Mercadona comença a col·laborar amb el menjador de la Casa Familiar Nuestra Señora de los Ángeles de Saragossa\nMercadona també col·labora amb altres menjadors socials i entitats benèfiques de Saragossa, com El Refugio, San Antonio, el Carmen o el Banc d'Aliments.\nMercadona va donar 206,9 tones de productes de primera necessitat en 2016 a Aragó.\nOsca – Mercadona inaugura un nou model de supermercat eficient a Osca\nAquesta nova botiga obre després d'una inversió de 3,5 milions d'euros amb la participació de 120 proveïdors, que han donat ocupació a més de 250 persones durant la fase d'obra.\nAquest nou supermercat de Mercadona a Osca, completament connectat tecnològicament, presenta un disseny i unes seccions que milloren l'experiència total de compra dels clients, amb un estalvi energètic de fins a un 40% respecte a una botiga tradicional.\nHuelva - Mercadona s'instal·la a Isla Cristina amb el nou Model de Botiga Eficient de la cadena\nLa botiga, que obre avui les seves portes, està connectada tecnològicament i presenta un disseny i unes seccions que milloren l'experiència total de compra dels clients, amb un estalvi energètic de fins a un 40% respecte a una botiga tradicional.\nEl nou supermercat eficient ha suposat una inversió de 6 milions d'euros i compta amb una plantilla de 35 treballadors amb ocupació estable i de qualitat.\nEn la seva construcció han participat una mitjana de 45 proveïdors, que han donat ocupació a més de 205 persones durant la fase d'obra.\nEl Bimi és una verdura de proximitat de sabor suau i dolç que es conrea a diverses zones d'Espanya.\nMercadona comença a col·laborar amb el menjador social Virgen de las Angustias d'Ayamonte (Huelva)\nLa companyia ja col·labora amb altres tres menjadors socials a la província, situats a Huelva capital, Lepe i Cartaya.


El Barri de la Magdalena celebra le seues festes en honor a la Verge del Rosari\nInicio L'Horta Nord Massamagrell El Barri de la Magdalena celebra le seues festes en honor a...\nArribat el mes d’agost, la Comissió de Festes del Barri de la Magdalena de Massamagrell ha organitzat les seues festes en honor a la Verge del Rosari y ha elaborat un programa amb diverses activitats per a la setmana de festes.\nLes festes donaràn inici aquest dijous 10 d’agost amb la disparada del tradicional “chupinazo”, i finalitzaràn el dimecres 16 amb una magnífica nit de remember.\nDurant tota la setmana es comptarà amb actes per a gent de totes les edats com el tradicional ball de disfresses, la nit de paelles, el cinema a la fresca, la carrera de bicis i el parc infantil entre moltes altres activitats.\nEls festers i les festeres del Barri de la Magdalena en col·laboració amb la Regidoria de Festes de l’Ajuntament de Massamagrell, han aconseguit programar una serie d’activitats per a que tots els veïns y veïnes que ho desitgen puguen gaudir d’aquests dies festius.\nbarri de la magdalena\nArtículo anteriorEl servicio jurídico de la Mancomunitat Horta Sud ayuda a paralizar 35 desahucios en el primer semestre de 2017\nArtículo siguienteLa xarxa Wi-Fi Puçol arriba a cinc nous punts del municipi


2-1 Per què Messi i Neymar han intentat avui el gol olímpic? | Cafè Baviera\n← 0-2 Hem vist els dos millors porters del món?\n1-5 Avui sí que ha jugat l’onze de gala. Per què? →\n1. Té raó Luis Enrique: el Sevilla d’avui és el millor rival que ha passat pel Camp Nou aquesta temporada.\n2. Unai ens té ben estudiats, ens ho posat difícil però si no és pel seu porter (i pel nostre) el resultat hauria estat de 5 a 2, tranquil·lament.\n3. Per això no entenc, que surto del camp, poso la ràdio, faig zàpping, i sembla que el resultat just era un empat… Per favor. Els dos pals de la primera, i les ocasions de Neymar, Neymar, Busquets i Suárez de la segona no compensen l’aturada de Bravo a Gameiro.\n4. Sergio Rico, al partit d’anada, li va aturar tres gols mastegats a Suárez, avui dos més. Un altre gran porter de la Lliga espanyola.\n5. Iniesta, rapat al zero, ha jugat els seus pitjors minuts en molts anys. Semblava nerviós i relliscós. No crec que tingui res a veure en pentinar-se de Zidane.\n6. Diria que entre Messi i Neymar han fet una aposta: qui marca primer un gol olímpic. Avui Messi ho ha intetat dos cops, Neymar un. És el què els falta.\n7. Entre el minut 20 gol de Vitolo i el 31, empat de Messi, he sigut l’únic que he vist com perdíem una Lliga que semblava guanyada?\n8. Curiós: a la bundeslliga el primer li porta 8 punts al segon, i fa setmanes que sabem que la Lliga la guanyarà el Bayern. Aquí el primer li porta 8 punts al segon i estem patint. Serem enzes.\n9. El millor resultat d’ahir al Bernabéu era un empat, sí. Però quan veus el resultat final, també te n’alegres. O no?\n10. Copa del rei per a l’hoquei patins. Aquests no han fallat. I el seu entrenador, Ricard Muñoz, no ens renya a l’entorn. S’agraeix.\nBravo. L'aturada a Gameiro ens ha tornat a salvar dos punts. Com al Madrid ahir, ens marquen un gol per badar en un fora de banda al mig del camp. Ens pensem que és lluny i que no tindrà perill i ens agafen amb els pixats al ventre. A la segona part ha estat a punt de tornar a passar.


Fusion (FSN) és un interessant projecte que intenta resoldre el problema de la interoperabilitat entre cadenes de blocs i altres xarxes.\nMés concretament, el protocol Fusion permet als desenvolupadors crear les seves pròpies aplicacions que puguin interactuar lliurement amb altres protocols i sistemes tècnics. Afirmen ser capaços de facilitar el desenvolupament de blockchain amb les seves API centrades en Finances.\nNo obstant això, es pot distingir realment Fusion dels altres nombrosos projectes?\nEn aquesta revisió de Fusion, intentaré respondre-hi fent una ullada a fons al projecte. També analitzaré el potencial d’adopció a llarg termini dels tokens FSN.\n1 Què és Fusion?\n2 Característiques tecnològiques de Fusion\n3 Funcions cripto-financeres de Fusion\n4 Casos d’ús de fusió\n5 L’equip Fusion\n6 Comunitat Fusion\n7 El testimoni FSN\n8 Desenvolupament de fusió\nQuè és Fusion?\nFusió és un projecte de blockchain que busca crear la propera generació d’innovació financera. Intenta connectar totes les transaccions financeres en un ecosistema que és transversal, a més de ser font de dades i organitzacions creuades, i ho fa mitjançant l’ús de contractes intel·ligents.\nEl projecte el va iniciar Dejun Qian, que és el conseller delegat de BitSE, que és una incubadora d’inici que també va produir els projectes de cadenes de blocs VeChain i QTUM.\nAvantatges de la xarxa Fusion\nCom molts altres projectes de blockchain, un dels objectius principals de Fusion és resoldre els problemes d’escalabilitat i interoperabilitat que hi ha a la tecnologia blockchain. En assolir aquests objectius, Fusion podrà crear un ecosistema on els tokens digitals de qualsevol classe es puguin transferir i intercanviar en diferents cadenes..\nFusion utilitza un mètode de consens únic conegut com Hierarchical Hybrid Consensus Mechanism (HHCM), que combina aspectes tant de la prova de treball com de la prova d’estaca. També aprofita la informàtica paral·lela mitjançant el mecanisme d’agrupar els seus nodes, que crea una plataforma més segura i eficient.\nCaracterístiques tecnològiques de Fusion\nEl desenvolupament de Fusion depèn d’una sèrie de tecnologies que s’estan combinant per realitzar la visió d’un ecosistema connectat per a les transaccions financeres. Aquests desenvolupaments tecnològics són els següents:\nCrypto Financial Smart Contract (CSC): Són contractes intel·ligents que s’utilitzen per fer transaccions entre diferents criptomonedes mapades a la cadena de blocs Fusion.\nGestió de drets de control distribuït (DCRM): Aquesta és una capa de seguretat per a la cadena de blocs Fusion que protegeix els actius que hagin estat bloquejats en contractes intel·ligents. Fa ús de la distribució i l’emmagatzematge distribuït de claus privades, cosa que garanteix que ningú no tingui accés a tota la clau privada, garantint així que cap node sigui capaç d’obtenir el control dels actius digitals de la cadena de blocs Fusion.\nInternet dels valors (IoV): Al llibre blanc Fusion, l’equip introdueix el terme “Internet del valor”, que fa referència a la gestió i l’intercanvi d’actius digitals d’una manera segura que evita la necessitat d’intermediaris..\nEl mecanisme de desencadenament múltiple (MTM): Els contractes intel·ligents de Fusion inclouen no només esdeveniments d’activació tradicionals, sinó també activadors basats en el temps i en els esdeveniments, que l’equip de Fusion es refereix com a mecanisme d’activació múltiple. L’equip ha inclòs aquests tres mecanismes d’activació per permetre als contractes intel·ligents satisfer totes les necessitats de transaccions financeres complexes.\nEl mecanisme de consens jeràrquic híbrid (HHCM): Aquesta característica es va esmentar anteriorment com el mecanisme de consens de Fusion, fent ús d’una combinació de prova de treball i prova d’aposta, a més de computació paral·lela. Aquestes combinacions permeten a Fusion agrupar nodes i aconseguir consens en diferents capes per aconseguir un equilibri de seguretat, eficàcia i escala..\nFuncions cripto-financeres de Fusion\nL’ús del DCRM permet la interacció de diferents actius digitals a la cadena de blocs Fusion. Això significa que els contractes intel·ligents cripto-financers poden aplicar funcions de nivell superior amb una major complexitat. Aquests inclouen funcions multi-token i funcions multi-rol.\nLa funció multi-token permet al contracte intel·ligent utilitzar els valors assignats d’actius digitals per definir simultàniament la relació entre diversos actius digitals que han estat bloquejats en un contracte intel·ligent.\nVisió general de la gestió de drets de control distribuït\nLa funció de múltiples funcions permet que un contracte intel·ligent admeti diversos tipus de comptes diferents, alhora que defineix les interaccions entre diversos contractes intel·ligents i usuaris simultàniament.\nLa separació d’usdefruit permet separar la propietat i l’usdefruit d’actius digitals. En els contractes intel·ligents tradicionals, els tokens s’han de transferir íntegrament, amb l’usdefruit i la propietat connectats de manera indeleble. Però la plataforma Fusion permet separar-les, cosa que significa que les transaccions financeres es poden fer independentment de la definició de la propietat del compte.\nAixò és possible perquè amb els contractes intel·ligents criptofinancers de Fusion es poden definir fàcilment més de dos comptes contractuals o comptes d’usuari dins d’un mateix contracte intel·ligent.\nCasos d’ús de fusió\nEn termes generals, els contractes intel·ligents Fusion serveixen com a sistema de confiança en els contractes financers. Igual que el contracte tradicional, un contracte intel·ligent es pot adaptar de manera única a una situació determinada, però amb un contracte intel·ligent un cop resolt no hi ha manera de modificar ni canviar el contingut o el resultat..\nEngranar l’arquitectura de Fusion amb la seva capacitat d’expressió de propietat al llarg del temps, ara hi ha una manera fàcil i segura d’obtenir ingressos amb el valor temporal d’un recurs. Això crea un nou conjunt d’intercanvi de valor i l’equip de Fusion ha identificat diversos casos d’ús únics per a la seva cadena de blocs.\nLlicencia una cançó – Fusion permet digitalitzar una cançó, crear un subministrament definitiu de fitxes bloquejades pel temps i vendre-les. El bloqueig de temps determina el temps que el comprador podrà escoltar la cançó.\nCreeu un bo garantit amb actius – Podeu digitalitzar qualsevol actiu i fer-lo servir com a garantia per a una oferta de bons, arribant a un conjunt global d’inversors, fins i tot per a actius locals..\nLloga la teva casa (o un apartament) – Podeu utilitzar Fusion per crear panys intel·ligents i controlar exactament el temps que funcionaran les tecles als panys mitjançant les fitxes bloquejades pel temps de Fusion.\nObteniu un avançament en efectiu – Si teniu ingressos futurs d’alguns fluxos d’ingressos, podeu vendre alguns d’aquests ingressos futurs ara i obtenir efectiu avui mateix.\nEl Fusion Project va ser fundat per Dejun Qian, el conseller delegat de BitSE, una empresa incubadora que també és responsable de la creació de VeChain i QTUM, dos altres projectes d’èxit blockchain.\nAmb oficines a Singapur, Xangai i Nova York, és realment una operació global. El lloc web de Fusion inclou 15 membres de l’equip, tots amb experiència en diversos camps tecnològics, empresarials i financers. Hi ha cinc assessors addicionals al projecte, tots pioners influents en la cadena de blocs.\nAlguns membres de l’equip Fusion\nCom es va esmentar anteriorment, el CEO i fundador de Fusion és Dejun Qian, que va ser gerent d’IBM abans de crear BitSE. És llicenciat en informàtica per la Universitat de Fudan.\nBret Schlussman és el cap de tecnologia i l’arquitecte en cap de blockchain. Anteriorment va ser CTO i cofundador de mibi Inc. i membre del consell assessor del CUNY Institute for Software Design.\nQuan es tracta d’adoptar una moneda digital, ajuda a tenir una comunitat gran i compromesa. Poden ajudar a difondre el coneixement del projecte i, per tant, a l’interès per la participació.\nSembla que Fusion té un seguiment bastant limitat en comparació amb alguns altres projectes amb una edat similar. Per exemple, sí Compte de Twitter que té poc menys de 10.000 seguidors. Tot i això, és força actiu i manté la comunitat actualitzada.\nTambé tenen Canal de Telegram amb uns 7.700 seguidors. Vaig saltar al grup per conèixer millor la discussió. Els administradors van ser útils en general, tot i que hi havia una quantitat de compromís bastant limitada entre els membres.\nFinalment, també tenen un Reddit, Facebook i un bloc oficial on mantenen la comunitat al dia amb les novetats sobre el seu full de ruta, associacions i altra informació clau.\nEl testimoni FSN\nEl testimoni FSN és un testimoni ERC-20 de la cadena de blocs Ethereum i s’utilitza per pagar tarifes de xarxa a la plataforma Fusion. També s’utilitzen per executar contractes intel·ligents.\nL’equip de Fusion va celebrar un ICO el febrer de 2018, aconseguint 42.200.000 dòlars venent 20.480.000 tokens FSN a 2,06 dòlars cadascun. Això representa només el 25% del subministrament total de monedes de 81.920.000 fitxes totals.\nEl testimoni va augmentar lleugerament després de l’ICO, però es va retirar a l’abril del 2018. Va tenir un darrer repunt el maig del 2018, arribant a un màxim històric de 12,60 dòlars el 5 de maig del 2018. A partir d’aquí, el preu va caure constantment, per sota del nivell d’1 dòlar durant tot el mes d’agost i setembre del 2018 i fins a l’octubre es liquidarà amb menys d’1 dòlar.\nRendiment del preu FSN. Imatge via CoinCodex\nFinalment, el testimoni va assolir un fons de 0,278541 dòlars el 8 de febrer de 2019. Va començar a baixar d’aquest fons a mesura que els mercats de criptomonedes més amplis sortien del mercat baixista llarg del 2018. A partir del 10 de juny de 2019, el testimoni FSN cotitza a 1,26 dòlars , que encara té un 40% de descompte sobre el seu preu ICO, però s’ha recuperat ràpidament, ja que els mercats de criptografia han vist un bon rendiment el 2019.\nSi creieu que la recuperació continuarà i voleu invertir en FSN, hi ha diversos intercanvis on podeu recollir-la. Aquests inclouen BitMax, HotBit i Bittrex. També està disponible a IDEX i Bibox. Hi ha uns quants altres intercanvis que ofereixen FSN, però els volums comercials són massa reduïts per fer que valgui la pena utilitzar-los.\nEn general, sembla que hi ha nivells de volum relativament saludables per al testimoni FSN. Això augura la liquiditat del FSN, que podria suavitzar el comerç. No obstant això, més del 60% d’aquest volum s’està negociant a BitMax, la qual cosa significa que l’intercanvi ha influït de manera excessiva en el mercat.\nCom que FSN és un testimoni ERC-20, es pot emmagatzemar a qualsevol cartera compatible amb ERC-20. Potser és el més adequat per emmagatzemar-los en una cartera de maquinari com ara un Ledger Nano o un Trezor.\nDesenvolupament de fusió\nDe vegades, és difícil saber exactament quina feina es fa en un projecte. No obstant això, una de les millors “regles generals” és fer una ullada al nombre de compromisos de codi públic que han estat impulsant.\nPer tant, vaig decidir saltar-hi GitHub de Fusion per tenir una idea aproximada de què estaven treballant els desenvolupadors. A continuació es mostra l’historial de confirmacions dels 3 primers repos del GitHub.\nCompromissions durant els darrers 12 mesos per a les 3 reposicions principals\nCom podeu veure, són força actius empenyent codi en aquests repos. Aquesta és més activitat de la que veiem per a altres projectes que es troben en llocs similars del seu full de ruta. També val la pena assenyalar que hi ha altres 11 dipòsits amb nivells de compromisos diferents.\nAquest nivell d’activitat de codificació té sentit quan veieu la tecnologia en què treballa l’equip. Per exemple, han llançat recentment el seu Fusion Asset Gateway que és un pas important per convertir la plataforma de Fusion en un ecosistema d’economies interconnectat.\nTambé avancen en el desenvolupament de DCRM, la seva solució d’interoperabilitat. Per descomptat, el focus principal de l’equip ara mateix és el llançament del seu mainnet.\nTot i que el preu deprimit de la fitxa FSN és una mica desconcertant, es recupera ràpidament i està lluny de ser l’única criptomoneda que ha vist que el seu preu s’ha vist deprimit significativament al mercat baixista del 2018..\nL’equip darrere de Fusion té una sòlida trajectòria en la producció de Foundations amb èxit, com ho demostren els seus esforços previs amb QTUM i VeChain.\nAmb la seva atenció a facilitar la transferència d’actius digitals dispars i millorar l’escalabilitat i la interoperabilitat, la demanda del servei proporcionat per Fusion és enorme.\nTot i que res no és segur, la demanda dels serveis creats per Fusion li hauria de donar una llarga vida i també hauria de veure com el valor de les seves fitxes augmenta constantment amb el pas del temps..\nOctaFX-arvostelu: Täydellinen Forex-välittäjän yleiskatsaus\nMikä on Kovri? Moneron uusin tietosuojaa parantava ominaisuus\nHarmony Protocol Review: Aktivering af decentralisering i skala\nHvordan Blockchain kan hjælpe med at forbedre offentlige tjenester\nEnjin Coin Review: Pelien asettaminen blockchainiin\nЧесто срещани сценарии за ребаланс в крипто


Desirée, podría haver sigut assassinada per la seva mare\nguardia civil criminalistica | El Español\nDesirée, la nena de 7 anys que podria haver estat assassinada per la seva mare a Galícia\nLa menor va aparèixer despullada fa un mes al llit de casa seva, amb lesions a la cara i el coll\nRedacció 05/06/2019 12:25h\nFa aproximadament un mes que Desirée, una nena de 7 anys va aparèixer morta a casa seva a la localitat de Santa María de Muimenta, a Lugo. El cos de la menor va ser localitzat al llit de la seva mare, despullada entre els llençols i amb diverses ferides a la cara, els llavis i el coll.\nLa seva àvia va ser qui es va trobar la tràgica escena un matí de començaments de maig i va trucar al 112. Ana Sandamil, la mare de la nena, estava estirada al costat del cos i totalment alienada. Amb antecedents per una malaltia mental, actualment està en presó provisional, acusada d'homicidi o assassinat, després d'haver passat les últimes setmanes en un mòdul de psiquiatria per ordre d'una jutgessa.\nVivia normalment amb la seva mare i algun cap de setmana amb el pare\nEls progenitors de la petita feia temps que estaven separats. Era la mare qui tenia la custòdia i el seu pare gaudia de visites dos caps de setmana al mes. Segons explicava 'El Español', desgraciadament, el passat divendres 3 de maig no va poder passar a recollir-la.\nLa seva antiga sogra va trucar a José Manuel i el va informar de la mort de Desirée. Ràpidament, es va dirigir a l'antic domicili familiar però allà només es va trobar amb els serveis d'emergència que només van poder confirmar la defunció.\nLa investigació s'ha centrat en la progenitora\nImmediatament, agents de la Guàrdia Civil van iniciar un treball policial que feia pensar que la mare estava implicada en la mort de la menor. A l'habitació van trobar la medicació d'Ana a més d'un estrany líquid fosc en una ampolla de la qual normalment bevia Desirée.\nLes principals proves apuntaven a la mare i per això es va decidir que fos ingressada en un centre psiquiàtric sota una vigilància estricta. El pare dubtava que s'hagués produït una mort natural, ja que la seva filla era molt activa, esportista i no tenia problemes de salut. Els primers informes mèdics descartaven l'asfíxia o l'ofegament com a causa de la mort.\nAra mateix el cas continua sense resoldre's. La magistrada que es va fer càrrec del cas va decretar el secret de sumari. Haurà de ser l'autòpsia qui confirmi si, com sembla més probable, la petita va morir en prendre els fàrmacs de la seva mare.\nDenunciat després d'accidentar-se per superar sis vegades la taxa d'alcohol permesa\nDestapen un nou cas d'abusos sexuals en una escola catalana\nAssassinat Menor Homicidi Galícia Defunció


¿Al manganime li queden dos dies?\nEl veritable 'boom' va tenir lloc el 1992, amb 'Dragon ball' fent furor a TV-3, tot i que a finals dels 70, a TVE, els nens ja van coquetejar amb 'Mazinger' o 'Heidi'\nMembre de CineAsia.\n30 de d’octubre del 2019. 19:33\nEl Saló del Manga (ara rebatejat Manga Barcelona) compleix el seu quart segle d’existència. Ningú podia preveure en aquella primera edició, celebrada entre les fredes andanes de la mítica Estació de França, que 25 anys després estaríem celebrant aquesta efemèride. I molt menys que el manganime (contracció de les paraules ‘manga’ –còmic japonès– i ‘anime’ –neologisme per definir a l’animació japonesa–) gaudiria del prestigi del qual pot presumir avui dia. Per a molts és una filosofia de vida; per a d’altres, una vàlvula d’escapament cultural. «Al còmic japonès li queden dos telenotícies, és una moda passatgera» deien els més escèptics; prediccions errònies per a un mercat que ràpidament es va expandir, malgrat que en les seves albors va haver de lluitar contra vent i marea davant una poderosa massa crítica que no veia amb bons ulls aquells gargots en blanc i negre plens de línies cinètiques.\nComencem pel principi: en realitat, i tot i que a finals dels 70 molts nens ja van poder coquetejar amb l’animació nipona gràcies a les primeres sèries emeses per TVE (com ara ‘Mazinger Z’, ‘Heidi’ i ‘Comando G’), el veritable ‘boom’ es va prduir el 1992. ‘Dragon ball’ estava fent furor a TV-3 i els diumenges al matí tota la quitxalla de l’època es llançava a caçar qualsevol producte de Son Goku i companyia al mercat de Sant Antoni o als seus voltants (fos legal o no); al maig, coincidint amb el 10è Saló del Còmic, s’edita el manga en format ‘comic-book’.\nD’altra banda, ‘Neo Tokyo’ està a punt d’explotar, no en sentit literal, ni al món real, sinó als cines de mig món: ‘Akira’, un incomprensible film de colors cridaners, s’estrena entre propis i estranys (a Barcelona, als Maldà), i causa un enrenou entre una nova generació de joves que combinen a parts iguals l’emoció de l’esclat de la música techno amb el visionament compulsiu d’anime d’estètica ‘cyberpunk’.\nEl veritable ‘boom’ va tenir lloc el 1992, amb ‘Dragon ball’ fent furor a TV-3, tot i que a finals dels 70, a TVE, els nens ja van coquetejar amb ‘Mazinger’ o ‘Heidi’\nAl nostre país, molt va tenir a veure l’extinta distribuïdora Manga Films per sufragar les nostres ànsies animades provinents d’un país molt llunyà anomenat Japó. Aquell primer lustre propiciat per la importació massiva de material japonès es va viure entre el ressentiment de l’opinió pública, que acusava als mangues de massa salvatges. I segurament no els faltava part de raó, però... ¿Quin mal podien infligir unes quantes vinyetes plenes de moviment i acció al cor apassionat d’aquells primers ‘otakus’ espanyols?\nCert que, a finals dels anys 90, hi va haver un canvi de política editorial (o recerca de nous lectors) i van apostar per un altre tipus de relats que ràpidament van empatitzar amb el públic femení (el ‘shojo’, el ‘yaoi’ o les comèdies esbojarrades); van ser aquestes les que van fer créixer el mercat del manganime al nostre país i que el mitjà es comencés a prestigiar com era degut; això és inqüestionable. Unit ala publicació d’històries més dramàtiques que, segurament, no resultaven tan comercials i que estaven destinades a un lector més madur (els ‘gekiga’); d’aquesta manera s’obria la veda a l’inabastable mercat editorial japonès i vam descobrir que, pràcticament, existien mangues de qualsevol temàtica (a poc a poc, els lectors de còmic en general s’acostarien a aquest tipus d’obres).\nAl principi del present segle, amb la democratització d’internet, la fascinació pels còmics japonesos va pujar de nivell i va propiciar que moltíssims lectors i lectores que ja s’havien fet adults volguessin trepitjar el país del sushi per conèixer aquells indicis culturals que apareixien reflectits en aquelles mangues i animes que havien devorat durant tants anys. Aquesta va ser la clau que ens ha portat a la situació actual: començava una altra era i el Saló del Manga havia agafat prou múscul per poder integrar altres aspectes que no només tinguessin a veure estrictament amb el manganime. Va créixer per necessitat i de la Farga de l’Hospitalet es va mudar a la Fira el 2012. Sens dubte, amb la nova ubicació es va guanyar espai per dedicar àmplies seccions a la cultura japonesa. I, el més important, guanyar públic, bàsic perquè el sector segueixi endavant. La pregunta que es fan molts aficionats és... ¿Quin manganime veurem d’aquí a 25 anys?


dijous, 1 de octubre de 2020 | 15:44h\nHabtur demana mesures específiques per pal·liar les pèrdues del sector pel coronavirus.\nL'Associació de lloguer turístic Habtur ha demanat mesures «econòmiques i burocràtiques especifiques pel sector, un dels grans damnificats per la crisi econòmica derivada del coronavirus».\nSegons l'entitat, entre les consideracions que els diferents Governs haurien de tenir hi ha «la bonificació dels mòduls de l'ecotaxa, l'equiparació de la taxa de fems a un habitatge d'ús residencial, facilitar i flexibilitzar les condicions d'accés a línies de crèdit per millorar la liquiditat a particulars, autònoms i empreses de lloguer turístic, moratòria de les hipoteques destinades a habitatges de lloguer turístic, entre d'altres».\nHabtur ha recordat que el 67% del cost de l'estada d'un viatger de lloguer turístic es destina al sector terciari (restauració, comerç, oci, cultura, transport) i «paga la pena fer l'esforç per pal·liar el mal que patirà el sector».\nD'altra banda Habtur ha anunciat que actuarà de «portaveu dels seus socis que ofereixen els seus habitatges a les necessitats que puguin tenir el personal sanitari». Des de l'associació volen deixar clar que «sabem que existeixen prioritats, i ara la prioritat és la salut, però no podem deixar de pensar en després d'aquesta situació i l'administració ha de pensar en tots els sectors per igual».\nEl regidor Sebastià Aguiló deixa Ciudadanos\nSóller, el segon municipi amb la taxa més alta per Covid


L'argumentari del PP contra el 'tripartit valencià' - VilaWeb\nL'argumentari del PP contra el 'tripartit valencià'\nVilaWeb ha tingut accés al document que prepara el PP per combatre l'ascens de l'alternativa al País Valencià\nTotes les enquestes i estudis que s'han anat sabent aquests darrers mesos pronostiquen que el Partit Popular perdrà la majoria absoluta al País Valencià. Aquesta pèrdua de suport, a més, va acompanyada d'un ascens notable de Compromís i EUPV, l'estancament del PSPV i l'entrada d'UPyD a les corts. Les majories que es configuren segons bona part d'aquestes enquestes obren la possibilitat d'un govern format per PSPV, Compromís i EUPV, perquè el PP no arriba a superar el 50% dels diputats ni tan sols ajuntant-se amb UPyD. Per combatre l'auge de l'esquerra valenciana, la direcció del PP prepara un argumentari per als seus dirigents. VilaWeb hi ha tingut accés i us n'ofereix un resum.\nEl dimoni sense projecte\n'L'únic objectiu d'aquest tripartit és una aliança entre partits diversos que tan sols pretén unir-se per derrotar el Partit Popular, sense tenir cap més projecte ni base que el sostingui, adornat amb uns plantejaments demagògics i radicals.'\nEl dimoni roig\n'En aquest tripartit hi hauria el Partit Comunista dels Pobles d'Espanya, un partit marxista-leninista que considera que l'única sortida de la crisi del capitalisme és la proclamació d'una república socialista amb processos d'autodeterminació per a les nacions i pobles que ho desitgin.'\nEl dimoni radical\n'Des del PPCV diem no al radicalisme d'aquest tripartit perquè la història demostra que és el camí més recte cap a la intransigència, el populisme i la pèrdua de competitivitat i del benestar de les persones.'\nEl dimoni català\n'Nosaltres diem sí a treballar per millorar la qualitat de vida de les persones. Diem sí a Espanya i a Europa. No a qui vulgui obligar-nos a ser allò que no som. No al catalanisme. Aquests són els principis que guien les passes del tripartit i Ximo Puig és ostatge d'aquests principis perquè el guia el catalanisme, però no té projecte ni iniciatives per a la Comunitat.'\n'Pel tripartit, el nostre idioma és el català, la nostra bandera és la quadribarrada i el nostre himne és la muixeranga. Parlar de Compromís, parlar d'EU, parlar del PSPV, parlar del tripartit, és parlar dels Països Catalans. En definitiva, és parlar de renunciar a allò que som. Socialistes, nacionalistes i comunistes formen un "totum revolutum" amb l'únic eix vertebrador del projecte catalanista.'\nEl dimoni opac\n'El tripartit construeix un discurs absolutament oposat al que practica. Mentre demanen transparència, són els més opacs de l'arc parlamentari, i això es pot comprovar fàcilment.'\nEl dimoni incoherent\n'Mentre l'esquerra fa una suposada defensa de l'ensenyament públic --un dels "leitmotivs" de la seva acció d'oposició--, porta els seus fills a l'escola privada i concertada.' Després d'aquesta afirmació, l'argumentari posa uns quants exemples de polítics que porten els fills a l'escola privada. Tots de fora del País Valencià: José Blanco, José Montilla, Moratinos, Manuela de Madre, Joaquim Nadal (que diu que és secretari d'organització del PSC), Mar Serna, Joan Laporta, Cristina Garmendia, José Bono, Carlos Aymerich.\nEl dimoni populista\n'El tripartit practica el populisme amb un discurs irreal, el de deixar de pagar als bancs o rescatar-los, quan ells mateixos són els que sol·liciten préstecs i els paguen, com és obligació legal seva. L'oposició exigeix transparència i exemplaritat, però no diu res dels més de tres-cents encausats que el PSOE té a Andalusia.'\nEl dimoni antiquat\n'El PSOE continua atrapat en el passat. Vol evitar que els serveis públics siguin gestionats de manera eficient i eficaç. Per això liquidaria un model d'èxit com és el de la participació público-privada en la gestió dels hospitals públics, com el de la Ribera.'\nEl dimoni sense banyes ni escopeta\n'Què passaria a la Comunitat Valenciana si governés el tripartit? Es prohibirien les corrides de toros? Què passaria amb els bous al carrer? Quan tardarien a prohibir-los? Un diputat del PSPV els va qualificar a les Corts de "barbaritat" per deixar clar el seu rebuig.'\n'Esquerra Unida del País Valencià fa molts anys que lluita contra el parany, una modalitat de caça tradicional que sí que es permet en països com França.'\nEl dimoni laic\n'L'esquerra s'oposa, adduint a l'aconfessionalitat de l'estat, que els càrrecs públics jurin davant la Bíblia. Volen que es retirin els crucifixos de les escoles. Que no es posin pessebres ni naixements als edificis públics. Que l'exèrcit no acompanyi les imatges en les manifestacions festives i religioses.'\nEl dimoni amic de Batasuna\n'Acció Cultural va organitzar, amb el suport de l'Ajuntament de Burjassot, governat per Jordi Sierra de Compromís, un concert de Fermín Muguruza a l'Auditori de Burjassot. Muguruza va ser candidat d'Euskal Herritarrok el 1999, coalició que integrava Herri Batasuna. És membre de les Gestores Pro-Amnistia. I dóna suport a l'excarcerament d'Otegi.'\n'El Bloc Nacionalista Gallec, Esquerra Nacionalista de Catalunya [sic], Bildu i Compromís negocien d'anar junts a les eleccions europees del 2014.'\nEl dimoni violent\n'La sintonia entre alguns membres del tripartit i diversos grups radicals és més que evident. Es mimetitzen amb el 15-M en les seves iniciatives més agressives. Donen suport a iniciatives com "Rodea al Congreso". Fenòmens com el de la Plataforma Anti-Desnonament i els escarns violents tampoc no els són aliens.'


Bases - Webs al punt .cat\nWebs al punt .cat\nConvocatòria 2018-19 oberta des del 12 de setembre\nObjectiuFinalitatParticipantsCategoriesTema i ContingutCalendariJuratCriteris de valoracióPremisReserva de modificació\nDescarrega les bases en PDF\nBenvinguda / Benvingut al WAP’2019\nConcurs de creació de Webs i Apps\nLa inscripció al concurs s’inicia el 12 de setembre de 2018 a les 12h i finalitza el 31 de gener de 2019 a les 12h.\nTots els grups inscrits amb dominis registrats teniu fins al 15 de març a les 23:59 per a treballar en el vostre lloc web o app i enviar un correu a info@websalpunt.cat responent a les preguntes que trobareu a l’apartat Calendari i operativa. A partir d’aquí els vostres webs passaran a mans del jurat. A una data encara per concretar es celebrarà la jornada final amb la presentació dels projectes per part dels grups finalistes, la deliberació final del jurat i l’entrega de premis per als guanyadors del WAP 2019.\nEl concurs Webs al Punt.cat és una iniciativa de la Fundació puntCAT.\nEn aquest apartat trobareu tota la informació que necessiteu per poder desenvolupar el vostre projecte amb websalpunt.cat.\nL’objectiu del concurs Webs al punt .cat (en endavant WAP.cat) és el de promoure el coneixement de competències digitals en la comunitat escolar a través de la creació de llocs web i apps. WAP.cat està destinat a alumnes de Primària, ESO, Batxillerat i Graus Formatius. El concurs també vol estimular la creació de continguts digitals en català.\nLa finalitat de la iniciativa és que els alumnes creïn un web o una app real, a través d’un treball experiencial i engrescador que els empoderi a passar de ser consumidors digitals a creadors digitals.\nEl concurs també busca reforçar la formació tecnològica dels docents que ho requereixin, així com augmentar els recursos digitals dels centres educatius dels projectes guanyadors.\nEl concurs de creació de llocs web s’adreça a estudiants de 5è i 6è de Primària, ESO, Batxillerat i Cicles Formatius de Grau Mitjà i Superior.\nEl concurs de creació d’aplicacions es compon d’una única categoria en la qual hi poden participar alumnes d’ESO, Batxillerat i Cicles Formatius de Grau Mitjà i Superior\nEls projectes han de ser creats pels estudiants, en grups d’entre 2 i 5 persones tutoritzades pel seu mestre. La inscripció dels projectes al concurs l’hauran de fer els mestres en nom dels seus alumnes. Un mateix docent pot ser el tutor/a de diversos grups.\nEls mestres no poden crear el continguts del projecte digital, però com a tutors han de complir les seves funcions de tutoria i ajudar al grup a desenvolupar-lo, així com donar a conèixer i explicar les instruccions del concurs als alumnes. El tutor/a del grup, és el responsable que aquest compleixi les normes del concurs.\nMillora el web de la teva escola\nEls propis alumnes actualitzaran el web de l’escola. Es valorarà la qualitat dels continguts i la regularitat en penjar nova informació al web.\nQualsevol persona podrà votar a través de la xarxa social Facebook el projecte web/app que més li agradi. La votació popular es durà a terme del 26 de març al 9 d’abril.\nCentre amb més participació\nEs tindrà en compte el volum i la qualitat dels projectes per escola/classe.\nCentre amb més igualtat de gènere\nBuscant motivar les noies amb les STEAM hem volgut premiar el centre que tingui més noies participant al concurs.\nMillor App del concurs\nA la categoria de millor App concursen tots els projectes presentats al concurs, en una única categoria que engloba als alumnes d’ESO, Batxillerat, Cicle Formatiu de grau Mitjà i Superior.\nMillor web de Primària\nMillor web de ESO\nMillor web de Batxillerat i CFGM\nMillor web de CFGS\nEl tema del lloc web és lliure. Pot ser proposat pels alumnes o pel docent.\nEl contingut de tots els llocs web presentats (text, imatges, animacions, música i sons) ha de ser propi o si es reprodueix s’ha de tenir el permís de l’autor/a i informar del seu origen.\nNomés s’avaluarà el contingut públic del lloc web.\nEl lloc web que feu ha ser creative commons o de llicència lliure i ha de portar el logotip de la llicència de creative commons que hagueu escollit.\nEl contingut del lloc web ha de ser com a mínim en català. També es valorarà molt la correcció ortogràfica i sintàctica del web. Podeu trobar recursos gratuïts que us poden ajudar a l’apartat de recursos del web websalpunt.cat.\nA la pàgina principal del vostre lloc web ha de constar el logotip del concurs Webs al punt .cat i un enllaç al seu web (http://www.websalpunt.cat), a més a més del logotip del registrador i l’enllaç a la seva pàgina. Podeu trobar els logotips a l’apartat de recursos del lloc web websalpunt.cat.\nNo s’admetran continguts que incitin a l’odi, la violència o la discriminació o que vulneri la legalitat vigent.\nSi el lloc web no compleix les normes del concurs, la organització el pot desqualificar i treure del concurs i/o suspendre el servei d’allotjament i el grup concursant que l’estigui fent servir.\nEl registrador que participa aquest any al concurs Webs al punt .cat, dinahosting, us ofereix com a mínim:\n5GB d’allotjament web\n50GB de transferència mensual\n1 base de dades de MySQL\nServidors de DNS\nGestió del DNS\n3 comptes de correu electrònic amb 100MB cadascun\n1 compte d’accés per a FTP\nEl lloc web/bloc ha de mostrar al navegador el domini .cat, però no cal que estigui allotjat necessàriament a l’espai posat a disposició per part del registrador. Es triï l’opció que es triï, cal que surti al web el logotip del registrador.\nCalendari i operativa\nDel 12 de setembre de 2018 al 31 de gener de 2019\nPeríode en el qual la convocatòria per a inscriure-us al concurs Webs Al Punt 2018-19 està oberta.\nUs podeu registrar des del següent enllaç que també trobareu disponible al web del concurs www.websalpunt.cat.\nPer a registrar el vostre lloc web amb els registradors\nTrieu el millor nom per al vostre projecte web amb el domini .cat\nEl professor/a envia la vostra inscripció al concurs i el nom del domini triat al correu info@websalpunt.cat. En aquesta inscripció heu d’indicar:\nNom del domini triat.\nNom dels membres de l’equip.\nNom i contacte del professor/a.\nCurs i centre educatiu.\nUn cop acceptada la proposta, el professor/a rebrà al seu correu de contacte un codi d’inscripció al concurs.\nEls participants registren el domini utilitzant el codi que us enviem amb un el registrador acreditat pel .cat que col·labora en el concurs.\nEl registre i el primer any d’allotjament del vostre domini serà gratuït, gràcies a la gentilesa de la Fundació puntCAT i del registrador.\nDel 12 de setembre de 2018 al 15 de març 2019\nPeríode de treball i creació del vostre projecte. Durant aquest període la l’equip de Webs al punt és a la vostra disposició per a qualsevol dubte o aclariment a través del correu electrònic: info@websalpunt.cat.\n15 de març 2019 a les 23:59h Data límit de lliurament de tots els llocs web i aplicacions a concursar.\nQuan tingueu el vostre lloc web acabat, envieu un correu a info@websalpunt.cat avisant-nos quan el vostre lloc web estigui acabat i responeu a les 4 preguntes.\n1 – Dades del lloc web: nom del domini, nom de l’equip, curs i centre educatiu.\n2 – Finalitat té el lloc web i per a quina audiència s’ha fet.\n3 – Drets del lloc web: què s’ha fet per a protegir els drets d’altres autors. Què s’ha fet per a evitar el plagi del vostre lloc web.\n4a – Raons per les que creieu que, basant-vos en els criteris d’avaluació, el vostre equip hauria de guanyar un dels premis del concurs.\n4b – Si sou alumnes de CFGS i heu fet una aplicatiu amb una funcionalitat que ja existeix, indiqueu quines són les innovacions que aporta.\nPel que fa als projectes d’aplicacions, quan tingueu el vostre projecte acabat, envieu un correu a info@websalpunt.cat avisant-nos quan el vostre lloc web estigui acabat i responeu a les 6 preguntes.\nDades sobre el projecte d’App: nom de l’App, nom del domini web on hi ha la descripció, nom de l’equip, curs i centre educatiu.\nFinalitat té la vostra aplicació mòbil i per a quina audiència s’ha fet.\nDrets del l’App: què s’ha fet per a protegir els drets d’altres autors. Què s’ha fet per a evitar el plagi de la vostra aplicació.\nPer què creieu que, basant-vos en els criteris d’avaluació, el vostre equip hauria de guanyar un dels premis del concurs.\nLa vostra App segueix un model sense ànim de lucre o un model de negoci? Si segueix un model de negoci, de quina forma teniu pensat guanyar diners amb la vostra App?\nQuina creieu que pot ser la competència de la vostra App, existeixen referents semblants a la vostra proposta?\n25 de març 2019\nLa Fundació puntCAT publica tots els llocs Web i Apps presentats i acabats a http://www.websalpunt.cat i els passa als membres del jurat per a la seva avaluació i selecció. El jurat farà una preselecció de tots els projectes presentats al concurs i escollirà 3 finalistes per a cada categoria.\nEn paral·lel s’habilitarà un procés per a què els internautes puguin votar el seu lloc web i aplicació preferits, d’entre els que participen al concurs de Webs al punt .cat.\nDel 26 de març al 09 d’abril de 2018 a les 17:00h Votació popular a través del web.\nLa detecció de mètodes fraudulents per a la obtenció de vots/m’agrades (compra de vots/m’agrades, vots/ m’agrades provinents de perfils falsos … etc. ) serà motiu de desqualificació automàtica del grup beneficiat per aquest tipus de vots. Donat el cas, es comunicaria la desqualificació al grup afectat i no es podria recórrer.\n24 d’abril 2019 La Fundació puntCAT enviarà als mestres representants dels grups seleccionats (3 per cada categoria) la notificació juntament amb les instruccions per a la presentació pública dels projectes seleccionats.\nData per determinar del 2019 Es celebrarà a la Jornada final de WAP 2018/19.\nLa seu exacta s’anunciarà amb antelació a l’esdeveniment.\nEn aquesta jornada, tots els grups finalistes hauran d’exposar els seus projectes al jurat i públic assistent de cada categoria. Després d’una deliberació final, es donarà pas a l’entrega de premis als grups guanyadors.\nEl jurat de WAP.cat és designat per la Fundació puntCAT i està format per experts i expertes del món de la comunicació, el disseny, l’ensenyament i la tecnologia. El jurat es dividirà en tribunals que avaluaran cadascuna de les diferents categories.\nEls continguts indispensables per a que un projecte entri a formar part del concurs els trobareu a l’apartat 8 “Tema i contingut” d’aquestes bases. Tot projecte que no compleixi amb aquests requeriments previs serà desqualificat.\nCriteris específics de valoració per a llocs web\nA més dels criteris obligatoris descrits, s’avaluaran els següents conceptes englobats en 4 blocs. Cada bloc es puntuarà sobre 25 punts i, per tant, la puntuació màxima pot ser de 100 punts.\nA més a més, el jurat valorarà positivament si el contingut i disseny del web són propis i originals i, als alumnes de CFGS, se’ls valorarà amb més punts si desenvolupen un programa o mòdul que faci alguna funcionalitat.\nA continuació trobareu els aspectes que el jurat tindrà en compte sobre cada web per a determinar la seva puntuació:\nEl contingut del projecte és atractiu per a l’audiència a qui va dirigit.\nEs valorarà positivament la diversitat dels recursos utilitzats: text, arxius d’àudio, vídeo, etc.\nLloc web dinàmic.\nBona llegibilitat del text.\nTextos escrits correctament i de redacció àgil.\nNom del domini senzill i fàcil de recordar.\nLloc web ordenat i ben estructurat. Informació ben prioritzada.\nCorrecció ortogràfica i sintàctica dels idiomes utilitzats.\nÉs fàcil navegar pel contingut. Instruccions de navegació clares. Fàcil de trobar la informació per a l’usuari.\nLes pàgines estan complertes, no hi manca informació.\nLes imatges estan ben comprimides i no triguen a descarregar-se.\nEls enllaços funcionen correctament.\nEl guió, el text, els diàlegs i les imatges, s’adapten al públic que visitaria el web.\nL’audiència a qui va dirigit pot trobar el contingut en la seva llengua nadiua.\nOperativa de funcionament compatible amb tots els navegadors.\nEl web ofereix una visió de conjunt del contingut.\nEl contingut, és fiable.\nS’identifica clarament qui el produeix.\nEl contingut, compleix la legislació del país.\nL’administrador/a del web, s’ha assegurat que el contingut no infringeixi els drets de propietat intel·lectual d’altres persones o organitzacions.\nUn visitant del web, pot fer servir el contingut de manera segura.\nEl lloc web no ofereix continguts que puguin ser ofensius per a usuaris menors d’edat o que en puguin afectar seriosament el desenvolupament.\nSi el lloc web recull dades personals, es fa de forma justificada, indicant bé el motiu i de manera coherent i s’informa sobre la política de privacitat de les dades.\nEl contingut, ofereix informació transparent sobre la confidencialitat de les dades personals indicant la política de privacitat d’aquestes dades.\nEl web inclou informació de contacte.\nEs fan servir textos alternatius per a les imatge (etiquetatge i paraules clau).\nCompetència i comprensió d’Internet\nEl projecte reflecteix que els estudiants saben com funciona un lloc web.\nEl lloc web conté material audiovisual ( imatges, vídeos, àudio)\nEl material Av està col·locat de forma coherent amb el contingut i està comprimit correctament, amb curts temps de descàrregues.\nEl lloc web funciona amb tots els navegadors\nLes dimensions del lloc web són correctes\nEls desplaçaments verticals i horitzontals pel lloc web funcionen correctament.\nEl logotip superior del lloc web enllaça amb la pàgina inicial.\nEl web inclou d’alguna manera, encara que no funcioni realment, espai publicitari reservat en cas que el projecte ho requereixi.\nCriteris específics de valoració per a aplicacions mòbils\nLes Apps que presenteu al concurs s’hauran de poder trobar al centre d’aplicacions corresponent (Play Store, Apple Online Store, entre d’altres).\nLes Apps es puntuaran sobre 115 punts on la correcció ortogràfica i sintàctica valdrà 10 punts. A continuació trobareu els aspectes que el jurat tindrà en compte sobre cada web per a determinar la seva puntuació:\nConcepte (35 punts)\nProblema que vol resoldre.\nIdentificació clara de la necessitat/problema\n– App útil per la vida quotidiana\nComplexitat del problema\nAdequació de la solució proposada\nSolidesa del model de negoci\nNivell d’innovació. App innovadora\nOriginalitat de la solució i dels recursos utilitzats\nUsabilitat i experiència d’usuari (35 punts)\nDisseny estructural correcte\nFacilitat per situar-se dins l’entorn o el procés\nAdaptació a l’edat del públic al que va dirigit\n– Combinació de colors/fons amigable\nEls continguts aporten valor afegit\nDesenvolupament tècnic (25 punts)\nAssoliment resultat esperat\nRecursos utilitzats són estàndards\nUtilització correcta dels recursos\nUtilització de llibreries\nEs valorarà positivament que pugui ser utilitzada tant des de dispositius Android com des de dispositius d’Apple\nWeb de presentació (10 punts)\nTotes les aplicacions hauran de tenir un lloc web .cat de presentació.\nPer als continguts d’aquest lloc web s’apliquen tots els criteris obligatòries definits a l’apartat 8 “Tema i contingut” d’aquestes bases.\nExplicació clara de la utilitat de l’App\nOberta a la participació per conèixer l’experiència de l’usuari\nEls projectes guanyadors, rebran premis tant per als integrants del grup com per al docent i per al centre educatiu:\nEquips guanyadors: Experiències formatives i de reconeixement (s’anunciaran prèviament a la jornada final), vals de compra per a material tecnològic.\nA més dels premis de les diferents categories també es premiarà al centre educatiu amb més inscrits i al centre educatiu amb més participació femenina.\nReserva de modificació o anul·lació\nLa Fundació puntCAT es reserva el dret de prorrogar, modificar o anul·lar el concurs en cas de força major.\n© 2013 Fundació puntCAT contacte avís legal política de galetes\nEi, sàpigues que en aquest lloc web utilitzem galetes! En pots veure tots els detalls a la nostra política de galetes i a la nostra nova política de privacitat. D'acord


Milers de manifestants tornen a omplir els carrers de desenes de ciutats de l’Estat\n6 min. Madrid / Barcelona 17/03/2018 23:00\n651x366 Els manifestants de la Marea Pensionista es concentren a la plaça Urquinaona de Barcelona. / XAVIER GRAU Els manifestants de la Marea Pensionista es concentren a la plaça Urquinaona de Barcelona. / XAVIER GRAU\nEls pensionistes mantenen el pols amb Rajoy. Després que el president del govern espanyol no fes cap anunci en ferm més enllà de supeditar a la negociació dels pressupostos un augment de les pensions més baixes, milers de ciutadans d’arreu de l’Estat van tornar a sortir als carrers ahir per insistir en les seves demandes: que les pensions augmentin en funció de l’evolució dels preus i que es blindin en la Constitució per evitar canvis substancials en funció del color del govern.\n651x366 Manifestació a La Corunya / EFE Manifestació a La Corunya / EFE\n651x366 Manifestació a Madrid / EFE Manifestació a Madrid / EFE\n651x366 Manifestació a Las Palmas de Gran Canària. / EFE Manifestació a Las Palmas de Gran Canària. / EFE\n651x366 La manifestació a Valladolid / EFE La manifestació a Valladolid / EFE\nA Barcelona la manifestació va començar a les 11 del matí a la plaça Urquinaona i va acabar davant la delegació del govern espanyol amb la lectura d’un manifest. Segons les xifres de la Guàrdia Urbana van ser més de 30.000 persones les que van participar en la protesta convocada per la Marea Pensionista i pels sindicats CCOO i UGT amb el lema “Defensa les pensions d’avui i de demà”.\n315x209 Els jubilats reclamen a Rajoy mesures concretes per revaloritzar les pensions. / XAVIER GRAU Els jubilats reclamen a Rajoy mesures concretes per revaloritzar les pensions. / XAVIER GRAU\nEls manifestants, entre els quals també hi havia joves, rebutgen l’increment del 0,25% de les pensions per a aquest 2018 i denuncien l’empobriment dels pensionistes, tenint en compte que l’economia espanyola ha crescut un 3% en l’últim any i que els preus ho han fet més d’un 1%. Van cridar consignes com “Les pensions seran sempre nostres!”, “Volem la pensió del pare del Borbó” o “El que feu amb les pensions ho pagareu a les eleccions”. Els manifestants es van aplegar darrer d’una pancarta que mostrava el rebuig explícit a la comissió del Congrés de Diputats que reuneix tots els partits des de fa més d’un any per abordar la reforma de les pensions: “No al Pacte de Toledo”. Els manifestants exigeixen, amb més força encara que en les protestes anteriors, un blindatge de les pensions a la Constitució, després de veure el desacord polític en el ple monogràfic de dimecres, en què tots els partits van poder fer les seves propostes sobre la reforma del sistema.\nTambé hi va haver protestes a Girona, Lleida, Tarragona, Tortosa, Vilanova i la Geltrú, Manresa, Granollers i Mataró durant el matí, i a la tarda a Vic i Reus. A la resta de l’Estat hi va haver protestes en desenes de ciutats, i van ser especialment multitudinàries a Madrid, Valladolid, Bilbao i Las Palmas.\nPartits i sindicats, a remolc\nLa Marea Pensionista ha aconseguit omplir tres vegades en dos mesos els carrers de centenars de ciutats amb manifestants indignats i posar pressió al govern espanyol perquè, com a mínim, hagués de fer algun pronunciament. Sindicats i partits s’han adherit a les protestes, però el paper central ha sigut d’aquesta organització nascuda el 2014 al barri barceloní del Camp de l’Arpa, des d’on es va anar organitzant arreu del territori. En declaracions als periodistes, el portaveu de la marea, Domiciano Sandoval, va assegurar que les mobilitzacions són “la demostració més palpable del fracàs del govern”, que ha d’apujar immediatament les pensions. “És una lluita que ens inclou a tots”, va afegir.\nAhir, a Madrid, es va evidenciar que els sindicats estan en un segon pla amb la convocatòria de dues manifestacions el mateix dia. Al matí, la manifestació de les 11 va ser convocada per CCOO i UGT, i el PSOE tampoc hi va voler faltar. Pedro Sánchez va aprofitar per encapçalar la seva comitiva vermella i criticar Mariano Rajoy per “no fer res”.\nA la tarda, però, la Marea de Pensionistes, des la Coordinadora Estatal pel Blindatge de les Pensions, va convocar per a les 18 hores una altra manifestació sumant esforços amb una altra concentració convocada en contra de la llei mordassa. En aquest cas s’hi va sumar Units Podem. I malgrat ser la segona convocatòria del dia, va tornar a omplir la Puerta del Sol i va avançar fins a Neptuno.\nAixí doncs, ahir la Puerta del Sol es va omplir doblement, malgrat l’aiguaneu i el fred, amb crits com “Si hi ha diners per al Borbó hi ha diners per a la meva pensió”, “Lladres”, “Governi qui governi les pensions es defensen” o “Nosaltres sí que tenim solució: blindem les pensions a la Constitució”. Davant d’aquesta marea de protestes per la capital de l’Estat des de les 11 del matí fins al vespre, els sindicats i els partits no van tenir cap altre remei que afegir-s’hi, constatant que es tracta d’una protesta transversal que no han pogut controlar.\nRajoy: “Les pensions pujaran tant com puguem”\nConscient que justament a l’hora que havia de comparèixer arrencaven les manifestacions arreu de l’Estat, ahir el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, va intentar enviar un missatge a tots els pensionistes assegurant que mentre ell sigui president “el sistema de pensions es mantindrà segur”. En un acte a Marbella (Màlaga), Rajoy va mantenir un discurs similar al que va pronunciar dimecres durant el ple monogràfic sobre pensions que ell mateix havia convocat. Dimecres, però, Rajoy no va prometre un augment de les pensions, sinó una millora de les més baixes, i només en cas que hi hagi pressupostos generals de l’Estat. Per això, ahir també va afirmar que “les pensions pujaran”, però va deixar clar que “pujaran tant com es pugui”. El president espanyol va reiterar que Espanya encara està sotmesa als ajustos pressupostaris, però va augurar que si es continua creant ocupació més endavant es podran millorar les pensions.\n“Cobro 600 euros després de tota una vida treballant”\nUn 46% dels pensionistes cobren menys del que correspon al salari mínim interprofessional, és a dir, menys de 735,90 euros. Aquest és el cas de Manuel Borrego, un madrileny de 68 anys que ahir es va manifestar al llarg de tot el dia a la capital de l’Estat. “Cobro 600 euros després d’haver estat tota la vida treballant de fuster”, explica indignat, i aclareix que bona part del temps ho va fer com a autònom. Borrego ha anat a totes les manifestacions convocades fins ara i no està afiliat a cap partit o sindicat. L’ARA va parlar amb ell a les 11 del matí, quan la primera manifestació transcorria sota la pluja. La seva intenció, però, era quedar-se protestant fins al vespre. Aquest fuster assegura que no es creu Rajoy quan diu que apujarà les pensions més baixes i reclama que les pensions es blindin amb la Constitució. “Espero que hi hagi manifestacions potents també Barcelona i Bilbao i que fem prou pressió”, afegeix.


Hotel Dedoni Cagliari Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel DedoniVIa Cavour 69, Castello, Cagliari, Itàlia, 09124 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en371comentarisHotel DedoniVeure més fotos"el tracte, la amabilitat i el hotel es petit pero precios"JosepEspanyaVestíbulVeure més fotosVeure totes les 26 fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure al mapa9,0UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatbar\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualHotel DedoniHotel FloraAl Solemar B&BValoració dels clientsExcel·lent 8,2 (371 comentaris)Excel·lent 9,0 (758 comentaris)Excel·lent 8,6 (7 comentaris)BarriCastelloCastelloEliaWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesMés informacióMés informació\nSobre l'allotjamentDescripcióOferint allotjaments de qualitat al la cultura districte de Cagliari, Hotel Dedoni és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Dedoni és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions. L'ambient de Hotel Dedoni es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Dedoni no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi DesplaçamentLloguer de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sejardívisites turístiques Àpats, begudes i refrigeribarRestaurantsservei d'habitacionsServeis i comoditatscaixa fortasaló magatzem d'equipatgezona de fumadors Accésascensorinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyiaentrada/sortida [exprés]recepció [24 hores] Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaassecador de cabellescriptoritelevisió de pantalla planaMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Hotel Dedoni de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.Mostrar més


L'actor Ed Harris i el director M. Night Shyamalan seran algunes de les estrelles destacades de la 51 edició del Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Sitges.\nNo seran els únics ja que Nicolas Cage també es deixarà veure per Sitges, igual que el compositor de bandes sonores John Carpenter.\nLa cita, que tindrà des d'aquest dijous fins al diumenge 14 d'octubre, retrà homenatge al cineasta Stanley Kubrick i un dels seus films més sonats: '2001: Una odissea de l'espai'.\nLa inauguració del festival anirà a càrrec de la nova versió del clàssic de Dario Argento de 1977, 'Suspiria', dirigida en aquest cas per Luca Guadagnino i l'actriu Tilda Swinton, que rebrà el Gran Premi Honorífic del festival.\nTambé serà Gran Premi Honorífic del Festiva l el director australià Peter Weir, al que se li retrà homenatge amb la projecció del seu icònica cinta 'El show de Truman', i també s'homenatjarà el protagonista de la cinta Ed Harris amb el màxim reconeixement del festival.\nTambé seran mereixedors del guardó l'actor Nicolas Cage, que aterrarà a Sitges amb la presentació de 'Mandy', de Panos Cosmatos, i el director Manoj Nelliyattu Shyamalan - més conegut com M. Night Shyamalan-, que tancarà el festival amb un avanç de seva nova producció 'Glass', i la projecció de '2001: un osidea de l'espai', de Kubrick.\nMés enllà de la catifa vermella, el festival acollirà la projecció de l'últim de grans noms com Lars Von Trier, David Robert Mitchell, Gaspar Noé, Agnieska Smoczynska, Gareth Evans, Claire Denis i Lee Chang-dong.


Igualtat destaca que l'informe de l'Observatori Estatal de Dependència ratifica el compromís del Consell amb l'atenció a persones en situació de dependència | Valencia Extra\nLa directora general d’Atenció Primària i Autonomia Personal, Mercé M.Llopis, ha celebrat que l’últim informe de l’Observatori Estatal per a la Dependència continue constatant la bona marxa en la gestió d’aquestes ajudes en la Comunitat Valenciana, “que ha duplicat en 5 anys el nombre de persones en situació de dependència ateses”.\nL’informe de l’Observatori, elaborat des de l’Associació Estatal de Directors i Gerents en Serveis Socials, reflecteix que la Comunitat Valenciana “torna a mantindre el fort ritme de creixement, amb increments anuals de persones ateses entorn del 20%, un percentatge que es manté també en la resta de paràmetres com a valoracions, persones amb dret i sol·licituds, quan la mitjana de la resta de comunitats autònomes està en el 6-7%”.\nLa directora general ha assegurat que el reconeixement d’aquest avanç per part de l’Observatori Estatal de Dependència ratifica el compromís de la Conselleria “perquè cada vegada més persones puguen gaudir d’un dret que tenen reconegut per llei”.\nL’informe fet públic també indica que amb 16.825 noves atencions en 2019 la Comunitat Valenciana es converteix en la comunitat que més beneficiaris ha incorporat al sistema, la qual cosa incrementa en un 35% el saldo positiu de l’any anterior, que se situava en 12.466 noves atencions.\nLa directora general també ha destacat la referència que fa l’informe de l’Observatori a les 43.769 sol·licituds presentades durant 2019, el major balanç anual des de 2015, xifra que indica que els ciutadans i ciutadanes de la Comunitat “confien en el sistema i en la gestió de la Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives”.\nEn referència al finançament del sistema, la directora general ha destacat que les conclusions de l’informe també reconeixen l'”infrafinançament” del sistema de dependència en la Comunitat Valenciana per part de l’Estat.\nDel cost global del sistema en 2019 l’Estat només va abonar el 14%, “la qual cosa implica que la Generalitat assumisca fins a un 75’4% del cost total”, ha assegurat la directora general. En aquest sentit l’Informe també assenyala que els 32’5 milions que la Comunitat Valenciana va deixar de rebre del Ministeri en 2019 “hagueren permés atendre 5.107 persones més”.\nMercé M. Llopis ha insistit que malgrat que els bons resultats aconseguits “estem encara lluny d’aconseguir el nostre objectiu que totes les persones dependents siguen ateses com mereixen” i ha assegurat que “continuarem treballant per a situar-nos entre les primeres autonomies en la gestió del sistema”.\nA data de l’1 de febrer se situava en 90.120 el nombre de persones ateses a través d’una prestació o servei, mentre que des de juliol de 2015 han sigut 89.442 les persones els expedients de les quals han sigut introduïts dins del sistema d’atenció a la dependència.\nEntre les mesures posades en marxa per a millorar l’atenció a les persones dependents, destaca el nou model de valoracions que ha permés realitzar durant 2019 un total de 38.311 valoracions enfront de les 8.623 realitzades en tot el 2014.\nL’Observatori reconeix també l’esforç realitzat en la Comunitat Valenciana en la incorporació de noves prestacions vinculades al servei residencial i places d’atenció residencial, que ja suposen “el 16% de la cartera de serveis”, segons conclou l’informe.\nLa directora general també ha subratllat la implantació que s’està realitzant dels serveis de proximitat, com el servei d’ajuda a domicili o la figura de l’assistent personal que “evita la institucionalització de la persona en situació de dependència”.


Com reconstruirem el futur després de la pandèmia\nQuan començo a sentir la necessitat de posar en marxa conceptes i estratègies d’unitat i salvació nacional, o social, o absurditats com la necessitat d’uns Pactes de la Moncloa, ja em preocupa i em posa dels nervis, molt més que la mateixa pandèmia, ja que aquesta al final es trobarà una solució amb una vacuna. Però tot el referent a les esmentades estratègies és pura demagògia i mers jocs d’interessos, abocats al fracàs. Els Pactes de la Moncloa son el mateix que la farsa de la transició, només van afavorir als de sempre, i va ser la renuncia de l’esquerra que de nou va trair als qui representaven, i com sempre els que hi van perdre van ser els treballadors i treballadores, i els sectors socials més vulnerables.\nCal recordar que molta unitat i necessitat de renunciar, però els poders fàctics econòmics i molts lligats a dirigents franquistes van consolidar el seu patrimoni i enriquiment, les estructures de l’Estat es van mantenir i consolidar, i moltes institucions com l’Exèrcit, la Judicatura, la Monarquia i l’Església, no van fer cap esforç, ni renuncia de res. Ara hi tornem a ser, tothom parla de la reconstrucció, de la necessitat d’unitat, de pactar …, tot això és la gran quimera i enganyifa, un mer discurs a l’absurd. Algú es creu que determinats sectors estaran disposats a renunciar als seus beneficis i volum de riquesa. Algú pensa que ara tothom haurà fet un canvi de mentalitat i d’ètica, per a fer veritables esforços de solidaritat, sentit comú, ajuda mútua, justícia social, repartiment justa dels beneficis i la riquesa, eliminar la pobresa estructural… i així una llarga llista de problemes endèmics que els sistema capitalista i els seus beneficiaris mai estaran disposats a renunciar.\nCanviarem els nostres defectes mentals i visió del món? Algú pensa que el PP, VOX, Ciudadanos, PsoE-Psc, Junts per Cat…, estan disposats a deixar de defensar un determinat model de societat i els interessos als que representen? Algú pensa que les grans estructures de l’Estat i les seves institucions reaccionàries, corruptes i els grans beneficiaris d’aquesta situació estaran disposats a renunciar a res? Reduirem tots els interessos de la Monarquia i de l’Exèrcit en els pressupostos i d’una vegada algú entrarà a fons, per a controlar aquestes dues institucions corruptes, o passarà el mateix que la manca de control de l’economia submergida, els paradisos fiscals i el diner negre. Sota quina quimera es pot parlar d’unitat i acció de salvació nacional o social, des de quina perspectiva de formacions tant allunyades com VOX-PP i Podemos-la CUP o Bildu? O senzillament, estem davant d’un mer parany on la unitat es pensa en termes d’uniformitat de l’Estat, de pèrdua de competències, o del que encara és pitjor, la pèrdua de drets i llibertats on encara no s’ha abolit d’una vegada la Llei mordassa.\nOn avui amb l’excusa de la pandèmia, el discurs militar de guerra i l’aparició de militars de forma permanent, està distorsionant la realitat i com enfrontar-nos a la pandèmia des de la visió civil i pedagògica. Avui, som molts que estem preocupats per aquest discurs i pel risc del futur més proper, d’un perill evident de pèrdua de drets i llibertats on els Estats mostrin de veritat la seva cara més perillosa amb l’exercici d’un control social extrem. El que és segur és que el discurs d’unitat i salvació nacional o social, mai afavoreix als sectors més febles, no ha passat mai, al contrari, sempre l’intent es garantir una sortida controlada que afavoreixi als sectors dominants i els seus interessos quedin ben garantits. L’objectiu evitar un esclat social que posi en perill l’Estat i als sectors que protegeix, en cap cas, l’objectiu es garantir la pervivència dels sectors més desfavorits, febles i vulnerables. Un exemple de com es defensen els interessos col·lectius, és la manca de voluntat de determinats partits en no entrar a fons en la corrupció de la Monarquia per no destapar les seves misèries i manca d’ètica i escrúpols.\nLlavors algú es creu que de veritat s’estarà disposat a que tothom faci un esforç de salvació? És evident que aquesta pandèmia comportarà una situació econòmica complexa i de dificultats, ara no es resoldrà amb mecanismes absurds de molta imatge i molt discurs de paper, i sobretot poca eficàcia. És evident que no haurem aprés res, i que estic segur que com sempre, els aprofitats davant de la desgràcia faran el seu gran negoci sota el descontrol interessat de l’Estat. Aquest és un Estat fallit, endeutat a fons, corrupte i on ningú està disposat a canviar res. I el problema és que les persones més desfavorides, la gran majoria, haurà de fer front com pugui a la situació, com ha passat en cada crisi. Alguns tindran la sort de tenir algun ajut, per l’atur, compensació social, però al final és la força familiar, les xarxes de solidaritat o les entitats de beneficència que hauran d’assumir la sortida, o sigui, la força de la gent que haurà d’espavilar-se com pugui.\nI que ningú sigui il·lús, els pactes amb el nom que es vulgui posar i les crides a la unitat, només tenen un objectiu davant de no saber que fer, ni voler trobar una solució de veritat , molt de fum, molta quimera i tot segueixi igual per no canviar res. Com diu aquell, quan no vulguis solucionar un problema de veritat, posar en marxa una Comissió del que sigui. Haurem de ser forts, i disposats a lluitar d’una forma col·lectiva i solidària amb la força de la gent disposada a organitzar-se i no dependre dels polítics professionals, ni dels seus partits, ni organitzacions, i no esperar res d’un Estat caduc i corrupte.


Lourdes López i el periodisme gastronòmic: “aquest any hem estat més pendents que mai de l'actualitat” | Maresme Gourmet Lourdes López i el periodisme gastronòmic: “aquest any hem estat més pendents que mai de l'actualitat” | Maresme Gourmet\nLourdes López i el periodisme gastronòmic: “aquest any hem estat més pendents que mai de l’actualitat” Parlem amb una de les veus més influents del panorama gourmet català sobre com la Covid ha afectat la manera de treballar el periodisme gastronòmic\nLa covid 19 ha canviat la manera com ens relacionem amb el món. Potser encara és massa aviat per dir que és una cosa permanent o que es tracta d’un fenomen momentani, però el que és evident és que si per alguna cosa es recordarà aquest any de pandèmia, és per com ens vam adaptar a viure en “cercles de contactes reduïts”. Videotrucades, terrasses i tones de paquets d’aquí i d’allà han conformat una “nova normalitat” que en el cas de l’hostaleria ha suposat -com en molts altres sectors- una nova manera d’entendre el negoci.\nÉs per això que ens hem volgut reunir amb la periodista Lourdes López (formada a La Vanguardia i actualment treballant per Guía Repsol, National Geographic, Cupatges o VIA Empresa) per preguntar-li com creu que aquests canvis han afectat aquells qui es dediquen a explicar la realitat “gastronòmica” al nostre país.\n(…) la gràcia d’un influencer és que parla a títol personal, que tothom ho pot ser i que precisament per això és completament lliure de parlar sobre el que vulgui. En canvi, quan al darrere hi tens una ràdio o un diari, sí que tens una responsabilitat a l’hora de triar sobre qui hi fiques el focus.\nÉs bastant probable que el 2020 sigui recordat, com a mínim en el sector de la restauració, com l’any del Take Away, les terrasses i els aforaments limitats. Com creus que passarà a la història per aquells que es dediquen a parlar sobre gastronomia?\nCom l’any en què vam estar més pendents que mai de l’actualitat. La secció de gastronomia d’un diari sempre s’organitza a partir d’un calendari més o menys pactat entre un periodista i un editor. Fires del sector, temporades de producte o les diferents èpoques de l’any marquen una escaleta que es pot treballar amb una certa previsió. La Covid i tot el que ha suposat, ha trencat amb aquesta manera de fer i ens ha fet estar més pendents que mai de les notícies del dia i les seves conseqüències en tots els sectors de la societat.\nHa caigut el públic interessat en el tema? Menys aforament en restaurants ha suposat menys lectors?\nA nivell de clics, i si ens posem a mirar estadístiques en articles digitals, és innegable que hi ha menys interès en el món de la restauració. Ho he notat amb articles que tinc a la meva web, les “millors ostres de Barcelona” per exemple, ha deixat de funcionar com funcionava. És una cosa lògica. Però això no vol dir que l’interès en gastronomia hagi decaigut. Mai s’havien buscat tantes receptes com fins ara. O mai hi havia hagut tanta curiositat en tot el tema del take away com avui dia. Els lectors continuen existint, simplement demanden d’articles que s’adaptin més a les seves necessitats…\nQuina creus que ha de ser la feina del periodista gastronòmic en aquests moments difícils pel sector?\nAbans de respondre a aquesta pregunta, crec que hauríem de fer una reflexió sobre el paper del periodista als nostres dies. Perquè penso que en els últims cinc anys, és una professió que ha viscut una transformació. Quan jo vaig començar, els periodistes s’especialitzaven en medis. Des de la carrera et preparaven per treballar a la ràdio, a la premsa o a la televisió. I tret de la redacció d’esports, no hi havia gent que treballés una matèria en exclusiva. Ara mateix, tendim cap al Crossmedia i cap a centrar-nos en un tema. I si bé és cert que parlar sobre gastronomia en un diari cada vegada és més complicat, aquest és el context en què ens movem. Dit això, quin ha de ser el nostre paper? Doncs el mateix de sempre, posar el focus en allò que pensem que és interessant pel lector i que realment mereix un reconeixement o una cobertura.\nVeiem influencers per la xarxa que comencen a donar d’1 a 5 estrelles depenent el respecte que tenen els restaurants per les mesures Anticovid. És feina del cronista posar llum sobre aquest tema? És una responsabilitat davant de la societat assenyalar aquells qui no ho fan bé?\nNo ho crec, de fet encara et diria una mica més, la feina del periodista no és la de ser policia. Respecto molt el paper dels influencers, ara mateix són els reis a Instagram, però hem d’aprendre a posar-los en context i a diferenciar-los de la feina dels periodistes. Perquè la gràcia d’un influencer és que parla a títol personal, que tothom ho pot ser i que precisament per això és completament lliure de parlar sobre el que vulgui. En canvi, quan al darrere hi tens una ràdio o un diari, sí que tens una responsabilitat a l’hora de triar sobre qui hi fiques el focus. Una mala crítica pot arruïnar un negoci, una família. I aquella mala crítica pot ser deguda a un mal dia o a factors externs que escapen de la teva comprensió. Però més enllà d’això, quin sentit té parlar sobre un restaurant que no fa bé les coses? Perquè, si ho penses fredament, quan escrius aquesta crítica incendiària deixes de parlar sobre gent que realment s’ho mereix.\nPer acabar, el que ha passat suposarà algun tipus de transformació en el sector o quan la pandèmia sigui un record del passat tornarem a fer les coses com les fèiem?\nCrec que si una cosa ens endurem d’aquesta pandèmia, i ara parlem en l’àmbit de gastronomia, és una professionalització del sector a nivell “negocis”. Els marges de cada plat, la gestió de matèria primera, en definitiva la gestió empresarial pura i dura agafarà protagonisme. S’han acabat els restaurants que portaven 15 anys oberts que no acabaven de conèixer els seus comptes i que funcionaven per inèrcia. El sector es posarà les piles, no hi ha altra. Cal optimitzar els recursos. De fet, una de les grans tendències que ha portat aquest any, les famoses dark kitchens dedicades al menjar per emportar, ja es basen en aquesta idea d’un negoci amb un fort component econòmic. I per sobreviure, tot el sector ha d’avançar en aquesta direcció.


Crónica sortida col·lectiva d’Escampant la boira a Collbató – Unio excursionista de Vic\nHome / Escampant la boira, Noticies / Crónica sortida col·lectiva d’Escampant la boira a Collbató\nCrónica sortida col·lectiva d’Escampant la boira a Collbató\nEl dissabte 26 d’octubre, un dia assolellat i clar, nou escampadors de boira vam sortir de Collbató cap a dalt Montserrat, enfilant el camí de les Bateries, així anomenat per la creença popular de que, aprofitant alguns plans que presenta el camí, van ser instal·lades bateries de canons durant la guerra del francès així com durant la guerra civil.\nDesprés de gairebé dues hores de pujada vam arribar a l’ermita de Sant Miquel i un xic més tard a la creu del mateix sant. La visibilitat era tant bona que no només es podia veure el mar sinó que també algun vaixell de grans dimensions no gaire lluny de la costa.\nUna estona de temps lliure permetia a tothom gaudir d’allò que més li agradés fer. Prendre el sol a la plaça, visitar la basílica, fer alguna compra de mel o de mató i gaudir de les meravelloses formes rocoses de les agulles de Montserrat van ser les opcions triades.\nUn dinar a l’aire lliure a la zona de pícnic del Mirador dels Apòstols ens va reconfortar novament per enfilar la baixada pel camí de la Santa Cova, coves del Salnitre i ermita de la Salut.\nUna excursió d’unes cinc hores en total, d’una dificultat baixa però que ens feia estar molt atents al camí degut a la gran quantitat de pedres rodones-còdols- que hi trobàvem. Això si, molt bon ambient, bones converses i un gaudi molt alt per a tots.


L'Arboç impulsa una nova edició dels pressupostos participatius. | Ajuntament de l'Arboç\nEls serveis tècnics verificaran totes les propostes rebudes\nper Redacció 22/04/2021 13:44h\nEls pressupostos participatius de l'Arboç del 2021 segueixen el seu camí i ja s'ha tancat la fase de recollida de propostes dels ciutadans. En total, en aquesta edició s'han rebut 126 propostes, que ara seran validades pels serveis tècnics municipals, que verificaran que compleixin tots els requisits.\nRequisits per a les propostes\nLes propostes pels comptes participatius han de ser per a inversions de competència municipal, no poden superar una quantitat concreta i no poden referir-se a actuacions que ja s'estiguin portant a terme. També han de ser viables tècnicament i no poden contradir el marc jurídic i legal existent.\nL'última fase serà la votació de les propostes finalistes, on totes les persones més grans de setze anys i que estiguin empadronades al municipi hi podran participar, tant de forma telemàtica com presencial. D'aquesta manera, els veïns de l'Arboç podran en decidir en què cal invertir 50.000 euros del pressupost municipal.\nEls sindicats policials del Vendrell en peu de guerra: «No hi ha projecte de seguretat»\nLa Bisbal se suma al rebuig al nou macroparc solar projectat al Baix Penedès


Holiday home Sudurad Croatia Sipanska Luka Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 13 allotjaments a Sipanska Luka.\nSipanska Luka, Sipanska Luka, Croàcia - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Sudurad Croatia\nAl visitar Sipanska Luka, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Sudurad Croatia, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Sudurad Croatia, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Sudurad Croatia.\nAllotjaments a Sipanska Luka


DE 100 EN 100.: de juliol 2017\n37. ESCENA V\nDILLUNS, 27 de juny, a les nou del matí\nHi ha expectació. Com sempre que hi ha novetats, l’Amèlia, professora de secundària, comença a tremolar. Els canvis sempre són per complicar la troca, mai per resoldre deficiències específiques. A la televisió, la consellera comunica amb posat sever que els professors faran una hora més. Tothom sap que és una retallada més per alleugerir la deriva econòmica, però ella parla de mitigar el fracàs escolar. L’Amèlia, convençuda que una hora més no solucionarà res, s’imagina el que podria representar que els pares, que també formen part de la tasca educativa, dediquessin una hora més a la setmana als seus fills.\nEtiquetes de comentaris: Departament, Pares, Professors\n36. ESCENA IV\n6 de febrer de 2004, 12,30 del matí El bus s’atura en un llogaret oblidat als peus de l’Atlas. Cau un sol de plom sobre els murs derruïts de la kashba, tots estem cansats i tenim gana. Aquest vespre serem a Boumalne. Hi ha nervis, els companys marroquins dels projecte “Mediterrània” frisen per arribar a casa. Preparem uns entrepans de tonyina amb olives negres. De sobte, apareixen els rostres d’uns nens que ens guaiten fixament i finalment s’apropen. Els fem un costat a la taula improvisada sobre les roques. La rialla fulgura sobre els seus rostres polsosos. Més tard, dalt del bus un trau fosc ennuvola alguna mirada.\nEtiquetes de comentaris: Alumnes, Professors\n35 - ESCENA III\n10 de novembre de 1993, 8 del matí Abans d’accedir a les aules, els alumnes miren perplexos la taronja que gravita al bell mig de la Plaça de Toros. L’endemà n’hi ha dues i l’enigma persisteix. El muntatge continuarà amb teles de color taronja. Es tracta d’un enginy publicitari per convocar als alumnes a la projecció d’una pel·lícula al Condal, la controvertida obra de Kubrick La naranja mecánica. La sessió tindrà lloc en horari no lectiu i acollirà una vuitantena d’interessats que participaran en del col·loqui. Cinc altres films completarien el cicle: Con la muerte en los talones, Beltenebros, El silenci dels anyells, Los intocables i Grita libertad.


Hotel restaurant Casamar, Llafranc (Baix Empordà) – Llepafils\nPublicat a 30 setembre 2012 30 setembre 2012 per lluc\nHotel restaurant Casamar, Llafranc (Baix Empordà)\nEl Casamar és un dels meus restaurants preferits. A l’estiu mengem a la terrassa sota els pins i s’hi està molt fresc. A més te unes vistes molt maques a la badia de Llafranc. Hi he anat moltes vegades perquè tot està molt bo! En Quim (cuiner) i la Maria (cap de sala) són molt amics amb la meva mare. A en Quim aquest any li han donat una estrella Michelin, però jo li hagués donat 3 de cop o cinc!\nEl lloc: 10 (és un restaurant que només d’entrar-hi ja et relaxes, molt ben decorat i còmode. A l’estiu el millor és menjar a la terrassa i a l’hivern a la taula del costat de la llar de foc moderna. Si hi voleu anar haureu de reservar taula perquè sinó és impossible, tothom hi vol anar i no tenen gaires taules Tel. 972 300 104)\nEls cambrers: 10 ( la Maria és la que dirigeix el menjador, és molt guapa i molt simpàtica. També hi ha l’Aleix que recomana els vins, en Jacint diu que li encanta la carta de vins que tenen, amb molts vins catalans. Tots els cambrers són molt atents i em seveixen l’aigua i tot com si fos un adult)\nEl menjar: 10 ( sempre que hi vaig m’espero amb moltes ganes la magdalena d’olives i romaní i els llagostins embolicats amb fideus cruixents. Però cada vegada m’han sorprés amb un plat diferent i aquesta vegada les espardenyes amb parmentier i tòfona em varen fer posar la pell de gallina.\nGairebé sempre demanem el menú degustació perquè hi han tantes coses bones que així ho tastem una mica tot. El preu per persona amb vins i tot 65€ que està molt bé de preu diu la meva mare.)\nPans i panets que es fan ells mateixos\nMeló com un mojito\nBroqueta de llagostins amb salsa tàrtara\nMusclos de roca de Llafranc\nEspardenyes amb tòfona d’estiu\nEsqueixada calenta de lluç amb cloïsses amb perles d’oli d’oliva\nCaneló de porro amb escamarlà\nArròs negre a l’estil de Cambrils\nSopeta de pinya, coco i anís\nPostre del dràcula, com el gelat de Frigo però més bo\nGominoles i sopeta de papaia\nEtiquetesbustos, casamar, cebria, emporda, gastronomia, girona, gourmet, hotel, infantil, llafranc, Lluc, menjar, nens, opinio, restaurants\n2 respostes a «Hotel restaurant Casamar, Llafranc (Baix Empordà)»\n5 maig 2014 a les 17:34\nM’ha semblat molt interessant el teu bloc, com es nota que ja tens experiència…\nDe fet, m’ha servit de molta ajuda, ja que ens estem plantejant d’anar-hi el proper cap de setmana amb la família, per celebrar els vint anys de casats dels meus pares. Després de llegir la teva opinió, crec que definitivament hi anirem, potser fins i tot tasto algun dels plats que recomanes! Espero que m’agradin…\nGràcies per la informació, molt útil!\n14 febrer 2016 a les 11:50\ngracies per mirar el bloc i perdo per averta contestat tant tard esque no he pogut treballar en el bloc perque tenia molta feina del cole\nEntrada prèviaAnterior Restaurant La Sala Gran, de Llofriu ( Baix Empordà )\nEntrada següentSegüent Taverna del Peix Fregit, Palafrugell


El divendres 25 de febrer va tenir lloc a la Fàbrica de les Arts Roca Umbert de Granollers la jornada Parlen les dones, que va aplegar gairebé tres-centes dones amb experiència en la direcció i la gestió cultural i que va abordar el lideratge femení en la cultura. El propòsit de la jornada era posar en contacte les dones que dirigeixen centres culturals per tal de posar en comú algunes de les coses que caracteritzen la gestió d’un organisme pel fet de ser dona.\nLa jornada va ser convocada per la conselleria de Cultura de la Generalitat de Catalunya i va ser presidida per Natàlia Garriga, consellera de Cultura, i Tània Verge, consellera d’Igualtat i Feminismes.\nLa jornada es va estructurar al voltant de quatre taules rodones, en què es van tractar els temes següents: dirigir grans equipaments públics, dirigir amb noves mirades, dirigir projectes arreu del país i dirigir grans entitats culturals.\nTeresa Cabré, presidenta de l’IEC, va participar en la darrera taula rodona, conjuntament amb Judith Colell, presidenta de l’Acadèmia del Cinema Català; Isona Passola, presidenta de l’Ateneu Barcelonès, i Isabel Vidal, presidenta de l’Associació d’Empreses de Teatre de Catalunya.\nEn la jornada es va parlar del fet que és l’esperit de transformació el que caracteritza una àmplia majoria de dones quan assumeixen un càrrec de responsabilitat. En aquest sentit, doncs, Cabré va parlar de quines són les línies per transformar l’Institut: «En aquesta institució mai no s’havien plantejat unes línies estratègiques. Per primera vegada hem aclarit els valors que volem seguir.» Entre aquests valors del nou equip de govern, integrat per tres dones i un home, destaquen la transparència i la proximitat: «Una institució està formada per tots els elements que hi treballen i, per això, cal tenir proximitat amb tots els col·lectius.»\nSegons la presidenta de l’IEC, la paritat és una de les formes de transformació més clares del nou equip de govern: «Hem creat una Comissió d’Igualtat en què ens proposem diferents actuacions, com l’obertura al barri, a la societat i a les institucions del nostre entorn.» Ara per ara, només un 14 % dels membres de l’IEC són dones, mentre que, en l’àmbit laboral, el percentatge arriba fins a un 60 %.\nPer acabar, Cabré va manifestar el seu repte fonamental com a presidenta de l’Institut: «L’IEC s’ha concebut com un organisme elitista culturalment. Cal trencar aquesta barrera i estendre’ns al territori i la societat des de la conservació de la base intrínseca i sòlida de la cultura, fent-la, així, inclusiva i extensiva.»


Notícies - La CUP assegura que el servei de bus de la Floresta és 'deficient'\nLa CUP de la Floresta assenyala la necessitat d'ampliar el servei de bus / Foto: Localpres\nel 1/feb/16 Albert Prat Política PDF\nLa CUP assegura que el servei de bus de la Floresta és 'deficient' i assenyala la freqüència de pas i la poca cobertura d'algunes zones com les principals problemàtiques del servei al districte. La formació assegura que la Taula de Mobilitat és l'eina que ha de desencallar una situació que 'ha empitjorat' en els últims mesos.\nLa CUP considera que la zona propera a la carretera de la Rabassada, les cases de sota el Turó del Fumet i Sol i Aire com els espais amb més urgències, ja que no hi arriba cap línia d'autobús. Segons el comunicat, 'no s'ha fet cap ampliació' d'efectius des que es van posar en servei la L3 i la L4, 'tot i els canvis demogràfics que s'han produït al districte'.\nEl regidor de la CUP-PC Ramon Piqué ha destacat que el servei, en lloc de millorar, ha anat cap enrere.\nEl servei és deficient i millorable. En lloc de fer un pas endavant l'hem fet enrere.\nPiqué, que també és president del consell de barri, ha remarcat la importància de la Taula de Mobilitat per posar fi als punts dèbils en aquest àmbit de la Floresta, especialment per assegurar camins escolars segurs i adaptar els carrers a vianants, a bicicletes i cotxets.


Notícies de la realitat*: L’Ajuntament de Barcelona presenta un requeriment perquè la Generalitat pagui el deute de 41,8M€ per a les escoles bressol\nL’Ajuntament de Barcelona presenta un requeriment perquè la Generalitat pagui el deute de 41,8M€ per a les escoles bressol\nrealitat* / Notícies de la realitat* / L’Ajuntament de Barcelona presenta un requeriment perquè la Generalitat pagui el deute de 41,8M€ per a les escoles bressol\nEl requeriment és el pas previ preceptiu per presentar recurs contenciós administratiu. La quantitat requerida correspon a les subvencions que la Generalitat hauria d’haver destinat a les escoles bressol municipals entre els cursos 2013-2014 i 2016-2017.\nEn els darrers dos anys, l’Ajuntament de Barcelona ha fet continus intents per mantenir converses amb el Departament d’Ensenyament amb l’objectiu que la Generalitat abonés al consistori les quantitats corresponents.\nLa Generalitat està obligada per llei a finançar les escoles bressol. Així ho marca la Llei 12/2009 d’educació de Catalunya, la llei 5/2004 de creació de llars d’infants de qualitat i la Llei orgànica 2/2006 d’Educació.\nL’Ajuntament de Barcelona ha presentat avui requeriment administratiu davant el Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya perquè aboni els 41.826.200 euros que s’haurien d’haver destinat a les escoles bressol municipals de la ciutat entre els cursos 2013- 2014 i 2016-2017. El requeriment és el pas previ preceptiu al recurs contenciós administratiu. El Govern té ara dos mesos de termini per poder donar resposta al consistori. Si no ho fa, l’Ajuntament presentarà recurs davant els tribunals.\nEn els darrers dos anys, l’Ajuntament de Barcelona ha fet continus intents per mantenir converses amb el Departament d’Ensenyament amb l’objectiu que la Generalitat abonés al consistori les quantitats corresponents als ajuts a les escoles bressol municipals a què el Govern està obligat per llei. Aquests intents han estat infructuosos.\nLa tinenta d’alcaldia de Drets Socials, Laia Ortiz, ha posat en relleu que “aquest requeriment és també una interpel·lació a la Generalitat i al nou Parlament a asseure’s a parlar, a obrir el diàleg perquè el nou Parlament i el nou Govern apostin perquè en els nous pressupostos s’inclogui el finançament del 0-3. La primera etapa de l’educació infantil és competència no plena de la Generalitat de la Generalitat de Catalunya. No pot ser que el suport a les escoles bressol es pugui suprimir en funció d’un criteri arbitrari de gestió pressupostària. El missatge que estan enviant és que la prioritat no és l’educació, especialment la de la petita infància, que s’ha demostrat fonamental per a les oportunitats futures dels infants”.\nEl Departament d’Ensenyament venia convocant, fins el curs 2011/2012, subvencions per al sosteniment dels centres educatius municipals del primer cicle d’educació infantil, adreçades als ajuntaments titulars d’aquestes escoles. A partir del curs 2012-2013, però, el Departament d’Ensenyament va deixar de convocar aquestes subvencions i, en conseqüència, va deixar de finançar es escoles bressol del sistema públic. D’aquesta manera el finançament va passar a recaure exclusivament en l’Ajuntament de Barcelona, que va assumir la part de la Generalitat, i en les famílies dels alumnes.\nCal tenir en compte, a més, que la Diputació de Barcelona va excloure explícitament l’Ajuntament de Barcelona de la convocatòria de subvencions que va convocar per a escoles bressol municipals de la demarcació.\nEl nombre d’alumnes matriculats a les escoles bressol municipals en els darrers quatre cursos ha estat el següent:\nCurs 2013-2014 7.940 alumnes\nCurs 2014-2015 7.940 alumnes\nCurs 2015-2016 8.100 alumnes\nCurs 2016-2017 8.194 alumnes\nTotal 32.174 alumnes\nEn acabar el curs 2012-2013, el 8 de juliol de 2013, el Departament d’Ensenyament i l’Ajuntament de Barcelona van arribar a un acord en la quantia de l’ajut a les escoles bressol en que es fixava una quantitat de 1.300 euros per alumne, per sota dels 1.800 euros que s’havien pagat en els anys anteriors. Aquell curs, el 2012-2013 va ser l’últim en què l’Ajuntament de Barcelona va rebre ajut de la Generalitat per al finançament de les escoles bressol.\nPrenent l’import objecte de l’acord com a base, la quantia que el Govern hauria de pagar per cada curs és la següent:\nCurs 2013-2014 10.322.000 euros\nCurs 2014-2015 10.322.000 euros\nCurs 2015-2016 10.530.000 euros\nCurs 2016-2017 10.652.200 euros\nTotal 41.826.200 euros\nLa Generalitat està obligada per llei a finançar les escoles bressol\nL’Estatut d’Autonomia de Catalunya determina que la Generalitat té la competència exclusiva en matèria d’ensenyaments no universitaris, també del primer cicle de l’educació infantil 0-3 (article 131.2). Igualment, l’Estatut també preveu en l’article 219, en línia amb l’article 142 de la Constitució, la necessitat de dotar els ajuntaments dels recursos suficients per afrontar les competències que els corresponguin, bé sigui per competència pròpia atribuïda per llei, bé sigui per competència delegada.\nD’altra banda, la normativa educativa determina l’obligació de la Generalitat de Catalunya de destinar recursos als centres públics de tots els nivells educatius. Així es fixa en els articles 42.3 i 204 de la Llei 12/2009 d’Educació de Catalunya i en la disposició final primera de la Llei 5/2004 de Creació de llars d’infants de qualitat. Aquesta obligació també està recollida a la Llei orgànica 2/2006 d’Educació (art. 122, 155 i diposició addicional quinzena).\nFinalment, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya ha establert en la sentència 844/2017 de 17 de novembre que “la Generalitat de Catalunya manté una responsabilitat financera respecte de les llars d’infants gestionades per l’Ajuntament recorrent, responsabilitat que en el seu moment va canalitzar mitjançant els convenis i subvencions concedibles anualment i que sobtadament va deixar d’assumir a partir del curs 2012-2013, amb infracció de l’ordenament”.\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, Catalunya, Educació, Municipis\nLa manifestació #UnimElsTramvies reclama a Barcelo...\nImportant vaga d'obrers metal·lúrgics a Alemanya p...\nDomènech defensa que Catalunya necessita un govern...\nCCOO de Catalunya denuncia que la revaloració de l...\n"El transport és qüestió de classe", Comunistes de...\nTrump s'inventa uns premis a les notícies falses i...\nLa connexió del tramvia per la Diagonal suposaria ...\nEl dòlar s'afebleix davant principals monedes mund...\nEl Departament del Tresor dels EUA amenaça als pot...


el meu gos i jo: L’austeritat mata\ndijous, d’abril 06, 2017\nLlegíem ahir al diari que s’està investigant si la mort de deu pacients a l’hospital Vall d’Hebron estan relacionades amb les retallades de les despeses de Sanitat que hi ha hagut a Catalunya, tal com va denunciar el que llavors era cap del servei de cirurgia cardiovascular de l’hospital, Manuel Galiñanes, qui, per cert, ha estat destituït d’aquest càrrec després d’haver fet la denúncia.\n“L’ Audiència de Barcelona ha ordenat que s’investigui si la mort de deu pacients del servei de cardiologia de l’hospital Vall d’Hebron estan relacionades amb les retallades econòmiques al centre sanitari i amb la seva incidència en les llistes d’espera.\nEn la seva denúncia, Galiñanes deia que hi havia pacients amb malalties greus que havien de ser operats urgentment i no es va fer. La causa: les retallades, que van fer que en lloc de quinze intervencions a la setmana, només se’n fessin tres. Per amagar-ho es van modificar, segons la denúncia, les llistes d’espera del servei.\nEn total, esmenta deu casos entre l’agost del 2015 i el maig del 2016. Sobre això, s’aporta la dada que la Societat Espanyola de Cardiologia i la Societat Espanyola de Cirurgia Cardiovascular indiquen que un pacient d’aquest tipus no pugui esperar la intervenció més de 90 dies, i tots els denunciats superen aquesta barrera, i fins i tot arriben als 140 dies. I també s’explica que un d’ells havia de passar per quiròfan el 30 de juliol del 2015, però aquell dia només es va dur a terme una operació, que no va ser la seva. Va morir l’1 d’agost. Un altre va ingressar per un infart el 5 de març del 2016; hauria d’haver estat operat en 72 hores; se li va donar cita per a l’11 de març i va morir el 9.”\nQue hi ha hagut retallades al departament de salut ho demostren els pressupostos dels darrers anys, com es pot comprovar al gràfic (l'any 2013 no es van aprovar els pressupostos). Es doncs, molt possible que el doctor Galiñanes tingui raó, i que aquesta austeritat hagi sigut la causa d’aquestes morts. Ja fa molt de temps que se sap que l’austeritat mata.\nAra bé, qui va ser el responsable d’aquesta austeritat? Trobem una resposta a l’article de La Vanguardia de l’Enric Juliana, titulat La Pell, del passat dia 2:\n“Això va començar, venia a dir Rajoy, el dia que Artur Mas va creure que ja no li sortia a compte ser el disciplinat executor de la política d’austeritat. Fem memòria. Convergència i Unió va recuperar el Govern de la Generalitat la tardor del 2010 amb un programa d’ alè jansenista. Rigor i bon govern després dels alts i baixos tripartits. “El govern dels millors ”, era el lema. Bona administració, política proempresa (business) i acords pragmàtics amb el PP català (entre ells, deixar via lliure a l’experiment de Xavier García Albiol a Badalona). El president català creia en la política d’austeritat i no va dubtar a aplicar-la amb autèntica disciplina merkeliana.\nMas retallava amb severitat jansenista.”\nJa fa temps que penso que l’ex president Artur Mas va ser un mal polític. Ara tinc un altre argument que em reafirma en la idea que tenia d’aquest senyor.\nPublicado por ssr los 13:26\nEtiquetas: política, societat\nLes inversions de l’estat a Catalunya\ncanvi climàtic (180)\npolítica malgratenca (106)\ncap de Tordera (34)\nlectures per reflexionar (14)