenir una societat millor", ha afirmat Vila.\nNovetats de desembre de Cavall Fort: Cavall Fort 1425-1426 i El Tatano 192\nAquest desembre es publica el doble número 1425-1426 de Cavall Fort i el número 192 de El Tatano.\nNovetats de novembre i desembre de Base: En la ment de Sherlock Holmes 2 i Imbatible 3\nEditorial Base tenia planificat tres novetats de cara a l'octubre però s'han endarrerit. Segons el que ens indica Àgora Llibres, ahir 30 de novembre es va posar a la venda el segon volum d'En la ment de Sherlock Homes de Cyril Liéron i Benoit Dahan, sent la segona part d'El cas del tiquet misteriós, i de cara el 7 de desembre tenim el tercer àlbum d'Imbatible titulat El malson dels malfactors. Queda pendent La Bèstia de Frank Pé Zidrou, un homenatge a Marsupilami, que si tot va bé sortirà el gener de 2022.\nJa a la venda (30 de novembre)!\nEn la ment de Sherlock Holmes 2. El cas del tiquet misteriós 2, de Cyril Liéron i Benoit Dahan.\nSegona part del premiat còmic, en la qual Sherlock Holmes resol què s’amaga rere les misterioses desaparicions!\nA la venda el 7 de desembre!\nImbatible vol. 3: El malson dels malfactors, de Pascal Jousselin\nCartoné - 21,5 x 28,5 cm- 46 pàgines - Color\nGuanyador del premi al millor còmic juvenil de la Fira de Bolonya 2020\nUna nova aventura de l’únic veritable superheroi del món del còmic!!!\nTorna a ser aquí l'Imbatible, acompanyat del seu aprenent, en Tudí, i d'en Joan Pere, el gendarme. Aquesta vegada fins i tot un fantasma els donarà un cop de mà. I s'hauran d'enfrontar a un nou científic boig que pretén liquidar-los amb un robot aparentment indestructible...\nFonts: Àgora llibres i Xarxa de llibres PDF pàgs. 14 i 15\nNovetat de desembre de Bromera: L'alegria de viure. Festes i costums valencians\nPel que hem pogut esbrinar, aquest desembre Bromera posarà a la venda L'alegria de viure. Festes i costums valencians de Mique Beltrán, que segons el que hem trobat recopila els seus treballs que es van incloure al seu dia a la revista Xiulit.\nL'alegria de viure. Festes i costums valencians, de Mique Beltrán\nDes de 6 fins a 14 anys\nCartoné - 40 pàgines - 20,5 x 27,5 cm - Color\nDescobreix els costums extraordinaris que ens caracteritzen.\nDe nord a sud del nostre territori, de Vinaròs a Alacant, passant per Alboraia o Nules, els costums i les festes són una part fonamental de la nostra cultura. En L’alegria de viure s’arrepleguen les festes, els menjars i els espais naturals més característics per a fomentar entre els més joves el coneixement de la nostra terra i proposar-los activitats lúdiques a l'aire lliure.\nMique Beltrán, un dels nostres artistes més destacats, ens descobreix amb precisió històrica i molt d'humor els secrets millor guardats de la nostra cultura festiva.\nAhir, Ooso Comics va activar la pre-order o prevenda del tercer i darrer volum de Kamen Rider que estarà disponible fins el 20 de desembre de 2021. Com en casos anteriors, a partir d'aquesta data, s'aniran fent els enviaments. Enguany el manga d'en Shôtarô Ishinomori celebra els seu 50è aniversari.\nKamen Rider vol. 3 de 3, de Shòtarô Ishinomori\nRústic amb sobrecobertes - 280 pàgines - 120 x 170 mm - B/N\nPer aquest proper mes de desembre, Norma Editorial traurà una l'edició integral de Victus, recopilant els tres volums publicats.\nVictus. Edició Integral, de Carles Santamaría i Cesc F. Dalmases\nCartoné - 23,5 x 31 cm - 160 pàgines - Color\nL'ADAPTACIÓ A VINYETES DEL BESTSELLER D'ALBERT SÁNCHEZ PIÑOL\nCarles Santamaría i Cesc F. Dalmases signen l'adaptació a vinyetes de l'obra manga d'Albert Sánchez Piñol, que recull un dels episodis més significatius de la història de Barcelona.\nFont: Norma PDF pàg. 10\nNovetat de desembre de Liana Editorial: Fox + Chick. La festa de pijames i altres històries\nPer aquest desembre, Liana Editorial ens porta el còmic Fox + Chick. la festa de pijames i altres històries, d'en Sergio Ruzzier.\nA la venda el 15 de desembre!\nFox + Chick 3. La festa de pijames i altres històries, de Sergio Ruzzier\nCartoné - 56 pàgines - 19,5 x 23,5 cm - Color\nUna festa de pijames improvisada sona genial, però amb en Chick mai se sap. Recordeu el martell que buscava en Chick al llibre anterior? Doncs l'acaba de trobar! Tot i que no li durarà massa... Estem tots convidats a la festa sorpresa que en Chick li ha demanat a en Fox! No hi faltarà un pastís de xocolata!


El president rep demà amb l'últim membre viu del comitè redactor de la Declaració Universal dels Drets Humans - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nEl president rep demà amb l'últim membre viu del comitè redactor de la Declaració Universal dels Drets Humans\nStéphane Hessel és a Barcelona per rebre el XXIX Premi per la Pau de l'Associació per a les Nacions Unides a Espanya, la dotació del qual destinarà a la reconstrucció d'escoles a Gaza\nEl president de la Generalitat, José Montilla, es reunirà demà amb el diplomàtic francès i únic membre que encara viu del comitè redactor de la Declaració Universal dels Drets Humans, Stéphane Hessel, qui és actualment ambaixador de les Nacions Unides.\nHessel es troba aquests dies a Catalunya per tal de recollir el XXIX Premi per la Pau que li ha atorgat l’Associació de Nacions Unides a Espanya (ANUE), en una cerimònia que tindrà lloc el proper dia 4 de febrer a l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet. Coincidint amb el 60 aniversari de la Declaració Universal, l’ANUE ha volgut reconèixer a Hessel el seu comprimís personal amb la defensa dels drets humans.\nEl Premi per la Pau està dotat amb 18.000 euros aportats per la Diputació de Barcelona i Hessel ha expressat el desig de fer entrega d’aquesta dotació a l’ONG francesa ‘La voix de l’Enfant’, per a que es destini a un projecte de reconstrucció d'escoles de Gaza que van ser destruïdes durant la recent incursió israeliana.\nHessel visitarà arribarà a les 18.30 hores al Palau de la Generalitat, acompanyat de la seva esposa i de representants de l’ANUE, encapçalats per la seva presidenta, Marina Bru. La trobada serà a porta tancada, però es podran prendre imatges a l’inici.\nNascut a Berlín d’origen jueu, durant la Segona Guerra Mundial Hessel va formar part de la resistència francesa i va ser deportat als camps de concentració de Buchenwald i Dora. Entre 1947 i 1948, va formar part del comitè que va redactar la Declaració Universal dels Drets Humans.\nAl llarg de la seva carrera vinculada als Drets Humans, Hessel ha estat membre de diferents institucions franceses entre les que destca: la Comissió Nacional Consultiva de Drets Humans, l'Alt Consell de la Cooperació Internacional i del Comitè patrocinador de la Coordinació francesa per al Dècada de l' Cultura de la Pau i la No Violència.\nEl 1962 va fundar l'Associació de Formació dels Treballadors Africans (AFTAM), que actualment compta amb 22.000 places d’allotjament a França. Hessel ha estat distingit pel Govern francès amb la Gran Creu de l'Ordre Nacional del Mèrit (1999) i el títol de Gran Oficial de la Legió d'Honor (2006). Ha escrit nombrosos articles i és autor dels llibres Ball amb el segle i Ciutadà del món, entre d'altres.\nEl president de la Generalitat, José Montilla,es reunirà amb el diplomàtic francès i últim membre viu del comitè que va redactar la Declaració Universal dels Drets Humans, Stéphane Hessel, acompanyat de la seva esposa i de la presidenta de l’Associació per les Nacions Unides a Espanya, Marina Bru.


Diari de Solsona Diari de Solsona: El Rotary Club de Solsona dóna un cop de mà a Fènix en l’adquisició de material informàtic\nEl Rotary Club de Solsona dóna un cop de mà a Fènix en l’adquisició de material informàtic\nSOLSONA, 5 D’AGOST DE 2009 – L’Associació del Solsonès d’Ajuda i Suport contra el Càncer Fènix, presentada públicament a final de juny i en procés d’aprovació dels estatuts, ha rebut un donatiu de 600 euros del Rotary Club de Solsona per dotar-se de material informàtic. És un col•laboració que s’emmarca en la política de diversificació dels ajuts per la qual aposta Rotary aquest any. Ahir a la tarda la junta del Club, encapçalada per Josep Pujol, va reunir-se amb el president provisional de l’entitat, Miquel Montaner, i altres impulsors, com Jordi Riart, Joan Badia, Pilar Muñoz i Maria Besora.\nAquests diners s’han destinat a la compra d’un ordinador i una impressora, que Fènix utilitzarà en la seva tasca d’organització a l’espai cedit pel Club Caixa Catalunya Sant Jordi. En aquests moments la nova entitat de suport contra el càncer, que preveu tenir aprovats definitivament els estatuts a la tardor, ha aconseguit l’adhesió d’una quarantena de socis, alguns dels quals són voluntaris.\nFènix ha fixat tres àmbits de treball a l’entorn dels quals centrarà la seva activitat. D’una banda, durà a terme programes d’actuació i campanyes per fomentar la prevenció de la malaltia, donar suport a les persones afectades amb diverses teràpies i gestionar el voluntariat a través de la formació. D’una altra, l’entitat oferirà suport emocional a les persones usuàries amb contactes en grup o individuals, assistència psicològica i ajut en aspectes més burocràtics amb assistència social.\nAixí mateix, per créixer i consolidar-se en el teixit associatiu solsoní, Fènix desenvoluparà una línia de treball de difusió i promoció a través de diversos canals de comunicació, l’organització d’activitats culturals –actuacions musicals, clubs de lectura i presentació de llibres, entre d’altres– i la captació de recursos a partir de la col•laboració d’entitats i institucions.


Trànsit aprovarà abans de cap d'any la norma que obliga a portar una armilla reflectora en els vehicles | Consumer\nTrànsit aprovarà abans de cap d’any la norma que obliga a portar una armilla reflectora en els vehicles\nAhir es va presentar una campanya per a prevenir accidents de circulació mitjançant l'ús d'aquest dispositiu\nEl director general de trànsit, Carlos Muñoz Repiso, va anunciar ahir que abans de cap d’any s’aprovarà la normativa que obliga els conductors a portar una armilla reflectora en els vehicles. Aquesta mesura s’aplicarà de manera “gradual” l’any vinent, va informar durant la presentació d’una campanya per a prevenir accidents de trànsit mitjançant l’ús d’aquest dispositiu, promoguda per l’Associació per a l’Estudi de la Lesió Medul·lar Espinal (Aesleme).\nSegons Muñoz Repiso, des de l’any 1990 existeix la normativa que obliga a utilitzar l’armilla d’alta visibilitat (homologat) en determinades ocasions, però a partir del pròxim any serà obligatori que tots els cotxes portin aquest dispositiu. “La normativa, que s’inclou dins del Pla de Seguretat Viària per a 2004, probablement s’aplicarà de manera progressiva per a evitar un problema de desproveïment en el mercat, com va ocórrer amb els triangles reflectors”, va assenyalar.\n“Els accidents de trànsit són un problema de salut pública i cal actuar en conjunt per a intentar evitar-los”, va dir el director general de trànsit, que també va recordar la importància de portar l’armilla dins del cotxe en comptes d’en el maleter, perquè l’individu li ho posi abans de sortir del vehicle.\nPer a intentar prevenir els accidents de trànsit, Aesleme va presentar la campanya “Fes-te veure”, en col·laboració amb el Col·legi Oficial de Farmacèutics de Madrid, la Fundació 3M, la Fundació Cofares i la Direcció General de Trànsit (DGT). Aquesta iniciativa arrenca a Madrid, però participaran totes les farmàcies interessades de tot el territori nacional (entorn de 20.000).\nLa presidenta d’Aesleme, María de la Mar Cabdells, va destacar que “és imprescindible l’educació per a la prevenció dels accidents, que en la seva majoria es deuen a un factor humà i moltes vegades són evitables”. L’any passat es van comptabilitzar 11.633 atropellaments, “un número important, la incidència del qual cal intentar descendir”, va concloure Cabdells.\naccidents armilles reflectors