31. magnitud de mescla\nMagnitud que expressa la variació que experimenta una variable d'estat en formar-se una mescla respecte del valor que tindria la suma de cadascun dels components purs abans de formar-se la mescla. [...]\n32. magnitud de sortida\nMagnitud el valor mesurat de la qual es calcula utilitzant els valors de les magnituds d'entrada en un model de mesura. [...]\n33. magnitud molar parcial\nVariable intensiva associada a la contribució del component i-èsim d'una mescla a la variable extensiva. [...]\n34. naturalesa de magnitud\nAspecte comú a magnituds mútuament comparables. [...]\n35. dimensió d'una magnitud\n36. valor d'una magnitud\nConjunt d'un nombre i una referència que constitueixen l'expressió quantitativa d'una magnitud. Exemple 1: Longitud d'una barra determinada: 5,34 m o 534 cm Exemple 2: Massa d'un cos determinat: 0,152 kg o 152 g Exemple 3: Curvatura d'un arc determinat: 112 m?1 Exemple 4: Temperatura Celsius [...]\n37. valor d'una magnitud\nExpressió quantitativa d'una magnitud, generalment en forma d'una unitat de mesura multiplicada per un nombre. [...]\n38. escala de magnitud sísmica\nEscala estàndard en valors numèrics amb un decimal que s'utilitza per a la mesura relativa de la magnitud sísmica, la qual és mesurada com el logaritme decimal de la màxima amplitud d'una ona sísmica detectada sobre el sismograma dividida pel període corresponent a aquesta ona, amb factors de [...]\n39. magnitud de la circumscripció\nNombre d'escons que escull una circumscripció electoral. [...]\n40. valor convencional d'una magnitud\nValor atribuït a una magnitud per a un propòsit determinat. Exemple 1: Valor convencional de l'acceleració gravitatòria (o de caiguda lliure), gn = 9,806 65 m·s?2. Exemple 2: Valor convencional de la constant de Josephson, KJ-90 = 483 597,9 GHz·V?1. Exemple 3: Valor convencional d'un patró de [...]


Rouffigny - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n48° 48′ 13″ N, 1° 15′ 14″ O / 48.8036°N,1.2539°O / 48.8036; -1.2539Coord.: 48° 48′ 13″ N, 1° 15′ 14″ O / 48.8036°N,1.2539°O / 48.8036; -1.2539\nRouffigny és un municipi francès situat al departament de la Manche i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 310 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Rouffigny era de 310 persones. Hi havia 128 famílies de les quals 28 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 20 dones vivint soles), 36 parelles sense fills, 44 parelles amb fills i 20 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 145 habitatges, 128 eren l'habitatge principal de la família, 11 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 144 eren cases i 1 era un apartament. Dels 128 habitatges principals, 88 estaven ocupats pels seus propietaris, 38 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien dues cambres, 14 en tenien tres, 40 en tenien quatre i 69 en tenien cinc o més. 102 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 58 habitatges hi havia un automòbil i a 64 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Rouffigny el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 200 persones, 158 eren actives i 42 eren inactives. De les 158 persones actives 151 estaven ocupades (81 homes i 70 dones) i 7 estaven aturades (4 homes i 3 dones). De les 42 persones inactives 15 estaven jubilades, 16 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Rouffigny hi havia 126 unitats fiscals que integraven 308 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.610 €.\nDels 16 establiments que hi havia el 2007, 3 eren d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 2 d'empreses de construcció, 4 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 3 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa de serveis, 1 d'una entitat de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».\nDels 5 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 2 eren tallers de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 fusteria, 1 electricista i 1 restaurant.\nL'any 2000 a Rouffigny hi havia 46 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 480 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Rouffigny\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Rouffigny a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Rouffigny a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Rouffigny&oldid=29632468»


25 anys del primer Consell de Dones de Barcelona | betevé Web\nÀlex Jassé@alexjasseJavier Arilla dilluns 5 de març, 2018 , 19.17\nEl 1993 es va posar en marxa a Sant Martí com a experiència de participació ciutadana\nEl 5 de març de l'any 1993, l'Ajuntament va presentar el primer Consell de Dones de la ciutat. El va iniciar a Sant Martí perquè era un dels districtes on les entitats de dones tenien més presència. La idea del consistori era establir un sistema de participació ciutadana a partir del qual poder detectar els problemes, necessitats i demandes de les dones per determinar les polítiques que calia fer en aquest camp.\nFa 25 anys, l'Ajuntament de l'alcalde Maragall va posar en marxa un consell sectorial de dones per a cada un dels districtes de Barcelona. Va ser una iniciativa pionera pel que fa a participació ciutadana. De les trobades entre dones, entitats i el consistori en van sortir accions polítiques concretes com, per exemple, la creació de 10 punts d'informació i atenció per a les dones a la ciutat.\nEl projecte es va iniciar a Sant Martí perquè l'Ajuntament hi havia detectat un gran nombre de dones mobilitzades en entitats i associacions. Ara, algunes de les que van participar en la creació de la iniciativa reclamen que el Consell de Dones s'actualitzi per ser més eficient. També treballen en l'organització d'un acte conjunt que ha de servir no només per celebrar l'efemèride sinó també per reflexionar sobre la situació actual de les dones.


Altafulla disposarà de camp de gespa artificial a l’Estadi Municipal\nAltafulla tindrà camp de gespa artificial. Una reivindicació històrica al municipi i que molt sovint ha generat polèmica entre entitats i formacions polítiques, i que finalment serà una realitat el proper 2015.\nLa decisió s’ha pres aquest dimarts durant la comissió d’Hisenda. Segons ha explicat l’alcalde, Fèlix Alonso, un increment puntual en la recaptació de plusvàlues permetrà assumir la redacció del projecte i fer servir el romanent per actualitzar altres espais de la instal•lació com poden ser els vestuaris. La proposta presentada pel govern ha estat aprovada per unanimitat.\nPer la seva banda, el regidor d’Activitat Física i Esports, Guillermo Alonso, s’ha mostrat molt feliç i satisfet “d’haver trobat una solució a una de les principals reclamacions de la ciutadania”.\nTambé han expressat la seva satisfacció el president, Francesc Julià, i la secretària, Cristina Magriñà, del CE Altafulla. L’entitat celebrava l’any passat el seu 90è aniversari, una efemèride que de ben segur tornaran a celebrar el proper any sobre la gespa.\nEl consistori iniciarà ara els passos legals necessaris per posar en marxa l’avant-projecte d’instal·lació de gespa artificial a l’Estadi Municipal i actualitzar diferents indrets i equipaments. S’hi destinarà un import de 400.000 euros.\nUn cop complerts els terminis legals de redacció i publicació, s’obrirà el concurs d’ofertes per a la realització de les obres.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Overlund Entrada:\nFenne B&B...Habitacions per nit per només Més zones a Viborg\nMés de 1.150.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 30.500.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Overlund Monuments i llocs històrics\nOverlund és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Viborg. Compta amb algunes de les atracciones més interessants a prop de la ciutat inclús Houlkaer Kirke, Tapdrup Kirke, Siddende Pige. Overlund té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Overlund i molts més àrees a Viborg. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Digui'ns les seves dates de viatge ideals a Overlund i us direm els preus ideals disponibles.\nHotels destacats a Overlund, Viborg\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Fenne B&B és una elecció d'allotjament...\nHotels a Overlund: Fenne B&B\nLlocs d'interès a Overlund: Houlkaer KirkeTapdrup Kirke


El Projecte Cooperativa 'Persones de Confiança' de l'IES Clara Campoamor rep una menció honorífica :: elperiodic.com\n-El Projecte Cooperativa 'Persones de Confiança' de l'IES Clara Campoamor rep una menció honorífica :: elperiodic.com\nEl Projecte Cooperativa 'Persones de Confiança' de l'IES Clara Campoamor rep una menció honorífica\n• L'alumnat de quart de l'ESO del Programa de Diversificació Curricular ha destacat pel seu projecte 'Iluminando mi Futuro'\nNo és la primera vegada que el projecte educatiu "Persones de Confiança" promogut per l'Institut Clara Campoamor d'Alaquàs com una experiència pionera per fomentar la iniciativa emprenedora entre els joves rep un premi. Esta vegada han estat reconeguts amb una Menció Honorífica del Premi Nacional sobre Innovació Educativa que atorga la Fundació GSD a l'Institut Cervantes de Madrid.\nEls joves de quart de l'ESO del Programa de Diversificació Curricular, l'alumnat que dóna vida a este projecte, han rebut esta vegada este reconeixement pel treball "Iluminando mi Futuro" a través del qual han treballat el problema de l'abandonament escolar posant en marxa iniciatives de col·laboració escolar, amb Alaquàs i amb altres entitats locals.\nEl premi el van arreplegar el passat 2 de febrer a l'Institut Cervantes de Madrid el professorat responsable del projecte: Pepa López, Isabel Moreno i David Navarro. En l'acte es va valorar molt positivament que l'alumnat de diversificació curricular ha treballat de forma activa i dinàmica sobre necessitats reals de l'entorn aportant solucions pròpies basades en el treball col·laboratiu i cooperatiu en accions útils per a la comunitat.\nLa cooperativa "Persones de Confiança" va nàixer fa set anys com una experiència pionera emmarcada dins del projecte educatiu "Empresa i iniciatives emprenedores" realitzat per l'alumnat de quart de l'ESO del programa de diversificació curricular de l'Institut Clara Campoamor d'Alaquàs posat en marxa per a fomentar la iniciativa empresarial entre els joves.\nLa iniciativa va ser reconeguda també amb el Premi Nacional de "Reporteros en la red" que atorga anualment l'Obra Social Ibercaja. L'objectiu d'aquest premi és facilitar i incentivar la realització d'activitats de renovació i innovació que puguen ser aplicades a centres educatius.\nAquest curs el projecte es desenvolupa en el grup de 3r ESO PMAR (Programa de Millora de l'Aprenentatge i del Rendiment).


Solbes diu que l'acord del nou finançament català pot no estar llest el 9 d'agost La República\nSolbes diu que l’acord del nou finançament català pot no estar llest el 9 d’agost\nEl vicepresident econòmic del govern espanyol, Pedro Solbes, ha presentat per primera vegada directament als consellers de les quinze comunitats autònomes els principis que han de regir el nou sistema de finançament autonòmic. Solbes ha apuntat que tot i que es tractarà d’una reforma basada en la multilateralitat en les pròximes setmanes es produiran reunions bilaterals amb les Comunitats Autònomes. Els principis que regiran el sistema, ha dit, són els d’igualtat, suficiència, transparència, corresponsabilitat fiscal i autonomia.\nSolbes inicia d’aquesta manera el procés de reforma del finançament autonòmic que en les pròximes setmanes s’abordarà de manera bilateral amb cadascuna de les Comunitats Autònomes i finalment de forma multilateral en el sí del Consell de Política Fiscal i Financera, on hi són representades totes les comunitats excepte el País Basc i Navarra.\nEl vicepresident ha assegurat que el sistema es regirà per sis principis essencials. Els tres primers són els d’igualtat perquè el nivell de qualitat dels serveis sigui homogeni a tot el territori; el de suficiència perquè hi hagi prou recursos perquè tots i cadascun dels territoris puguin finançar les seves competències; i la introducció de correccions en el sistema actual que tinguin en compte l’evolució de la població i altres variables que beneficiïn les comunitats menys dinàmiques.\nEls altres tres són un augment de la cessió d’impostos; potenciar la corresponsabilitat fiscal de les Comunitats Autònomes per permetre espais fiscals propis que possibilitin decisions de més despesa per a les Comunitats; i assegurar la suficiència financera de l’Estat d’acord amb el pes de les seves competències.\nEn aquest últim punt, el ministre ha deixat clar que l’Estat es reserva almenys el 50% de la despesa pública i també es quedarà ‘en exclusiva’ els recursos procedents de l’Impost de Societats.\nPel que fa al calendari, Solbes ha apuntat que els contactes bilaterals amb les Comunitats Autònomes s’iniciaran de manera immediata per conèixer els punts de partida dels governs territorials. Posteriorment, el Ministeri té previst analitzar-les i fer una proposta de bases per al sistema.\nEn aquest moment, segons el Ministeri, s’obrirà una nova ronda de contactes bilaterals per consensuar la reforma que finalment es presenti al Consell de Política Fiscal i Financera.\nDubtes sobre el 9 d’agost\nEn roda de premsa ha recordat que l’Estatut fixa el nou d’agost com a data límit per assolir un acord de principis amb la Generalitat, i per aquest motiu l’executiu espanyol ‘intentarà’ complir amb aquest calendari.\nEn aquest punt, però, ha recordat que caldrà negociar el sistema amb totes les Comunitats Autònomes i ‘si es compleix haurem complert’ i ‘la nostra idea és seguir treballant tan ràpid com sigui possible per arribar a l’acord quan sigui possible’.\nSegons el vicepresident el 9 d’agost ‘és una data que està en un Estatut’, però ‘hi ha altres comunitats que lògicament poden estar més o menys d’acord’ i aquesta ‘no és la única referència a prendre en consideració’. Les dates, ha dit ‘no són sagrades’.\nDefinir els serveis públics essencials\nEl ministre també ha apuntat que el sistema d’anivellament tindrà en compte els ‘serveis públics essencials’ que ja consten a alguns estatuts però que caldrà definir. En tot cas ha afirmat que a més dels que ja consten en alguns estatuts n’hi haurà d’altres com la justícia que ‘lògicament’ també caldrà introduir al sistema.


Ajuntament de Nàquera | Notícies › Tornen les activitats dirigides i les caminates saludables\nTornen les activitats dirigides i les caminates saludables\nL’Ajuntament de Nàquera i la Regidoria de Joventut i Esport van a posar en pràctica activitats dirigides com un circuit funcional, per a millorar i enfortir la musculatura, i un circuit de tonificació, on se cercarà una millora òptima del nostre cos i resistència basant-se en exercicis d’alta intensitat durant un curt període de temps. Tot en les instal·lacions de l’edifici Vinyes.\nEn l’horari hi haurà possibilitat d’assistir de matins o de vesprades i en diferents dies per a intentar acoblar-se a tots els horaris. Els dies disponibles són els dimarts o els dijous de 10:45 a 11:30h o de 18:45 a 19:30h per al circuit funcional, mentre que el circuit de tonificació també serà dimarts o dijous però de 9:45 a 10:30h o de 19:45 a 20:30h. La taxa corresponent a cada dia serà de 17’50€ els dimarts i de 15€ els dijous. A més, enguany es podrà acudir dos dies sempre que es pague la taxa trimestral corresponent.\nD’altra banda, també es torna a posar en pràctica l’activitat gratuïta anomenada Caminades Saludables que consisteixen a realitzar diversos recorreguts urbans pel municipi per a poder iniciar-se en els hàbits de vida saludables.\nPer a aquesta activitat també hi haurà dos grups que es van iniciar el passat 20 de setembre, un els dimarts i els dijous de 16 a 16:45h i un altre els dimecres de 9 a 9:45h.\nLes inscripcions per a qualsevol de les tres activitats serà en l’Ajuntament de Nàquera, cridant al telèfon 96 168 00 02 o enviant un correu electrònic a deportes@naquera.com o susana@naquera.com.


Més per Menorca vol fer saber que la nota emesa pel Govern de les Illes Balears està completament desfasada, ja que s'ha redactat a partir d'un o més esborranys antics de la Llei Menorca Reserva de Biosfera, i bàsicament sobre una versió de l'any 2020, o en menor grau d'altres versions igualment caducades, quan el document encara no havia estat ni presentat públicament. Moltes de les observacions de la nota jurídica directament no tenen ja sentit, perquè fan referència a continguts que van desaparèixer en els esborranys posteriors. És del tot inadmissible que una nota pretesament de contingut jurídic redactada per l'advocacia de la Comunitat Autònoma no tingui el més mínim rigor fins al punt que qüestiona la proposició de llei sense haver llegit i estudiat el text definitiu dictaminat per la Comissió Informativa i presentat públicament en roda de premsa.\nAixò demostra que el Govern tenia tota la informació relacionada amb la llei des del 2020 i que també ha format part activa dels treballs de redacció i supervisió de la mateixa fins el dia d'avui.\nLes notes que apunta el Govern fan referència a articles i apartats de la llei que en la versió definitiva han estat modificats o inclús eliminats, fruit de les negociacions i diverses aportacions que s'hi han fet durant el procés d'elaboració.\nAixí mateix, queda palès que l'excusa utilitzada pel GOIB a l'hora de justificar que presentés la nota pocs dies abans que se celebrés el plenari, argumentant que esperaven la versió definitiva de la proposició de llei, cau pel seu propi pes, per mor que la versió definitiva no l'han tinguda en compte en absolut.\nEl coordinador general de Més per Menorca, Miquel Àngel Maria, considera que "queda completament qüestionada la rigorositat de les notes emeses pel Govern i s'evidencia que el document presentat només té una finalitat estrictament política: tombar la llei o buidar-la de contingut."\nAixí i tot, Maria afirma que "tal com va refrendar l'assemblea, estem oberts al diàleg al qual ens va emplaçar la presidenta, si bé encara estem esperant des de fa dies que respongui la nostra petició de concretar dia i hora".\nInforme amb tota la informació


Josep Pedrerol dona la benvinguda a Sandra Díaz atacant Laura Gadea\n«Benvinguda, Sandra Díaz, una periodista de veritat», li dedicava\ndimarts, 8 d’agost 2017 - 10:48h\nJosep Pedrol i el nou fitxatge del programa, Sandra Díaz | Cedida\n'El Chiringuito' arranca amb la seva desena temporada del programa, que condueix Josep Pedrerol des de fa quatre anys i, en aquesta ocasió, compta amb Sandra Díaz, que se suma a la plantilla del programa. Pedrerol rebia l'arribada de la nova temporada així: «Quin mes: Neymar marxa, Cristiano declarant i Villar a la presó... l'any que ve no hi haurà vacances per a ningú. Ens agafeu amb més ganes. I el fet de comprovar què passa als altres canals tampoc és dolent. Fan grans coses, però, escolta, a les dotze... 'El Chiringuito'. És la desena temporada, això és increïble a la televisió. No sé si ens ho mereixem, però alguna cosa devem estar fent bé. En tinc més ganes que mai. Serà la millor temporada de la història, ja ho veureu. Ho compartirem tots i tindrem el millor equip», deia amb relació a la recent incorporació de Sandra Díaz.\nCal destacar que el fitxatge de Sandra no és casual, sinó que venia motivat per l'acomiadament de Laura Gadea, un tema polèmic que porta cua des de fa un mes, a causa de la manera amb la qual es va acomiadar el final de l'anterior temporada. Sandra Díaz, que feia de becària a la redacció, ha estat escollida per substituir-la, i en la seva benvinguda, Pedrerol va deixar anar unes paraules que van provocar controvèrsia a les xarxes socials, on a molts dels seus seguidors els va faltar temps per opinar. Les paraules que li va dedicar a Sandra van ser: «Em fa il·lusió que una periodista de veritat, de casta, sigui la persona que us llegeixi. Em fa il·lusió la incorporació de Sandra a 'El Chiringuito'». Moltes persones han criticat la doble intencionalitat de les seves paraules: alabant a Sandra per una banda, i pulla a Laura, ja que, segons l'èmfasi que se li doni i la forma amb la que s'interpreti, podria fer la sensació que la titlla de mala periodista. Quant a Sandra, ella responia: «Tenia ganes de tornar. I, si m'ho permets, vull agrair a tothom l'efecte que m'han brindat. Ha sigut al·lucinant i el que em toca és estar a l'altura de tots per tot el suport que que m'han donat».


BON PUNT SUMAT EN UNA TARDA ON GAIREBÉ SALTA LA BANCA - ceeuropa.cat\nBON PUNT SUMAT EN UNA TARDA ON GAIREBÉ SALTA LA BANCA\nCategoria principal o arrel: Primer Equip\tCategoria: Lliga\t Publicat el Diumenge, 25 Novembre 2012 15:01\nL'afegit deixa l'Europa sense el triomf\nEn un camp complicadíssim on en els darrers dos anys han aconseguit el botí dels tres punts comptats equips, l'Europa ha estat a punt de fer saltar la banca. La victòria gracienca s'ha escapat d'entre els dits, literalment, en el darrer segon de partit amb un xut de falta directa de l'exescapulat Manel Sala. L'equip gracienc conserva el tercer lloc a la taula.\nManlleu 1 - Europa 1\nS'ha notat que era un duel d'alçada on cap dels dos equips volia regalar el botí fàcilment. Durant el primer quart d'hora de partit el respecte entre Manlleu i Europa ha estat total. Domini impossible d'adjudicar a cap dels dos i falta de control de la pilota no pas per cap estil lleig de joc sinó per unes línies, en ambdós equips, perfectament plantades sobre el terreny de joc.\nEl primer xut a porta amb intenció no ha arribat fins al minut 26, quan Rovira ha provat des de més de trenta metres i ha obligat Barragan a aturar en dos temps. Poc després, acció clau: mans dins l'àrea de Masoliver, targeta groga i penal favorable a l'Europa. Javi Lara, des dels onze metres, ha enganyat el porter i ha fet el 0-1.\nPoc després, però, ha arribat una nova jugada desgraciada per l'Europa. Romero s'ha lesionat en un xoc per la disputa de la pilota i en el seu lloc ha entrat Delmàs. L'extrem, fitxat fa unes quantes setmanes i que havia debutat fa tres jornades entrant en l'equip des de llavors, podria tenir afectats els lligaments, però en una primera exploració no sembla pas un trencament. Les primeres observacions apunten a un mes de baixa, però caldrà anar sobre segur en els propers dies per descartar una lesió més greu.\nDesprés d'un bon primer temps de l'Europa impedint la rauxa clàssica del Manlleu a casa, res ha pogut evitar en el segon temps que l'equip local, avui dirigit a la banqueta novament pel seu segon, David Codina, fos el dominador de l'esfèrica. Amb el pas dels minuts el Manlleu ha tancat l'Europa al seu camp. Els de Gràcia han intentat, sense èxit (només un tímid xut i algunes faltes i córners) generar una ocasió que pogues convertir-se en el segon gol, però s'han mostrat ferms en defensa fins l'arribada del temps afegit.\nCert és també que el Manlleu, tot i ser qui més ha tingut el domini territorial, pràcticament no ha forçat Rafa Leva a fer cap intervenció decisiva ni ha perdonat cap ocasió clara. Els mèrits dels locals es poden sumar més per intenció, pilota aturada, aproximacions i pilotes sobrevolant l'àrea petita que no pas per remats directament intencionats i amb 'malícia' cap a la zona delimitada entre els pals graciencs.\nNo obstant, aquestes aproximacions han tingut premi pel Manlleu en el darrer sospir. Una falta a la frontal executada per Baruc en temps afegit ha marxat massa alta però una nova pilota aturada a la frontal, a l'altre cantó, a pocs segons de complir-se els tres minuts d'afegit, no s'ha desaprofitat per part osonenca. El davanter Manel Sala, exjugador de l'Europa, ha engaltat un precís xut de falta directa -una falta d'orígen dubtós, tot sigui dit- impossible d'aturar per Rafa Leva. No hi ha hagut, dit literalment, temps per res més. Xiulet final i tots cap a casa amb taules al marcador.\nLliga · J13 · Municipal de Manlleu · (25/11/12) · 450 espectadors\nMANLLEU: Barragan, Masoliver (Seuma, 83'), Archi, Gely, Masó, Putxi, Ivan Fernández (Juanjo, 45'), Baruc, Manel Sala, Sergio Ginés i Adrià Casanova (Fortet, 60').\nEUROPA: Rafa Leva, Víctor Duran, Alberto, Guzman, León, Valderas (Mañosa, 85'), Romero (Delmàs, 38'), Javi Lara, Camacho, Rovira (Diego, 80') i Édgar.\nÀRBITRE: David Congost Larrosa (Sabadell)\nTARGETES: Grogues a Masoliver, Ivan Fernández, Baruc, Sergio Ginés i Juanjo (Manlleu) i Rafa Leva, Alberto, Guzman, León, Camacho i Édgar (Europa).\nGOLS: 0-1 (Javi Lara -p-, 31'); 1-1 (Manel Sala, 93').\nRomero ha caigut lesionat durant el primer temps\nBaruc intentant un control complicat de la pilota\nAixí ha celebrat el seu gol l'Europa...\n... i així l'empat l'exeuropeista Manel Sala al minut 93 de partit


Mig centenar de persones protesten contra la declaració de municipi turístic a Figueres - Empordà\nMig centenar de persones protesten contra la declaració de municipi turístic a Figueres\nLa mesura es presenta avui a ple\nPAOLA GARCIA 04.04.2019 | 18:19\nProtesta a Figueres contra la declaració de municipi turísticPAOLA GARCÍA\nUna cinquantena de persones es concentren davant de l'Ajuntament de Figueres per mostrar el seu rebuig a la proposta d'ampliar l'àmbit turístic a tota la ciutat, que es presenta avui a ple. La convocatòria de CCOO ha reunit mig centenar de persones que han demanat al govern local i grups de l'oposició que rebutjin la mesura per "afectar les condicions dels treballadors".\nDes del sindicat diuen que la mesura, implantada al Rovell de l'Ou fa gairebé set anys, no ha tingut mai l'èxit esperat ni anunciat i són molt poques les botigues (sobretot cadenes comercials) que obren, fa temps que la zona de Vilatenim, on hi ha establiments com el Decathlon, de bricolatge i de la llar, reclamen poder formar part de l'excepcionalitat. Grups com la CUP i la recent formació Guanyem Figueres s'han mostrat a favor de la protesta.\nDesprés de la concentració han decidit pujar a la sala de plens per transmetre les seves demandes als polítics directament i ser presents durant el debat d'aquest punt de l'ordre del dia.


👏 Bones notícies: Troben a Alejandro Fernández, un menor desaparegut\nTroben a Alejandro Fructuoso Fernández, un xiquet de 13 anys desaparegut en Elx\ndijous, 12 de novembre 2020 - 21:30h\nActualització 12/11/2020 a les 21.30 hores. Han trobat en bon estat a Alejandro Fructuoso Fernández, un xiquet de 13 anys, desaparegut en la localitat d'Elx, en la comarca del Baix Vinalopó (Alacant). D'eixa manera ho ha publicat l'ONG 'SOS Desapareguts' a través del seu compte de Twitter.\nBusquen a Alejandro Fructuoso Fernández, un menor desaparegut en Elx\nFamiliars i amics busquen a Alejandro Fructuoso Fernández, un xiquet de 13 anys, desaparegut en la localitat d'Elx, en la comarca del Baix Vinalopó (Alacant). El menor ha desaparegut este dilluns, 9 de novembre, segons ha informat l'Associació SOS Desaparecidos a través de les xarxes.\nAlejandro Fructuoso fa 1,60 metres, és de complexió normal, té el monyo clar i els ulls marrons. Qualsevol informació que es puga tindre sobre el seu parador s'ha de comunicar a la policia, als telèfons 642 650 775 o 649 952 957 o al correu electrònic sosdesaparecidos@sosdesaparecidos.es.\n"Troben en bon estat a l'home desaparegut en l'Alcora" "Troben un cadàver enmig del carrer en Castelló de la Plana"


Daiwa Set Manie 01 Negre comprar i ofertes a Waveinn\nDescripció Daiwa Set Manie 01\nVareta de carboni de desbobinat, muntada amb un cargol roscat, mànec de suro i acció de punta ràpida. Bobina DF, fre davanter, rodament de 1 rodet d'alumini i equipats amb tecnologies Twist Buster, Gyro Spin, Digigear i ABS.\nDaiwa Set Manie 01 té la total garantia de devolució. Si per qualsevol motiu no estàs satisfet amb la compra de Daiwa Set Manie 01 a waveinn, tens 30 dies per retornar el producte. A més a més, a la botiga online de nàutica i pesca trobaràs una àmplia varietat de material de la marca Daiwa i podràs completar la teva comanda amb altres productes de nàutica i pesca al millor preu online.\nCaracterístiques Daiwa Set Manie 01\nTecnologias Daiwa Set Manie 01


L'Ajuntament d'Alzira i la Conselleria acceleren els tràmits per a ampliar l'IES Rei En Jaume | infoniu\nConselleria i Ajuntament estan prop de tancar la cessió dels 7.500 m² necessaris per ampliar la parcel·la de l’institut amb un nou centre per més de 1.100 alumnes\nLes necessitats educatives futures de l’IES Rei en Jaume I, que exigeixen passar dels actuals 750 alumnes d’ESO, Batxillerat i FP a un centre amb capacitat per més de 1.100 alumnes, fan necessari ampliar la parcel·la de l’institut fins als 20.000 m². Per aconseguir aquests terrenys extra, Conselleria i Ajuntament estan a punt de tancar un acord amb el Servei Valencià d’Ocupació i Formació Labora per la cessió de 7.500 m² de sol del veí Centre d’Ocupació Espai Labora Alzira.\nEn els dos primers centres, que superen els 440 i els 600 alumnes respectivament, s’ha acordat en la trobada de hui entre Conselleria i Ajuntament encarregar una avaluació estructural i patològica dels edificis que s’efectuarà enguany. L’objectiu és determinar, donada l’antiguitat dels edificis, si en lloc d’una reforma integral és més convenient enderrocar-los i construir-los de nou.\nTags:alziraedificanteducacióIES Rei En Jaumereforma


Disseny de botigues on-line i e-comerce - Vic-Web.com\nQuè és una botiga on-line?\nLa botiga on-line és una pàgina web amb plataforma de venda per internet.\nT'oferium un sistema eficaç, segur i fàcilment manejable. Gràcies al panell de control o backoffice, les nostres botigues on-line són totalment autogestionables, és a dir, permeten la gestió del catàleg, de l'estoc, dels enviaments, de les factures i albarans i dels clients de la botiga. També incorporen les millors passarel·les de pagament: TPV (bancs i caixes), Paypal així com la transferència bancària o contrareemborsament.\nEl sistema de gestió de la botiga on-line és molt senzill i intuïtiu, tot i així et donarem tot el suport necessari, tant en el moment de posar la botiga en marxa com posteriorment. Si tens qualsevol dubte podràs contactar-nos i t'ajudarem amb el maneig de la web.\nBackoffice per a la gestió de catàleg, inventari i stock.\nGestió web amb possibilitat d'incloure permisos i usuaris.\nGestió de factures, enviaments i albarans.\nTPV virtual, Paypal, contrareembols i/o transferència bancària.\nSitemap Google + Robots.txt (millora l'indexació de la web als buscadors).\n.htaccess (optimització del costat del servidor).\nAssessorament professional i suport tècnic.\n4 comptes de correu i Domini + Hosting GRATUÏT durant un any.\nQui necessita una botiga on-line?\nLes botigues on-line estan pensades per aquelles empreses que ja tenen una presència a internet i volen ampliar la seva capacitat de venda. Una de les maneres més econòmiques de fer-ho, és a través del comerç on-line. Les botigues on-line són totalment autogestionables i ens encarregarem d'ensenyar-te a manejar seu gestor: Com crear categories, canviar productes o afegir-ne de nous, a gestionar les imatges, els clients registrats, les vendes, les factures, etc...\nVols crear o renovar la teva botiga on-line?\nContacte! 630 871 801\nBotiga Club Gaudí


La Comunitat Valenciana està hui en risc per pluges\nUn total de 14 províncies estaran en risc (groc) aquest dimecres 26 de setembre per vents, onatge, tempestes i pluges que deixaran fins a 20 litres per metre quadrat, segons la predicció de l’Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), que apunta com a fenomen significatiu vent fort de Llevant a Cadis i precipitacions que podrien ser localment fortes en el Llevant peninsular, sud de Balears i entorn de Serra Bruna.\nEn concret, en risc per pluges estan Almeria, Comunitat Valenciana i Múrcia; en risc per tempestes estaran Còrdova, Sevilla, Ciudad Real i Badajoz; en risc per vents estaran Màlaga i Àlaba; en risc per fenòmens costaners estarà la Corunya, mentre que Cadis estarà en risc per vent i fenòmens costaners.\nAquest dimecres, l’AEMET espera cels nuvolosos amb probables precipitacions en l’extrem sud-est peninsular, Melilla i Balears, que podrien ser localment forts en el Llevant i en el sud de Balears, i a més localment persistents en el sud de València i nord d’Alacant.\nA més, es preveu intervals de núvols baixos, especialment al principi del dia, en altres zones de la meitat oriental peninsular, mentre que en la resta del país hi haurà un predomini de cels poc nuvolosos, encara que s’anirà formant nuvolositat d’evolució diürna en l’oest del Sistema Central i interior del quadrant sud-oest peninsular, on podria deixar alguns ruixats i tempestes dispersos i ocasionals, més probables al voltant de Serra Bruna, on cap a la possibilitat que siguen localment fortes.\nD’altra banda, les temperatures aniran en descens en la meitat sud peninsular i aniran en augment en el terç nord, que pot ser localment notable en el nord de Galícia, Cantàbric i alt Ebre, mentre que en la resta del país hi haurà pocs canvis.\nFinalment, l’AEMET apunta predomini del vent de component aquest en la Península i Balears, sent forta a Cadis, especialment en l’àrea de l’Estret, i amb intervals de fort en altres punts del litoral mediterrani, de l’est del País Basc i oest de Navarra, mentre que a Canàries es preveu règim d’alisis.\nEls termòmetres cauen quasi deu graus a València\nSanitat activa l'alerta en deu comarques de la Comunitat Valenciana per les altes temperatures\nSanitat activa l'alerta per màximes de fins a 39 °C en algunes comarques valencianes\nEl risc per temperatures màximes s'avança al diumenge a l'interior de València on es preveuen 37 graus\nLes màximes fregaran els 40 graus aquest dissabte a l'interior de València


La Diputació de Castelló i l'AVL presenten un còmic sobre els Pelegrins de les Useres - Diari La Veu\nEscriba el número 138666\nLa Diputació de Castelló i l'AVL presenten un còmic sobre els Pelegrins de les Useres\nLa iniciativa donarà a conéixer entre els més menuts "l'ancestral tradició" al mateix temps que es fomentarà la lectura en valencià\n5 maig 2019 11:50h\nEls Pelegrins de les Useres és una romeria que té lloc cada any en aquesta població de l'Alcalatén. / FLICKR ALBERTO CASANOVA\nVALÈNCIA. La Diputació de Castelló i l'Acadèmia Valenciana de la Llengua divulguen la peregrinació dels Pelegrins de les Useres a través de la publicació d'un còmic juvenil. En el desenvolupament d'aquest còmic, amb guió i il·lustracions a càrrec de Jesús Huguet Enguita, s'ha comptat amb l'assessorament dels Pelegrins de les Useres a Sant Joan de Penyagolosa.\nAmb aquesta iniciativa, ambdues institucions pretenen donar a conéixer entre els més xicotets "l'ancestral tradició castellonenca" al mateix temps que fomenten "la lectura en valencià".\nEl president de la Diputació, Javier Moliner, va assenyalar la seua voluntat "d'unir l'estratègia que té l'Acadèmia Valenciana de la Llengua de donar difusió a les tradicions que durant segles s'han desenvolupat en la nostra terra i que s'han transmés i escrit en la nostra llengua, aprofitar-ho per a divulgar aquells senyals d'identitat dels quals ens sentim més orgullosos".\nPer part seua, el president de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, Ramon Ferrer, va valorar molt positivament aquesta iniciativa que "fa que els xiquets entren llegint en valencià amb una tradició tan important no solament a Castelló sinó per a tots els valencians". "És un element únic per a la difusió de la nostra cultura i les nostres tradicions", va agregar.\nEscriba el número 153679


Eines de Llengua: Condicionants\nPasse pel centre de València i observe que l'aire condicionat de la catedral està situat de manera discreta, però evident. Es veu que la religió no refresca, i no sé si l'aparell acaba de fer decoratiu o transcendent.\nD'altra banda, buscant frescor menys escatològica, amunt i avall amb el cotxe —mot que ve de l'hongarés, però a través del francés i del castellà, que, en açò de les llengües, tot s'apega— tinc ocasió de rememorar una queixa que havia previst fer-li al síndic de greuges i que me s'havia oblidat: el passos de zebra senyalitzats amb un llum groc intermitent per als cotxes i un homenet —verd o roig— per als vianants, que són confusos per als conductors i perillosos per als vianants. De fet, són contradictoris, perquè obliguen els conductors a mirar el senyal dels vianants, si és que volen entendre per què és que els vianants no travessen el pas.\nBé, tot això no sé si serà matèria per al síndic, però sí que ho és una sol·licitud sobre eixa qüestió que vaig enviar a l'ajuntament de la Vall i que no m'han contestat. De fet, en la recta que travessa el poble hi ha dos exemples de la mateixa senyalització que comuniquen, però, informació diferent. A l'entrada del poble, el groc intermitent assenyala als conductors que no cal que deixen passar els vianants —perquè tenen el seu senyal en roig— i més avant, cap al final del poble, el llum groc intermitent pretén indicar que els vehicles han de deixar passar els vianants —perquè tenen l'homenet verd en el seu senyal—. Un desficaci complet, però l'ajuntament no ho ha resolt ni m'ha contestat.\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 19:32\nMarcadors: accessibilitat, Síndic de Greuges, urbanisme


El Projecte Emma rellança la captació de fons per aconseguir 150.000 euros – Marfanta\nEls investigadors preveuen dedicar tres anys per concloure l'estudi sobre el càncer de mama, en el qual hi participen unes 300 dones\nLa presentació de la loteria a benefici del Projecte Emma, a Amposta. // CEDIDA.\nEmma, el projecte de recerca impulsat des de diferents entitats de les Terres de l’Ebre per investigar el càncer de mama, reprèn les accions per captar fons i poder finalitzar l’estudi en el qual participen unes 300 dones. Presentat públicament el passat mes de gener, la crisi del coronavirus ha obligat a aturar les activitats i obligarà a retardar el calendari previst. Ara han presentat un torró, números de loteria i organitzaran partits de futbol, entre d’altres iniciatives. L’objectiu és aconseguir durant els pròxims mesos 150.000 euros, principalment, per contractar un investigador i enllestir l’estudi en tres anys. Es tracta del primer projecte d’investigació que busca la implicació de la societat i el teixit empresarial del territori.\n“Ho vam llençar tot entre finals de gener i principis de febrer i ho vam haver de confinar”, lamenta Carlos López, investigador principal del projecte. Hi havia partits de futbol, activitats solidaris i concerts programats que es van haver de cancel·lar. A finals d’aquest passat mes d’agost, grups i entitats col·laboradores es van tornar a començar a moure per, dintre de les limitacions que imposa la pandèmia, reprendre les activitats de captació de fons.\nUna firma de de “vending”, Homatic, ven polseres solidàries a les seves màquines. El pròxim dissabte s’organitza un partit de futbol a Camarles amb la participació del veterans de l’Espanyol. Fa pocs dies es va presentar el torró solidari que elabora la pastisseria Germans Marín i els números de loteria que han impulsat amb la col·laboració de l’administració la Bruixa del Riu d’Amposta. S’anunciaran tres productes nous de cara la campanya de Nadal i treballen amb la possibilitat de fer una gala solidària, amb artistes del territori i fora, per aquestes mateixes dates.\nLa presentació del torró solidari del Projecte Emma a Amposta. // CEDIDA.\nPerò si bé la intenció inicial era arribar a l’objectiu de 150.000 euros abans de finalitzar l’any, la previsió s’allargarà un temps més amb la pandèmia del coronavirus. López no descarta que sigui fins passat el pròxim estiu. La idea és implicar la societat i, especialment, les empreses del territori perquè contribueixin activament en l’impuls definitiu del projecte. Disposen d’una web on també es poden fer aportacions econòmiques directes i difonen les diferents activitats.\nEl projecte està impulsat per la Fundació Doctor Ferran arran de la iniciativa del grup de recerca en patologia oncològica i biofarmacològica de la gerència de les Terres de l’Ebre de l’ICS. Volen demostrar que la resposta immune de les pacients amb càncer de mama és diferent si tenen ganglis limfàtics axil·lars afectats per metàstasi o no. Els investigadors, de fet, fa quinze anys que hi treballen. Però, segons reconeix López, la feina que queda per fer és encara ingent.\nEl grup de recerca, en el qual participen quinze persones, recullen mostres de pacients del territori per intentar arribar a uns resultats que siguin d’aplicació universal. De fet, l’estudi es desplega en coordinació i col·laboració amb grups de recerca d’universitats com la de Castella-la-Manxa o Cadis, així com centres de Polònia i França. Confien que els resultats puguin contribuir a generar nous tractaments en el camp de la immunoteràpia principalment. És a dir: ajudant el cos a defensar-se ell mateix dels tumors en un dels llocs del cos on el tumor del càncer de mama sol fer metàstasi.\nVolen saber quines poblacions específiques poden ser més immunes a la metàstasi a través dels ganglis limfàtics. En aquest sentit, es poden arribar a analitzar 1.200 imatges microscòpiques digitals de les mostres aportades per cadascun dels deu marcadors que es volen estudiar, que es bolca a la base de dades, a banda de recollir i analitzar dades d’anatomia patològica i oncologia de les pacients, per arribar a la interpretació i plasmació dels resultats.\nTags: AmpostaBaix EbreCamarlesCarlos LópezFundació Doctor FerranHTVCLliga contra el CàncerMontsiàProjecte EmmaSalutSocietatSolidaritatTortosa\nLa PAH de l'Ebre denuncia coaccions a famílies per no renovar-los el lloguer\nTortosa enllesteix l'arranjament d'una nova zona verda al sector de Ferreries Nord\nJa són set els grups escolars afectats pel coronavirus a les Terres de l'Ebre


Alta participació en la segona edició del Dia a Cavall - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a Alta participació en la segona edició del Dia a Cavall\nPer segon any consecutiu, diferents centres eqüestres de la Garrotxa han participat aquest diumenge en una nova edició del Dia a Cavall, una jornada que pretén donar a conèixer el món hípic, a través de passejades, tallers i demostracions.\nTres centres eqüestres de la Garrotxa han participat aquest passat diumenge en la segona edició del Dia a Cavall, una diada lúdico-festiva dedicada al món de l’hípica, i que, aquest any, s’ha fet extensiva arreu de Catalunya. La jornada s’ha desenvolupat amb èxit arreu i es s’ha vist marcada per l’alta participació en les diferents activitats.\nJordi Terrades, ADRINOC: “Hem superat les 300 inscripcions prèvies en els disset centres arreu de Catalunya. Per tant tenim una provisió de superar el miler de persones que voltin aquests centres, i la veritat és que aquest any amb la implicació de la Federació Catalana d’Hípica, hem fet un salt endavant i cada vegada s’està donant a conèixer més aquest món.”\nAl Centre d’Equinoteràpia Marginera de la Bosa de la Vall de Bianya s’hi han dut a terme tallers que tenien com a objectiu demostrar les capacitats terapèutiques d’aquests animals, des de l’empatia o la comunicació no verbal.\nPels més atrevits, al Centre Ponis de la Garrotxa s’hi ha dut a terme passejades amb cavalls i s’hi han fet sortides amb els carruatges, omplint, de gom a gom, el Càmping lava, que de costum ja hi rep nombrosos visitants.\nI per acabar, el Centre Eqüestre de la Vall d’en Bas ha ofert la vessant més esportiva del món hípic, amb demostracions de doma clàssica i altres activitats.\nDes dels tres centres es valora positivament la jornada, i insisteixen en la necessitat d’apropar cada cop més la gent a les hípiques, i fer pedagogia de tot el que poden aportar aquests animals. Una reflexió que es fa extensiva des de la organització:\nJordi Terrades, ADRINOC: “Tenim com a objectiu donar a conèixer aquest món, i el Dia a cavall és l’aparador perfecte per poder fer això i donar-se a conèixer, perquè de vegades tenim les hípiques al costat de casa i realment o no hi hem anat mai o no ho coneixem.”\nUna jornada en tres indrets idíl·lics de la comarca, que en tot moment tenen en compte la sostenibilitat i l’apreci per la natura i els animals, en definitiva, una jornada difícil d’oblidar pels apassionats al món dels cavalls.\ncentre eqüestre la vall\ncentre equinoteràpia marginera la bosa


Coorganitzem, amb motiu de la reunió anual de l'Associació Europea d'Arqueòlegs, un cicle de cinema que mira al passat | Filmoteca de Catalunya\nInici>Actualitat>Hemeroteca>Coorganitzem, amb motiu de la reunió anual de l'Associació Europea d'Arqueòlegs, un cicle de cinema que mira al passat\nCoorganitzem, amb motiu de la reunió anual de l'Associació Europea d'Arqueòlegs, un cicle de cinema que mira al passat\nQuatre films conformen una programació que comptarà amb presentadors ponents del Congrés\nLa coincidència de la celebració de la 24a Reunió Anual de l'EAA - European Association of Archaeologists a Barcelona, entre el 5 i el 8 de setembre, fa que la Filmoteca programi, en col·laboració amb els organitzadors de la trobada, un cicle de quatre films que revisen, amb fidelitat històrica, el passat de la humanitat. Totes les pel·lícules aniran precedides per una presentació a càrrec d'un expert.\nQuan el cinema de ficció reprodueix passats llunyans, sovint distorsiona, idealitza o directament falseja la realitat. Hi ha, però, excepcions en aquesta pràctica, i existeixen pel·lícules que reprodueixen etapes pretèrites del passat de la humanitat amb fidelitat, si més no, a les reconstruccions històriques desenvolupades per arqueòlegs d'arreu del món. Altres films, de caràcter documental, testimonien l'evidència deixada pels nostres avantpassats en els nostres paisatges, o reflecteixen en imatges troballes importants que han marcat un abans i un després en l'estudi de la història de les civilitzacions antigues.\nEntre el 4 i el 8 de setembre, i d'acord amb l'Associació Europea d'Arqueòlegs, que organitza la 24a edició de la trobada anual d'aquests professionals a Barcelona, la Filmoteca ha programat un cicle breu, compost de només quatre films, que serveix de complement a les jornades de la reunió i que alhora permet als espectadors de cinema barcelonins posar-se al dia a través de les presentecions dels films que els diversos ponents de la Reunió faran a la Filmoteca.\nEl cicle, titulat El cinema explora a fons el passat, s'obre el dimecres 5 de setembre amb la projecció, en 3D, del film de Werner Herzog Cave of Forgotten Dreams, en què el cineasta fa un recorregut per la Cova de Chauvet, un dels majors tresors arqueològics europeus. La Dra. Inés Domingo Sanz, Professora i investigadora de la secció de Prehistòria i Arqueologia de l'Institut ICREA, de la Universitat de Barcelona, i Vicepresidenta del Congrés Arquològic Mundial (2017-2020) és l'encarregada de presentar-nos aquest documental profund i absolrbent que ha comptat amb l'assessorament dels investigadors del govern francès. El film té una segona repetició, ja sense presentació, el diumenge 9 de setembre.\nL'endemà, dijous 6, el catedràtic de la Universitat de Barcelona Dr. Josep Maria Fullola presenta el film de Jean-Jacques Annaud La guerre du feu / En busca del fuego (1981), una ficció ambientada en el moment del descobriment del foc per part dels nostres avantpassats. El film també té una segona projecció el dimarts 11 de setembre.\nLa tercera pel·lícula que explora el passat és el Satyricon de Federico Fellini, una reconstrucció de l'agonia de l'Imperi Romà per a la qual el cineasta italià es va inspirar en el Satiricó de Petroni. Presenta aquesta sessió el Dr. Ignasi García, del Departament d'Història i Arqueologia de la Universitat de Barcelona. La projecció de Fellini-Satyricon tindrà lloc el divendres 7 a les 19.30 i després tindrà un segon passi el diumenge 9.\nFinalment, tanca el cicle que coorganitzem amb l'AEE el film italià De reditu (Il retorno) que, com la pel·lícula de Fellini, fixa la seva mirada en el moment de la dissolució de l'Imperi Romà. El 8 de setembre, la Dra Jordina Sales, de l'Institut de Recerques en Cultures Medievals - IRCVM, de la Universitat de Barcelona, introduirà el film el dissabte 8 (la segona projecció serà el dimecres 12 de setembre).


Inici » Actualitat » Notícies » El Parc Sanitari Sant Joan de Déu s'omple de música\n'Omplim de música el Parc' va omplir els jardins del Parc Sanitari Sant Joan de Déu d'activitats musicals, concerts de petit format i tallers participatius per convidar la ciutadania a entrar als espais del centre.\nTorrents d’Art va fer sonar música al Parc Sanitari Sant Joan de Déu amb la iniciativa 'Omplim de música el Parc' per promoure l'acostament entre les persones acollides al centre i la ciutadania. Amb una programació que va incloure concerts de petit format i tallers participatiu amb escoles del barri, entitats i persones ateses s’ha volgut fomentar la integració de persones amb problemes de salut i reduir l'estigma envers aquest col·lectiu, a través de l’art i la cultura.\nLa proposta va començar amb una presentació musical de l’Escola Molí Nou de Sant Boi de Llobregat, va seguir amb diversos concerts a l'entorn dels jardins, per acabar amb tallers de percussió corporal, instruments i karaoke.\nEl programa Torrents d'art, que va sorgir l’any 2001, entén l’art com a promotor de l’autonomia personal i de la salut, i per tant, pretén establir un diàleg entre l’art, la salut i la comunitat. La Fundació Suñol i la Fundació Glòria Soler han recolzat el projecte amb col·laboració amb el Museu de Sant Boi de Llobregat.


Unió de Mútues participa en la 1a Setmana de l’RSC de València – Unión de Mutuas\nUnió de Mútues participa en la 1a Setmana de l’RSC de València\nDel 24 al 27 d’octubre se celebra a València la 1a Setmana de l’RSC amb l’objectiu de promoure la responsabilitat social i l’intercanvi d’experiències entre empreses, institucions públiques i privades, entitats socials i diverses organitzacions responsables.\nÉs un acte organitzat per Ingeniera Social SAL i l’Associació+Responsables, que té el suport dels Ajuntaments de València i Alacant, l’Autoritat Portuària i la Universitat Politècnica de València.\nDurant la setmana estan previstes diferents conferències i taules de debat amb empreses, organitzacions i grups d’interès en què s’abordarà la responsabilitat social des de l’eix econòmic, social i mediambiental.\nA més, amb l’objectiu de fomentar la transparència, el diàleg i el networking en matèria d’RSC, està prevista una jornada de portes obertes, que Unió de Mútues celebrarà el divendres 3 de novembre a la seva seu de Paterna Parc Tecnològic.\nEn aquesta jornada de portes obertes, la directora territorial de la mútua, M. Ángeles Capilla, abordarà el compromís de l’entitat amb la responsabilitat social, els valors ètics que sustenten totes les decisions de la mútua, així com les actuacions que Unió de Mútues du a terme a favor de la sostenibilitat social, econòmica i mediambiental.\nUnió de Mútues és una entitat responsable, compromesa amb la societat, tal com demostren els diversos reconeixements que té en aquesta matèria, i gestiona l’RSC d’acord amb el model europeu EFQM, de manera que garanteix la màxima seguretat en la cura de la salut dels treballadors protegits i autònoms adherits.\nAixí mateix, des de l’any 2006 la mútua elabora les memòries anuals de responsabilitat social corporativa, verificades per AENOR i distingides amb el màxim distintiu A+ per l’organisme Global Reporting Initiative (GRI).


Restaurant - Nectari Restaurante | Jordi Esteve\nEl restaurant Nectari s’ha convertit en poc temps en lloc de pelegrinatge per als amants de l’alta gastronomia mediterrània. Aquest conserva des del 2012 una Estrella Michelin que llueix i mima amb cura per part del seu xef Jordi Esteve i tot l’equip.\nLa combinació entre innovació i tradició és un dels millors secrets del restaurant. Però sobretot, la base d’una cuina basada en la selecció de productes frescos de la millor qualitat, d’origen local i de temporada. Aquesta magnífica combinació ho converteix en un referent de la restauració a Barcelona.\nNectari es troba a pocs metres de la popular estació de l’AVE a Sants, i a pocs metres de la Fira de Congressos de Barcelona, situada en Plaza Espanya. El restaurant ofereix una autèntica experiència gastronòmica en un ambient modern i acollidor, ideal tant per a reunions de negocis, com per gaudir entre familiars o en parella. A més, dos dels seus tres menjadors poden utilitzar-se com a salons privats per a celebracions i esdeveniments.\nEn Nectari, disposem d’una elaborada i cuidada carta que compta amb menús de migdia i nit, així com un menú especial de degustació pels quals no vulguin perdre’s ni un detall de les nostres delícies culinàries. La carta, també està disponible en llenguatge braille.


Aragonès viatja a Ginebra per a reunir-se amb Rovira el dia de la conferència de presidents Aragonès viatja a Ginebra per a reunir-se amb Rovira el dia de la conferència de presidents – El Món\nAragonès viatja a Ginebra per a reunir-se amb Rovira el dia de la conferència de presidents\nEl cap de l'executiu és a Suïssa el dia que se celebra la Conferència de Presidents a Salamanca\nEl president Aragonès i la secretària general adjunta d'ERC, Marta Rovira, a Ginebra | ACN\nACN 30/07/2021 11:00 am\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, s’ha reunit aquest divendres amb la secretària general adjunta d’ERC, Marta Rovira, a Ginebra. És la primera vegada que el cap de l’executiu i coordinador nacional del partit es retroba amb Rovira des que va ser investit president el passat 21 de maig. Aragonès ha escollit el dia que se celebra la Conferència de Presidents a Salamanca, a la qual ja va avisar que no participaria perquè la considera un espai “més institucional i d’imatge” que “de debat”. A través de Twitter, ERC ha defensat que “l’amnistia i l’autodeterminació són el camí per fer possible el retorn de les persones exiliades“, en referència a la secretària general adjunta del partit, que resideix a Ginebra des del març del 2018.\nAragonès ja es va reunir amb l’expresident Carles Puigdemont el passat 18 de juny a Waterloo, Bèlgica, on van tractar els reptes de la legislatura i van insistir en la necessitat d’una llei d’amnistia. Pel que fa a l’absència del president català a la Conferència de Presidents de tot l’Estat, el Govern ha reiterat en nombroses ocasions que prioritza el “tracte bilateral” amb el govern espanyol i que la trobada d’aquest divendres només servirà per la “foto”, opinió que li ha portat crítiques per part del PSC i En Comú Podem, que li recriminen una “política de cadires buides”.\nen fi 30/07/2021 11:06 am\nno hem sembla gens malament aquesta trobada, tot i que és més de partit, que d'agenda de treball, com a MHP de la Generalitat de Catalunya. L'entendria més aviat un dissabte o un diumenge, no un divendres, i el darrer divendres de juliol. Per cert qui l'ha pagat aquest viatge? ERC, la Generalitat, és a dir els catalans?\nEn "fi", no, en gruixut i pel broc gros 30/07/2021 1:22 pm\nMoltes qüestions hi poses, molt bé que algú te les respongui. Però posats a qüestionar, per exemple, qui va pagar el viatge del màster Casado per a venir a les Illes Balears a dir-nos que no parlem català, pel fet que a aquesta llengua fa nosa al PP ? Ho van pagar amb els diners que l'estat espanyol assigna als partits polítics segons els vots i el nombre d'escons ? Si és així, també ho paguem, és a dir tots els que parlem català (i no som de ciutadania francesa).\nERC es FERROVIAL.IBEX35 31/07/2021 7:02 am\nI el toca gaites gallegues Don Ferrovial Junqueras qui li va pagar el viatge a la galizia de ploraires del BNG? SEGURAMENT FERROVIAL, EL HERMANO CHORISSON JUNQUERAS SA\nrd 30/07/2021 11:07 am\nDoctor Strangelove 30/07/2021 12:11 pm\nQuin personatge més negligent. Avui ha d'estar on toca que és a la conferència de presidents i dir la seva sobre Catalunya, i si el cap de setmana vol anar a veure aquesta vividora, ja s'ho farà, això sí, que s'ho pagui de la seva butxaca! Doc.\nLionel Mandrake 30/07/2021 1:24 pm\nQui no hi toca ets tu Strangelove. No toques quarts ni hores.\nEl cit campejador 30/07/2021 2:05 pm\nDesprés que no es queixi si li toquen menys fons europeus. Es pensa que és president d'una nació i no s'adona que es com l'emperador amb el vestit invisible: seria bó que algú el digues que catalunya és una regió d'Espanya, una comunitat autònoma cada vegada més pobre per culpa de la deriva prusesista...\nMHP 31/07/2021 9:49 am\nUna descripció molt encertada de la realitat, felicitats.\nTraïdors 30/07/2021 5:45 pm\nErc es FERROVIAL.IBEX35 30/07/2021 9:38 pm\nAragones qui t'ha pagat el viatge Ferrovial? 17.000.000 ja elshas tornat, quinqui ferrovial?\nton c. 31/07/2021 9:09 am\nde pasada li recorda a la sra. Rovira que deixi d´escampar merda directa o indirectament al sr. Partal del Vila Web.\nMHP 31/07/2021 9:51 am\nMai serà suficient la merda que li pugui caure al "Sr." Partal, xenòfob feixiste de primera. Que és compri un paramerdes.


Joana Serret: "M'agrada veure l'evolució d'autors que vam presentar com a novells"\nLa bibliotecària i impulsora de les Jornades de les Lletres Ebrenques, Joana Serret\nLa bibliotecària d'Amposta és la impulsora de les Jornades de les Lletres Ebrenques, que se celebraran del 14 al 17 d'octubre\nDes de fa 15 anys, les Jornades de les Lletres Ebrenques són un refugi per als amants de la literatura i un punt de trobada d'autors i agents literaris. Una cita darrere de la qual s'amaga la figura imprescindible de Joana Serret, directora de la Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó, que de la mà amb l'Ajuntament d'Amposta treballa perquè cada octubre esdevingui una data per marcar al calendari. Aquest any, però, ens confessa que "l'esdeveniment no ha sigut fàcil d'organitzar", tot i que ha repensat unes Jornades on es podrà conversar amb autors encarregats de biografiar personalitats de les Terres de l'Ebre, reflexionar sobre la memòria històrica des d'una mirada literària, així com conèixer, entre una quinzena d'activitats més, joves promeses que han dedicat els seus treballs de recerca a recuperar històries de vida amb un passat al territori.\nAvui en dia la majoria d'actes són molt freds i és gràcies als petits detalls que les Jornades de les Lletres Ebrenques tenen un caliu diferent\n- Fa quinze anys decideixes crear un espai on atorgar especial protagonisme a la literatura ebrenca. Com naix la idea?\nL'any 2006 Amposta va ser Capital de la Cultura Catalana i des de l'Ajuntament em van encomanar pensar un acte per a l'ocasió. El cas és que jo sempre he tingut certa dèria en fer gran la col·lecció local, per això vaig idear que podíem reunir els autors de la zona per posar-los-hi cara. Fa 15 anys els autors no anaven per les biblioteques com fan ara, però aquell any vam organitzar un acte amb una desena d'autors ebrencs, mentre que l'endemà es va rebre a membres de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana al consistori. Va ser un acte petit, però va servir per marcar un precedent.\n- En quin context es trobaven els autors i autores ebrencs en aquell moment?\nSi ara encara ho tenen complicat, llavors els autors no arribaven més enllà de les Terres de l'Ebre. I, evidentment, no podien viure d'escriure, tot i que ara estem gairebé igual.\n- Amb els anys, les Jornades de les Lletres Ebrenques s'han convertit en un espai de referència i la Biblioteca en un punt de trobada per a tots aquests autors i d'altres que han anat sorgint. Tot plegat és un model pel qual has treballat molt.\nSense adonar-me'n he anat llaurant aquest camí. A partir d'aquella primera edició la biblioteca va començar a acollir molts escriptors fora de les Jornades, i vaig descobrir que la vergonya del dia a dia la perdia quan havia de trucar als autors i moure fils per organitzar aquest tipus d'actes.\n- Les Jornades també han evolucionat amb el pas dels anys. Com ha anat aquest creixement?\nPrimer eren unes jornades destinades només als autors i autores ebrencs, i avui ja en venen de tot arreu. Així i tot mantenim l'essència de pensar primer en els locals, però no fem distincions. A banda, als de fora ja no els costa tant venir a Amposta, gràcies al fet que els hem cuidat al llarg dels anys. Ningú viu de l'aire, i a vegades convidar-los a dinar, a esmorzar o simplement tenir un cafè preparat ajuda molt a fer que se sentin com a casa. Crec que avui en dia la majoria d'actes són molt freds i és gràcies als petits detalls que les Jornades de les Lletres Ebrenques tenen un caliu diferent.\n- Com s'escull la temàtica i els autors convidats?\nEls primers anys escollíem temàtiques concretes, però sempre hem volgut incloure una mica tots els gèneres. Hem dedicat jornades a la novel·la històrica, al còmic, a la novel·la negra i aquest any, per proposta d'Emigdi Subirats, volem reivindicar la figura de Sebastià Juan Arbó com a biògraf. Arbó va escriure quatre biografies durant la seva carrera literària -d'Oscar Wilde, Mossèn Jacint Verdaguer, Pío Baroja i Cervantes-, una faceta que es donarà a conèixer amb activitats que celebrarem dissabte, com la visita de la Directora de la Fundació Jacint Verdaguer, Jordina Boix, que ens parlarà de la Casa Museu Verdaguer de Folgueroles o la importància del retrat que Arbó va fer sobre Verdaguer, explicat per Emigdi Subirats. A banda, el Grup CREA també han elaborat quatre tastets en forma de microcurt de les biografies i comptarem amb la ruta literària pels espais clau en la vida de l'escriptor.\n- A banda de la tasca a la biblioteca, aquestes experiències deuen ser de gran valor per aprendre tant en l'àmbit professional com personal.\nDe totes les persones que han vingut a les Jornades he après moltes coses i s'han creat molts vincles, alhora que cada edició ha sigut una empenta per treballar en la següent. Tanmateix, veure l'evolució d'autors que un dia vam presentar com a novells és molt satisfactori. Si organitzés les Jornades de les Lletres Ebrenques només per feina, segurament serien molt diferents, però és una cita que preparo amb moltes ganes perquè m'omple personalment i professionalment.\n- Quinze anys són una data per celebrar. Teníeu pensada alguna cosa que finalment no s'ha pogut fer?\nLa veritat és que aquest any ha estat complicat, perquè veia molt complicat no perdre aquest caliu que intento que les faci diferents. Portem gairebé des de principis d'any amb aquesta incertesa i jo em trencava el cap pensant com ho podíem fer. Les Jornades de les Lletres Ebrenques tenen l'esperit de ser un intercanvi entre els agents literaris, però també un motiu de celebració entre amants de les lletres i la cultura. Aquest any hem intentat mantenir tots aquests detalls, però d'una forma diferent i des d'un altre punt de vista.\n- Quines mesures us heu vist obligats a prendre?\nHem apostat molt per autors d'aquí, tot i que al final també tindrem a Jordi Nopca, Víctor Amela o Núria Pradas, entre molts altres. A més, tots els actes que habitualment es feien a la sala d'adults els hem traslladat al vestíbul de la Biblioteca, on hi ha més espai i es pot ventilar millor. Afegint totes les mesures aplicades als actes culturals com la limitació d'assistència, inscripció prèvia, distancia social, obligatorietat de l'ús de la mascareta i desinfecció de mans.\n- Les Jornades de les Lletres Ebrenques són un punt de trobada entre diferents agents culturals de tota Catalunya, però quin és l'estat de salut de la literatura i la cultura ebrenques?\nPel que he pogut anar veient al llarg dels anys puc dir que l'evolució és positiva, el que passa és que molts cops el panorama és un altre. En els darrers anys s'està editant moltíssim, llavors és molt més complicat destacar. Així i tot, hi ha autors que han traspassat aquesta frontera i han arribat a fer-se coneguts, igual que d'altres de molt bons que haguessin pogut tenir més èxit. Fer-se un nom costa, però crec que no és un problema d'Amposta o de les Terres de l'Ebre, sinó de tot arreu. Els actes com aquest són una empenta més per als autors i autores i les biblioteques som transmissores de la lectura i la cultura, i això no ho podem aturar.\nPrograma Jornades de les Lletres Ebrenques\nFacebook Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó


Vila-real, Alzira i l’Acadèmia Valenciana de la Llengua s’uneixen per a difondre la figura i l’època del rei Jaume I - revistapoble.net\nVila-real, Alzira i l’Acadèmia Valenciana de la Llengua s’uneixen per a difondre la figura i l’època del rei Jaume I\nEne 24, 2018 | VILA-REAL\nEls tres ens signen un conveni per a organitzar, de manera alterna en ambdues ciutats, una jornada que se celebrarà el dia 17, en la qual investigadors i experts parlaran sobre el monarca i sobre la història, la cultura i el patrimoni que va deixar\nEls ajuntaments de Vila-real i Alzira juntament amb l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) s’han unit per a difondre la figura i l’època del monarca fundador d’ambdues ciutats i del Regne de València.\nLa Jornada Jaume I celebrarà la seua segona edició a Vila-real, gràcies al conveni signat per l’alcalde, José Benlloch, amb el seu homòleg a Alzira, Diego Gómez, i el president de l’AVL, el vila-realenc Ramon Ferrer. Una formalització oficial que s’ha realitzat a l’Hostal del Rei i que ha comptat amb la presència dels regidors de Normalització Lingüística i Tradicions, Santi Cortells, i de Cultura, Eduardo Pérez, així com de l’arxiver municipal, Vicent Gil, tots ells col·laboradors de la iniciativa.\n“És un orgull per a nosaltres poder fer oficial aquest acord en un espai tan significatiu a nivell històric per a la nostra ciutat, ja que el mateix rei va demanar la seua creació poc després de fundar la vila medieval i dos anys després va morir a Alzira, on ja en 2016 van organitzar la primera jornada centrada a difondre la seua figura i l’època que va marcar el monarca”, explica Benlloch. “Vist l’èxit i interès suscitats, Vila-real ha sol·licitat a l’AVL la coorganització de la sessió, de manera que el pròxim 17 de febrer serà la nostra ciutat la que aculla aquesta trobada, en la qual es donaran cita investigadors i estudiosos sobre la figura d’aquest emblemàtic personatge i el llegat que ens va deixar”, apunta.\nEn aquest sentit, Ramon Ferrer destaca que “Vila-real i Alzira estan unides perquè ambdues comparteixen part de la seua història amb el monarca, que els va donar la vida, i aquesta és una manera ideal d’agermanar tots dos municipis i de rendir, al mateix temps, homenatge al fundador”. A més, posa de manifest la importància d’aquesta convocatòria, ja que “qualsevol investigador o expert en la matèria sabrà que tant Vila-real com Alzira són els llocs de referència on tractar aquesta interessant temàtica”. Segons ha avançat Ferrer, seran sis les conferències a càrrec de catedràtics i experts les que es realitzaran el pròxim dia 17 a Vila-real, el programa detallat del qual es donarà a conèixer en breus.\nPer la seua banda, l’alcalde d’Alzira, Diego Gómez, ha assegurat que “per a nosaltres és un honor comptar amb els privilegis que el monarca ens va deixar i per açò volem aprofitar la figura de Jaume I per a mantenir les nostres arrels, els nostres nexes d’unió amb els pobles del país, ja que el rei és un eix vital per a la vertebració”. A més, manifesta que “Vila-real i Alzira són peces clau de la història, ja que estan unides pel pas del rei, que va deixar un important llegat. En el nostre cas, encara conservem un dels murs de l’antic palau i a Vila-real segueix dret i intacte l’edifici”. “Signar aquest conveni permetrà agermanar ambdues ciutats gràcies al fundador i també enriquir-nos i compartir coneixements cada any en una de les dues ciutats, gràcies als experts”, apunta.\nBenlloch ha agraït a l’AVL la seua col·laboració permanent i ha afirmat que aquestes jornades contribuiran a potenciar les marques de ciutat, com la de Congressos o de Ciutat Educadora. “En breus celebrarem les nostres festes fundacionals, que són un motiu d’alegria per a tots i aquesta iniciativa servirà per a enfortir el coneixement de la nostra història i l’orgull per les nostres tradicions i la nostra cultura, que compartim amb Alzira, amb qui des d’avui tenim un element més d’unió”, conclou.


HALAJÀ, TAQQUIYA, NICODEMISME, CRIPTOINDYSME - Josep Huguet - Blogs de l'indirecte!cat\nDissabte, 11.11.2017. 10:40 h\nHALAJÀ, TAQQUIYA, NICODEMISME, CRIPTOINDYSME\nArticle dedicat als de la presó, als de l’exili, als de la llibertat vigilada. I als qui els donen suport.\nLes minories religioses, culturals o nacionals sotmeses a repressió a causa de les seves creences han elaborat al llarg del temps diverses estratègies davant dels aparells repressors. L’una molt coneguda perquè omple el santoral cristià és la de l’afirmació pública de la creença per situar el repressor davant de la necessitat d’executar, normalment de forma acarnissada, el martiri. El martiri com és conegut sol ser llavors de nous cristians o adeptes del que sigui.\nHi ha però una altra estratègia dissenyada per les minories més febles, la de la la dissimilació per a la supervivència. En la tradició jueva la llei de Halajà permet la violació de totes les lleis judaiques en cas de persecució excepte les relatives a la idolatria, l’incest i l’assassinat. No hi ha cap prohibició contra el fet de fingir abraçar una altra religió. Es coneix , per exemple, la carta al Yemen (Iggereth Teiman) de Maimònides justificant aquesta pràctica als jueus perseguits d’aquell territori.\nLes minories musulmanes no sunnites van encunyar el terme Taqqiya (التقية), anomenada també kitman (كتمان) en l’àmbit dels xiïtes per definir l’acte de dissimular les pròpies creences, quan es tem per la vida, el benestar dels familiars fruit de la persecució. Els sunnites també l’autoritzaven tot i que amb polèmica ja que els corrents ortodoxos ho consideren una hipocresia i falta de fe i confiança en Déu. De fet en l’Alcorà hi ha un versicle que allibera del càstig diví al musulmà que renega de la fe sota coacció.\nEls drusos i els yezidites practiquen la taqqiya de forma habitual, perquè són minories dins de les minories. Compleixen tots els preceptes cristians o sunnites en públic i practiquen els ritus propis en la intimitat\nFinalment, en l’àmbit cristià s’utilitzà el terme nicodemisme, utilitzat per Calví per designar els protestants que per evitar la persecució religiosa, aparentaven una professió pública de catolicisme. Nicodem era aquell fariseu que de dia practicava com a tal i a la nit anar a escoltar Jesucrist. Les persecucions d’erasmistes, luterans, il·luminats i calvinistes per part de les autoritats catòliques fins començat el segle XIX, o de minories catòliques en els estats protestants van estendre les pràctiques de nicodemisme.\nPerò si en un territori van excel·lir les pràctiques de camuflatge ideològic és on la persecució de les dissidències fou més extensa, diversa i ferotge. I aquí excel·leixen els regnes controlats per la monarquia castellana. Jueus, moriscos i dissidents cristians així com dissidents polítics foren perseguits acarnissadament per la justícia política del règim: la Inquisició.\nAquesta sota tortura, amenaça de condemna greu, de danys a la família de l’acusat i d’extorsió i confiscació de béns aconseguia retractacions o autoinculpacions d’uns i altres. La resta s’aplicava l’estratègia de la supervivència: la Halajà entre els pseudoconversos jueus, la taqqiya entre els conversos moriscos i el nicodemisme entre els il·luminats, erasmistes o luterans.\nPerò una tradició de repressió ferotge de les minories com l’espanyola, no s’acontentava en forçar conversions o falses conversions. L’ADN criminal de l’aparell jurídico-policial al servei de la casta oligàrquica, atiada per la base social ultraortodoxa demanaven sang. I per això al final eren tant o més perseguits els conversos, els qui havien renegat públicament de les seves creences que els mateixos dissidents contumaços.\nUn cop completat aquest fil històric, llegeixin els documents dels fiscals, dels jutges, de l’Audiència Nacional i ara per acabar la interlocutòria de Pablo Llarena i hi trobaran la continuïtat de l’esperit inquisidor que condemna per pensament polític, per intencionalitat i per supòsits inventats de potencials delictes. L’atribució de penes en funció del grau d’adhesió formal a la nova Bíblia constitucional i als seus intèrprets rebla el clau d’un fil negre – de l’Espanya negra- que comença amb els Reis Catòlics.\nDavant d’aquest acarnissament que vol capolar la cúpula i part de les bases de la nova dissidència espanyola: l’independentisme republicà, s’han d’entendre les respostes individuals. I totes són respectables. Jo ni cap de nosaltres som qui per dir què ha de fer un ciutadà perseguit de forma sanguinària i injusta pel poder inquisitorial espanyol. N’hi ha que optaran per la defensa heroica de les posicions i assumiran voluntàriament el martiri que serà, ja és, ben segur llavor de nous adeptes a la causa democràtica republicana. N’hi ha que optaran pel nicodemisme (halajà o taqqiya): “ Vostè senyor jutge vol que digui visca la Constitució? Ho dic en públic i m’hi cago en l’interior”. “Vostè, fatxa, amb l’amenaça d’una porra em fa cridar Viva España, ho faig i per dintre em prometo lluitar fins a matar-la, aquesta Espanya de la Inquisició”.\nL’1 d’octubre 2017 va ser una gran victòria del poble sobre un règim que també ha practicat durant quaranta anys una altra mena de dissimulació la del franquisme en la intimitat i la democràcia en públic. La lluita per la democràcia a Catalunya ha fet aflorar el que sempre havia estat l’estructura medul·lar de l’aparell de l’estat i la seva ideologia dominant: el totalitarisme, heretat de generació en generació pe runa casta que només pot controlar un territori per la força.\nDavant de la fúria del contracop d’aquest Estat-presó conjurem-nos a acceptar qualsevol forma de supervivència i de resistència. Diverses són les estratègies, únic és l’objectiu: la llibertat.\n1163 lectures Un comentari\n13 de novembre de 2017, 05.41 h\nSí, és clar, ves quin remei!\nInteressant, tanmateix, la lliçó de l'Huguet…


xarop d'atzavara Archivos - Veritas\nEls endolcidors ecològics tenen més gust, més nutrients i menys calories que el sucre blanc refinat i n’hi ha prou amb una petita quantitat per endolcir qualsevol aliment. Les melasses de cereals, el xarop d’atzavara, l’estèvia i el sucre de canya integral són les alternatives més saludables.\nDescobreix les alternatives saludables al sucre blanc. Són una font important de sucres per a la salut, ja que poden ser tolerades, al contrari del que passa amb la sacarosa: consumir-ne en excés pot afavorir l’aparició de problemes com càries, sobrepès, trastorns en el metabolisme dels greixos i diabetis. La bondat dels endolcidors naturals es deu al valor de l’índex glucèmic, que tipifica els aliments en funció de com repercuteixen en les concentracions de sucre a la sang. Aquest índex estableix la relació de la quantitat de sucre que s’incrementa a la sang durant les dues o tres hores posteriors a la ingestió de l’aliment.\nMelasses o mels de canya\nSón de color marró fosc i poden procedir de diferents fonts (canya de sucre o cereals). Són una bona font de vitamina B6 i de minerals com el ferro, el calci i el magnesi. Respecte a la composició nutricional, tenen nivells del 45% i el 56% de sucres totals, menys sacarosa i més fructosa i glucosa.\nSón substàncies líquides que s’han format per la dissolució aquosa de diversos sucres. Els xarops naturals presenten avantatges enfront del sucre blanc, com un gust dolç més atractiu, menys contingut de sacarosa (i per tant menys aportació de calories) i un contingut més alt de vitamines i minerals. En general, presenten valors de sucres totals més baixos, que varien des del 63% del d’atzavara fins al 80% del xarop d’arròs i el 69% del d’erable.\nXarop d’auró: és el més conegut i s’obté a partir de la saba d’auró, que és un arbre del nord d’Amèrica. La saba es recol·lecta practicant incisions al tronc de l’arbre a la primavera. Aquesta saba es cola, per eliminar les substàncies sòlides, i se sotmet a temperatura fins a aconseguir la textura de xarop.\nXarop d’atzavara: s’obté a partir de la saba líquida del cor de la penca de l’atzavara, un cactus originari d’Amèrica i el Carib. Per obtenir el xarop, el suc s’escalfa o es tracta per via enzimàtica per hidrolitzar els hidrats de carboni complexos que conté i transformar-los en sucres simples. Després es filtra i es concentra per aplicació de calor fins a obtenir la consistència del xarop.\nÉs una espècie vegetal procedent de les regions tropicals de Llatinoamèrica que des de fa diverses dècades es conrea per les seves propietats endolcidores i el baix contingut calòric. Conté una mescla d’edulcorants a les fulles, i el de concentració més elevada és l’esteviòsid, un glucòsid que és unes 300 vegades més dolç que la sacarosa. És una substància 100% natural, sense calories, i que no afecta la concentració de glucosa en sang, per la qual cosa resulta innòcua per als diabètics i útil en dietes hipocalòriques.\nAnàlisi del poder edulcorant\nLa finalitat dels edulcorants és aportar sabor dolç. Els resultats posen de manifest que, enfront del sucre blanc, totes les alternatives naturals presenten més capacitat per endolcir. Per tant, la conclusió és que menys quantitat d’endolcidor natural proporciona la mateixa sensació de dolçor que el sucre blanc refinat en més proporció.\nAmanida green valley, amb propietats antioxidants, gràcies al poder de l’bròquil, la ceba, els naps i les panses. Aquest plat deliciós t’ho recomana el xef Miguel Aguilar.\nContinue reading “Amanida green valley”\nEl sabor dolç és el que més adeptes té entre la gent i també és el que va més lligat a les emocions. Sabem que el sucre refinat no és gens aconsellable, però, llavors, amb quina endolcidor ens quedem? El més recomanable és endolcir amb melasses de cereals, estèvia, xarop d’atzavara o saba d’auró. Estaràs més actiu, tant físicament com mentalment, i evitaràs possibles problemes de salut.\nContinue reading “Els millors endolcidors”\nGairebé tots els vegans saben que és imprescindible tenir una especial cura de la seva alimentació a fi d’assegurar l’btenció de certs nutrients i que sigui equilibrada. Per tant, és fonamental saber quins són els aliments més rics en aquests nutrients i com s’han de cuinar.\nContinue reading “Les claus de l’alimentació vegana”


Omara Moctar, BOMBINO, va néixer el 1980 en una família de pastors nòmades tuaregs. Quan tot just tenia dotze anys, la seva família es va refugiar a Tamanrasset (Algèria) per escapar de les hostilitats relacionades amb l'esclat de la primera rebel·lió tuareg. Aquell mateix any va agafar la primera guitarra. La seva carrera musical va començar servint de cuiner i trobador, viatjant amb grups de turistes que visitaven les magnífiques dunes del desert del Sàhara. El 2003 Bombino va llançar el seu primer disc, Agamgam, enregistrat al llit sec d'un riu a la selva del Níger. El 2006 va viatjar a Califòrnia. Allà va ser convidat a gravar la cançó "Hey, Negrita" amb Keith Richards i Charlie Watts dels Rolling Stones. Bombino és la nova generació dels tuaregs. Compra entrades per aquesta actuació clicant aquí.


Enxampen un lladre per robar quatre cops en el mateix establiment de Santa Coloma de Farners – elgarrotxi.cat\nCedida pels Mossos d'Esquadra: Els diners que portava el lladre quan va sortir de la botiga.\nEl delinqüent, que ja ha ingressat a presó, acostumava a tapar-se el rostre i amenaçava la dependenta amb un ganivet\nCedida pels Mossos d’Esquadra: Els diners que portava el lladre quan va sortir de la botiga.\nACN Santa Coloma de Farners .- Els Mossos d’Esquadra han enxampat un home de 25 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Santa Coloma de Farners, per quatre delictes amb robatori amb violència i intimidació. L’home va actuar per primer cop el passat 10 de novembre en un establiment comercial del centre de Santa Coloma de Farners (Selva) d’on se’n va endur 450 euros. El lladre va tornar a actuar en aquesta mateixa botiga el 24 de novembre i el 7 de desembre. En la majoria dels casos, el lladre anava amb el rostre tapat o portava part d’una disfressa i amenaçava la dependenta amb un ganivet de grans dimensions. Els policies van aconseguir enxampar-lo el passat 14 de desembre després que tornés a robar en el mateix local.\nEl primer cas es remunta al passat 10 de novembre quan els Mossos d’Esquadra van saber que s’havia produït un robatori amb violència i intimidació en un establiment del centre de Santa Coloma de Farners. Concretament, el lladre va entrar a la botiga, es va adreçar a la dependenta i la va amenaçar amb un ganivet de grans dimensions. En aquell cas, el delinqüent va aconseguir emportar-se 450 euros.\nEls fets es van repetir el 24 de novembre i el passat 7 de desembre. En tots els casos el lladre utilitzava el mateix modus operandi. En primer lloc entrava a l’establiment – amb el rostre tapat o portant algun element d’una disfressa- amenaçava la dependenta amb un ganivet, exigia els diners, agafava el botí i fugia del lloc.\nDavant d’aquests fets i la possibilitat que el lladre tornés a robar un cop més, els mossos de la Unitat d’Investigació de la comissaria de Santa Coloma de Farners van establir un dispositiu de control per poder-lo enxampar. Finalment, el passat 14 de desembre, els policies van localitzar un home que coincidia amb el perfil del lladre.\nSeguint-lo, van veure com entrava al comerç, es treia un ganivet de la butxaca i, acte seguit, la dependenta li entregava els diners. Els agents no van intervenir en un primer moment perquè dins de la botiga hi havia nens i, per seguretat, van esperar que l’home sortís del local per poder-lo detenir. Els agents van escorcollar el detingut i van trobar el ganivet que havia utilitzat en tots els robatoris i diversos elements com ulleres o gorres per canviar la seva aparença i els diners que acaba de sostreure de la botiga.\nEl detingut, amb antecedents policials, va passar el 15 de desembre a disposició del Jutjat d’instrucció en funcions de guàrdia de Santa Coloma de Farners que va decretar el seu ingrés a presó.\nL’Olot busca la cinquena victòria davant de l’Hèrcules


La xarxa valenciana d'acolliment familiar de la Conselleria d'Igualtat atén 2.606 xiquets i xiquetes tutelats per la Generalitat | Valencia Extra\nLa majoria dels xiquets, xiquetes i adolescents en acolliment familiar tenen entre 11 i 17 anys\nLa xarxa valenciana d’acolliment familiar de la Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives atén en una llar a un total de 2.606 xiquets, xiquetes i adolescents tutelats per la Generalitat, segons ha informat la directora general d’Infància i Adolescència, Rosa Molero.\nMolero ha assenyalat que, segons les dades recollides pel seu departament en el primer semestre de 2020, dels 2.606 persones menors d’edat que estan en acolliment familiar, 1.884 estan en família extensa, que és aquella que té vincles de parentiu amb el xiquet o la xiqueta tutelada per la Generalitat, i 722 ho estan en família educadora, que són les que s’inscriuen en el registre de la Conselleria i són declarades aptes per a acollir.\nDel total de xiquets i xiquetes acollits, 309 ho estan en llars de la província de Castelló, 797 en la d’Alacant, i 1.500 en la de València, una xifra que és superior als que es troben en acolliment residencial, i que són 1.618, dels quals 201 estan en algun municipi de la província de Castelló, 679 a Alacant i 738 a València.\nL’edat mitjana de les persones menors d’edat que viuen amb una família d’acolliment és d’entre 11 i 18 anys, segons les dades de la Direcció General d’Infància i Adolescència, que reflecteixen que 646 tenen entre 15 i 18 anys i 846 oscil·len entre els 11 i els 14 anys. Per sexes, els d’entre 15 i 18 anys són majoritàriament xiques, en concret 334, enfront dels 312 xics, mentre que, en el cas d’entre els 11 i 14 anys, 429 són xiquets i 417 xiquetes.\nQuant a les edats inferiors, hi ha 529 xiquets i xiquetes acollides en la franja entre els 7 i els 10 anys, dels quals 288 són xics i 241 xiques. Entre els 4 i els 6 anys, hi ha 265 persones menors d’edat en famílies, de les quals 138 pertanyen al gènere masculí i 127, al femení; i finalment hi ha 227 xiquets i xiquetes d’entre 0 i 3 anys, que en la seua majoria són xics (163), mentre que les xiques són 134.\nMolero també ha volgut destacar que la major part dels acolliments són de caràcter permanent, en concret, 2.070, dels quals 1551 són en família extensa i 519 en família educadora. Per províncies, la d’Alacant compte amb 686 acolliments permanents, a Castelló hi ha 213 i a València la xifra és de\n1.171. Els acolliments de caràcter temporal ascendeixen a 461, dels quals 72 es registren a la província d’Alacant, 86 en la de Castelló i 303 en la de València. En aquesta mena d’acolliment també és majoritària la família extensa, que compta amb 333 xiquets i xiquetes acollits, enfront dels 128 acolliments en família educadora.\nFamílies acollidores actives\nLa directora general d’Infància i Adolescència ha explicat que en aquests moments la xarxa valenciana d’acolliment d’infantil compta amb 2.112 famílies actives, de les quals 1.556 tenen la consideració d’extenses perquè tenen parentiu familiar amb la persona menor d’edat acollida, i 556 són educadores.\nMolero ha incidit en l’important que és la labor que realitzen aquestes famílies i ha recordat que són el recurs prioritari pel qual s’aposta des del Consell per a treballar amb els xiquets i xiquets que han hagut d’eixir de les seues llars i estan tutelats per la Generalitat.\nEn aquest sentit, ha assenyalat la rellevància que els xiquets, xiquetes i adolescents puguen créixer en un àmbit familiar, on puguen rebre tots aquells afectes que són necessaris i adequats per a desenvolupar-se com a persona, tant en el present com en el futur.\nLa importància que se li ha donat a aquest recurs per part del Consell ha portat a adoptar mesures de suport a aquestes famílies, com ha sigut la millora de les ajudes i prestacions econòmiques per a la sustentació a la criança, que, en el cas de les famílies extenses, que s’han equiparat amb les educadores, han passat de 135 per mes i xiquet o xiqueta que percebien en 2015 als 450 euros, que s’incrementen fins als 540 euros si es tracta d’una família monoparental.\nEn el cas que alguna de les persones menors d’edat acollides tinga una discapacitat reconeguda major del 33 per cent la quantia puja fins als 540 euros al mes (600 euros per a les monoparentals); i l’acolliment especialitzat suposa una quantia de 1.020 euros al mes (1.110 euros en les famílies monoparentals).\nL’increment de les ajudes ha anat acompanyat d’un major reconeixement de les famílies i les problemàtiques que plantegen, ha afegit Molero, qui ha afirmat que aquesta tardor es farà un pas més en aqueix reconeixement amb el decret que desenvoluparà l’acolliment familiar en la Comunitat Valenciana, i que abordarà qüestions fonamentals per a continuar avançant en aquest àmbit.\nMaria octubre 19, 23:49\nPodrían incluir acogimiento de vacaciones y fines semana …las familias podríamos comprobar cómo es un acogimiento con lo bueno y con lo malo …seguramente habrían más familias de acogo permanente


L'edició en paper recupera el nivell de vendes del 2019 i arriba a 26.000 exemplars en PDF\nLa redacció de l'ARA a ple funcionament en una imatge d'arxiu SARA CABARROCAS\nBarcelonaLa crisi sanitària del covid-19 ha tingut un fort impacte negatiu sobre el sector de la premsa, però l’ARA ja se n’ha recuperat. Al maig, l’edició impresa del diari ja havia tornat a unes xifres de difusió equiparables a les del tancament del 2019 (fins i tot van ser una mica superiors), mentre que la versió en PDF va batre el seu rècord històric, amb una mitjana de pràcticament de 26.000 lectors diaris al llarg del mes. Així doncs, la xifra agregada de difusió, que inclou el nombre d’exemplars de paper venuts i l'audiència de l’edició digital, va superar per primera vegada els 40.000 lectors de mitjana diària, un resultat que no s’havia assolit mai i que millora en més del 15% la mitjana del 2019.\nSegons les dades auditades per l’Oficina de Justificació de la Difusió (OJD), durant l’any passat l’ARA va tenir una difusió agregada de 34.765 exemplars diaris, dels quals 14.213 eren en paper i 20.552 corresponien a l’edició digital. Al febrer, l’últim mes complet abans de l’esclat de la pandèmia, la xifra havia pujat fins als 35.314 exemplars diaris (14.918 dels quals en paper), mentre que les altres tres capçaleres catalanes d’abast nacional (La Vanguardia, El Periódico i El Punt Avui) anaven a la baixa respecte al 2019. Durant la primera quinzena de març, la difusió de l’ARA va arribar als 36.500 exemplars diaris, un 5% més que al tancament del 2019, gràcies a un increment de vendes de més de 1.700 unitats de l’edició impresa. En el cas dels altres tres diaris, que no ofereixen dades de difusió de la seva edició digital, les vendes en paper se situaven, en el moment que es va decretar l’estat d’alarma, per sota de la mitjana de l'any passat.\nA partir d’aquell moment, el confinament de la població i el tancament de molts quioscos (fins al 12,5% van deixar de funcionar amb l’esclat de la pandèmia) van fer caure les vendes de diaris impresos. En el cas de l’ARA, a l’abril la caiguda va ser del 10,2% respecte al febrer, fins als 13.400 exemplars. Aquest descens, però, es va veure compensat per un creixement notable, de més del 8%, de la difusió en PDF, que va superar els 22.000 exemplars diaris. En conseqüència, la difusió agregada de l’ARA va créixer en 132 unitats en comparació amb el febrer. Mentrestant, les vendes en paper d’El Punt Avui van caure un 16,1%, i tant La Vanguardia com El Periódico van optar per no presentar les seves dades a l’OJD, en una decisió excepcional autoritzada per l’organisme en el context de la pandèmia.\nLes últimes dades auditades, corresponents al mes de maig, indiquen que amb l’inici de la desescalada la situació va començar a canviar. Les vendes en paper de l’ARA van remuntar més d’un 6% respecte al mes anterior, fins a les 14.222, una xifra inferior encara a la del febrer però que millorava en una desena d’exemplars la mitjana del 2019. Aquest repunt de l’edició impresa, però, no va anar en detriment de la digital: la difusió del diari en PDF es va disparar gairebé un 18% en comparació amb l’abril (i més del 26% respecte al tancament del 2019), fins arribar a 25.950 cada dia. La difusió total de l’ARA, doncs, es va situar en 40.172 exemplars diaris, la xifra més alta de la història del diari. La Vanguardia i El Periódico, novament, no van oferir dades, i El Punt Avui va créixer un 2% en comparació amb l’abril, però es va quedar encara 20 punts per sota del global de l’any passat.\nDurant tota la crisi, l’ARA ha mantingut el contacte amb els seus anunciants i els ha informat de les seves xifres de difusió, tant de la caiguda i posterior recuperació de les vendes en paper com de l’increment en PDF. "En temps de crisi, la transparència també és un valor afegit", destacava, en una d’aquestes comunicacions, la directora del diari, Esther Vera.\nCovid-19 premsa diari ARA


80 Clicks - Albariño - DO Rías Baixas - Gran anyada - vi d'Autor\n80 Clicks Albariño DO Rías Baixas procedeix de parcel·les de petits minifundis amb vinyes\nemparrades en forma de teulada a causa de la seva orientació sud-est i de la humitat dels terrenys. El sòl és d’abundant pedra calcària però de composició lleugerament àcida.\nEl nom 80 clicks:\nClicar significa obrir una finestra. 80 són els minifundis que contribueixen a crear aquest magnífic albariño: en obrir la finestra de cada minifundi pots observar l’encant que té cada parcel·la i el petit tresor que emana de cadascun dels seus ceps.\nLa verema es fa manualment, i la maceració del raïm es fa en fred (criomaceració). Posteriorment es realitza un premsat de baix rendiment i una fermentació lenta i controlada mentre es van remuntant sobre les lies fines un mínim de 4 mesos per aconseguir una longevitat d’ uns 3 anys. Finalment es procedeix a l’estabilització del vi, la filtració i l’esterilització per plaques. L’embotellat es realitza a la pròpia finca.\nNota de tast del vi blanc 80 Clicks Albariño DO Rías Baixas\nVista: color groc palla, net i brillant\nNas: vi de gran intensitat aromàtica, on hi destaquen les flors blanques però també la poma verda i les fruites d’os.\nBoca: En boca és molt net, equilibrat i amb una gran estructura donada per la seva acidesa, molt ben integrada i conjuntada. Es tracta d’un vi molt elegant i de llarg recorregut.\nTemperatura de consum: 6,5-7,5ºC.\nMaridatge: Tot tipus de marisc. Arròs de peix. Peixos a la planxa. Formatges de pasta blanca. Foie amb figues.\nGran Anyada, en la seva habitual recerca per les millor vinyes per poder elaborar els millors vins, ha trobat la millor zona gallega per elaborar l’albariño desitjat. I és que les vinyes i el celler de Ricardo Abal Padin, amb l’enòleg Jorge Hervella al capdavant, des del primer moment han connectat amb els ¡ projectes de Gran Anyada Així neix aquesta veritable joia, el “80 Clicks”, un vi blanc, madur i equilibrat, amb les arrels fixades en la seva terra i en el seu sòl, a la bonica zona de Val do Salnés.\nGran Anyada neix l’any 1997 de la mà de 2 enòlegs inquiets i desperts, enamorats del bon vi i del bon saber fer: en Marià Bigordà pare i en Marià Bigordà fill. Junts, decideixen fer projectes propis aprofitant la infraestructura de cada celler, tant a la vinya com a les instal·lacions del cellers. Als Marians els emocionen els projectes diferents i exclusius. La seva religió és no fer un producte més, sinó anar amassant, a poc a poc, cada projecte, cada terrer, cada collita i cada procés d’elaboració. Aquesta implicació minuciosa des del minut 0 els permet obtenir com a resultat uns vins i uns caves diferents, d’aquells que no se’n troben.


Centres com El Taulí o l’Hospital de Vic constaten que les xifres d’ingressos s’han disparat\nSala d'hospital amb pacients amb covid-19 al Trueta | ANC\n“Necessitarem obrir més espais a l’hospital per a covid-19 i això voldrà dir que no podrem seguir fent l’activitat normal”, es lamenta. Tot i això, les dades ara per ara encara no són preocupants. Amb dades del 13 d’octubre, al Tauli hi ha 86 pacients ingressats per coronavirus, dels quals hi ha 9 a l’UCI i la resta a planta.\nL’Hospital del Mar ha notat ara com ara un “petit increment” del nombre de pacients ingressats, indica a l’ACN el cap del Servei de Malalties Infeccioses, el doctor Juan Pablo Horcajada. Segons les darreres actualitzacions, a l’hospital hi ha 36 pacients ingressats -en les últimes setmanes aquest nombre s’havia situat al voltant de la trentena- i 9 pacients es troben a l’UCI.\nEl que sí que ha registrat l’Hospital del Mar en els últims dies és un increment dels pacients que arriben a Urgències, que s’ha doblat i ha passat de vorejar la desena en els últims mesos -alguns dies 5, altres 12, exemplifica el doctor Horcajada- a superar la vintena i fins i tot arribar, aquest dimarts, a 30. “Són pacients que no ingressen perquè no tenen quadres greus però sí que hem notat aquest augment dels positius”, assenyala.\nDe moment, explica Morral, l’hospital pot mantenir l’activitat habitual i les intervencions quirúrgiques. D’una banda, explica, perquè el ritme de casos no s’assimila als de la primera onada, però també destaca el fet que ara els ingressos “acostumen a ser més curts”. També gràcies a la incorporació de nous professionals, una quarantena des de l’estiu. A més, l’hospital de Vic compta ara amb una nova planta –estava en obres en al primera onada-, que s’adreçarà inicialment a pacients de malalties infeccioses, amb 25 llits.\nEn aquests moments, avança Morral, l’hospital treballa amb la voluntat de poder mantenir l’activitat “covid i no covid”. En un segon escenari, afegeix, s’hauria de disminuir l’activitat quirúrgica i, en el pitjor de casos, tornar a limitar-la exclusivament als pacients afectats pel virus i reobrir la segona unitat de crítics. “Esperem no haver-hi d’arribar”, diu la directora assistencial.\nAquest dimecres, hi havia una seixantena d’hospitalitzats amb coronavirus a la regió sanitària de Lleida, 32 dels quals a l’Arnau i la resta en clíniques privades. D’aquests, 6 es troben a l’UCI de l’hospital públic. Cal recordar que amb el rebot del juliol els hospitals lleidatans van arribar a un pic de 203 persones ingressades. En el cas de l’UCI, el centre està tenint “molta pressió” en hospitalització d’altres patologies, i preveu començar a tenir-ne de covid-19 cap a finals de setmana, segons Sentís. L’UCI de l’Arnau de Vilanova encara té espai per a dos pacients amb covid-19 i sumaria uns altres vuit llits si s’acaba utilitzant la de la Unitat de Coronària, explica.\nEl gerent ha remarcat que els professionals “estan preparats” per afrontar el rebrot i, després d’aquests mesos, tenen “molta més expertesa” i coneixen més aspectes de la malaltia. A més, s’han dut a terme obres i s’ha equipat l’hospital, a més de l’edifici modular externs per a covid-19 que s’està construint. En cas que sigui necessari, inicialment, s’ha previst recuperar les tres plantes covid de l’Arnau de Vilanova i també es reobririen les dues del Santa Maria. També està habilitat el pavelló Onze de Setembre, però Sentís confia que no calgui posar-lo en marxa, ja que voldria dir que s’ha arribat a una situació “molt complicada”, amb més 250 hospitalitzacions. Així mateix, estan preparats els dispositius de l’hotel Rambla, hotel Nastasi i la Manreana.\nMés pressió i “calma tensa” a Girona\n“Als hospitals la pressió assistencial és acceptable, sí que hi ha augmentat l’activitat covid però no de manera exagerada; és un increment gradual que ara per ara no genera una pressió molt important i que podem tolerar”, ha afirmat el gerent del CatSalut a Girona, Miquel Carreras, en una entrevista a l’ACN.\nLes xifres actuals d’ingressos estan molt allunyades dels pics que es van viure durant la primera onada de la pandèmia, quan es va arribar a més de 650 persones hospitalitzades i 110 malalts a la UCI. Segons Carreras, caldrà analitzar la situació “dia a dia”. El gerent del CatSalut també remarca que els hospitals de la demarcació tenen a punt els plans de contingència per donar resposta a un eventual augment de les necessitats d’ingressos.