La plaça de la Constitució configura la part de ponent del carrer Major, on arriba la carretera principal del poble, que el comunica amb Palma, Campanet i Inca. Des de fa pocs anys, la plaça apareix centralitzada per una font o brollador amb la representació del símbol de Búger, una espelma o bugia, que evoca el nom del poble.\nA la part nord de la plaça s’hi situa l’edifici de la casa consistorial o Ajuntament, també anomenada la Sala. És un edifici regionalista, inaugurat l’any 1952. Presenta tres plantes d’alçat, segons l’estructura dels casals típics mallorquins. El portal és de llinda, amb unes senzilles motllures com a capitells, situat a la part dreta de la façana, mentre que a l’esquerra s’hi obren dues finestres.\nEl primer pis, a manera de planta noble, mostra un balcó corregut, amb tres finestres balconeres, de les quals la central presenta una decoració neobarroca, amb frontó corb coronat per l’escut de Búger. La tercera planta acull el porxo, amb pilarets poligonals. Al lateral de ponent, s’hi obre un portal de llinda i un altre portal, d’arc rodó, mentre que els altres pisos tenen dues finestres cadascun.\nL’interior de la casa consistorial, a més de comptar amb les oficines i despatxos corresponents, acull un petit vestíbul on destaca el capitell, de tradició gótica, procedent de l’antiga creu deis Pous o de Can Monavi. El primer pis conté la sala de sessions del consistori, amb mostres de diversa producció pictórica i amb el piánol de les finques del municipi de 1861. La tercera planta és ocupada per l’Arxiu Municipal.\nPotser l’actual plaça de la Constituciósigui la mateixa plaça que surt documentada l’any 1598, quan el mostassaf’ cobrá tres lliures “per adobar el rotlo del lledoner de la plaça de Búger” (Rosselló-López, 1982: 186). L’Arxiduc, cap a 1880, l’esmenta breument: “Ens trobam així a la plaça de la Constitució o plaça Major, de sól pedregós i lleugerament en costa.”\nLa primera església de Búger començ a edificar-se l’any 1563. El 14 de febrer d’aquell any, el vicari general Joan Pau Varo en nom del bisbe de Mallorca donava llicéncia perqué al lloc de Búger s’hi pogués construir església, ja que no n’hi havia de própia, i els bugerrons s’havien de servir de l’església parroquial de Sant Miquel de Campanet, a la qual estaven adscrits, o també de la de Sant Antoni de sa Fobia.1 Fins aleshores moltes persones impedides o d’edat avançada no podien seguir els oficis religiosos i d’altres morien sense sagraments davant la impossibilitat de traslladar-se a la parróquia de Campanet. Les obres acabaren l’any 1576. Aquest primer temple era un edifici de petites dimensions, fet amb pedra de Muro i ja estava dedicat a sant Pere. El 1569 l’església queda constituida en vicaria in capite, amb pica baptismal i cementen o fossar.L’any 1599, a la visita pastoral del bisbe Vich i Manrique, noms s’esmenten I’altar major, i els de sant Jordi i de la Verge Maria del Roser (Diari de Buja, març de 1984, pág. 6). L’any 1634 consten únicament els mateixos elements i la sagristia. El 1646 es relacionen els altars de sant Sebastui i del Beat Salvador d’Horta, i també el fossar.\nEl temple actual es bastí entre els anys 1694 i 1718, impulsat pel vicari Vicenç Payeres Estrany. L´església antita havia quedat petita i, a més amenaçava ruïna. A les obres del nou temple, hi participaren tots els veïns de Búger, que havien obtingut permís del Bisbe per treballar els diumenges i festius.\n1- Descripció exterior\nLa façana del temple s’aixeca davant una carrera elevada sobre el carrer Major amb una escala de nou graons, tancada per una balustrada amb bolles ornamentais. El mur de la façana és desornamentat, amb el portal major amb un arc lleugerament apuntat coronat per una creueta de relleu senzili. Els brancais mostren unes senzilles pilastres estriades, amb capitelis de tradició jónica. El timpa acull un relleu amb la iara papal, símbol de sant Pere, titular del temple; un motiu floral ornamental apareix a cada costat. La porta és de fusta de pi i apareix clavetejada amb els detalis d’unes estrelletes de llautó. Més amunt del portal, hi ha un rosetó circular amb motilura helicoidal. A l’angle superior de la dreta, apareix un rellotge de forma quadrada. El coronament de la façana és pla, amb una línia de cornisa que en destaca.\nA la dreta de la façana, sobresurt la torre campanar, que es mostra en la part inferior embeguda en el parament i té, a més dos cossos superiors, de secció quadrada; el primer, petit, acaba en una línia d’imposta i deixa pas al segon cos, que conté dos arcs apuntats per costat. El coronament és un bloc piramidal coronat pels símbols de sant Pere, de ferro.\n2- Descripció interior\nL´interior del temple mostra una nau dividida en cinc trams, amb la coberta de volta de canó i cins capelles a cada lateral, aquestes amb entrada d' arc rodó. L´alçat de la nau presenta pilastres motllurades entre les capelles, amb capitel corinti. entre la part superior de les pilastres i l´arrencada de la volta, una cornisa motllurada recorre tot el perímetre del temple. Unes curioses obertures circulars, a manera de claraboies, s´obren damunt l´arc de les capelles. A l´arc toral, que separa la nau del presbiteri, un escut amb la tiara de sant Pere marca la data de realització del presbiteri, l´any 1696, molt propera a l´any d´inici del temple, el 1694; la cartel·la barroca que emmarca l´emblema presenta la inscripció "Ex eleemosynis piorum", que indica que el temple s´aixecà amb almoines populars.\nEl carrer Major de Búger conserva dues creus de terme. Ambdues estan mancades de pilar o fust i se situen dins el corresponent nínxol obert en la paret. Segons testimoni de l’Arxiduc, cap a 1880, les creus estaven completes: “A prop de l’església, a l’ample carrer Major, destaca la presència de dues noves creus de pedra sobre base esfèrica.”\nSegons l’ordre del nostre itinerari, primer ens compareix, a l’esquerra, la creu del Sant Crist o de Can Perico. A continuació, peró a la dreta del carrer, trobam la creu de la Mare de Déu o de Cas Mestre.\n1- Creu del Sant Crist o de Can Perico\nSe situa al c/ Major, núm. 11, dins un nínxol en el mur exterior de la casa, dita Can Perico o Can Perico Beia, de tal manera que no es pot veure el revers de la creu; només conserva el tambor i la creu propiament dita, sense base ni pilar de sosteniment. És d’estil barroc, i pot datar de la segona meitat del segle XVII o de principis del segle XVIII. El capitell o tambor és de secció octogonal, amb vuit figures dins fornícules, molt deteriorades i decorades amb veneres i separades per columnes helicodals-estriades, amb abundant decoració de fulles d’acant a les comises inferior i superior; les figures més o menys identificables i no ocultes pel mur són: sant Pere, sant Joan Baptista, sant Josep o sant Cristòfol, un sant amb hábit, i sant Pau. La creu és llatina, de braços rectes amb terminacions en rosetes florals i decoració vegetal entre els braços, decoració cordada a les arestes; una gran part del braç longitudinal sembla haver estat restaurada. La iconografia de la creu mostra en l’anvers el relleu d’un Crist encreuat, amb les carnes mutilades, mentre que el revers es troba ocult pel mur. Antigament les processons es reunien davant aquesta creu (descripció bàsicament extreta de Villalonga-Martínez, fitxa catalogrfica núm. 28).\n2- Creu de la Mare de Déu del Roser o de Cas Mestre\nSe situa al c/ Major, núm. 20, dins un nínxol en el mur exterior de la casa, de tal manera que no es pot veure l’anvers de la creu; només conserva el tambor i la creu pròpiament dita, sense base ni pilar de sosteniment. És d’estil barroc, i pot datar del segle XVII. El capitell o tambor és de secció octogonal, amb quatre figures i quatre escuts molt deteriorats; una figura podria esser sant Pere i un dels escuts té uns peixos a la part inferior; tot apareix rematat per una cupuleta. La creu és llatina, de braços rectes amb terminacions en medallons estreilats decoració vegetal entre els braços. La iconografia de la creu mostra el relleu d’una Immaculada sobre la mitja lluna i una flor, mentre que els medallons presenten un colom (dalt) i decoracions estrellades i lobulades als altres (descripció básicament extreta de VillalongaMartínez, fitxa catalogrfica núm. 27).\nSource URL: https://www.ajbuger.net/node/1097


La definició i el propòsit de Microsoft Management Console - Biblioteca Wiki Minitool\nQuè és la consola de gestió de Microsoft? MMC és l'abreviatura de la utilitat Microsoft Management Console. És una aplicació que proporciona un fitxer Interfaç gràfica d'usuari (GUI) i un marc de programació on podeu crear, desar i obrir consoles (una col·lecció d’eines de gestió).\nConsell: Per obtenir més bases de coneixement, podeu anar a MiniTool pàgina web oficial.\nMicrosoft Management Console es va llançar originalment com a part del Windows 98 Resource Kit i s’inclou a totes les versions posteriors. Utilitza la interfície de documents múltiples (MDI) en un entorn similar a Microsoft Explorador de Windows .\nMicrosoft Management Console es considera un contenidor per a operacions reals i s’anomena “host eina”. No proporciona la gestió en si, però proporciona un marc en què es poden executar eines de gestió.\nLa consola de gestió pot allotjar components del model d’objectes de components anomenats complements. La majoria de les eines de gestió de Microsoft s’implementen com a complements MMC. Els tercers també poden utilitzar la interfície de programació d'aplicacions MMC publicada al lloc web de Microsoft Developer Network per implementar el seu propi complement.\nQuin és l’objectiu de la consola de gestió de Microsoft\nQuin és l’objectiu de la consola de gestió de Microsoft. La consola s’utilitza per gestionar components de maquinari, programari i xarxa basats en Windows i inclou elements com ara controls, assistents, tasques, documentació i complements. Aquests elements poden provenir de Microsoft o d'altres proveïdors de programari, o bé poden estar definits per l'usuari.\nEl component MMC més ric, Gestió d’ordinadors, apareix a Sistema i seguretat a la vista Categoria a la carpeta Eines administratives del Tauler de control.\nLa gestió d’ordinadors inclou un conjunt de complements MMC, inclosos el Gestor de dispositius, el Desfragmentador de discs, els serveis d’informació d’Internet (si s’instal·la), la Gestió de discos, el Visor d’esdeveniments, els Usuaris locals i els Grups (excepte a Windows Home Edition), Carpetes compartides i altres eines.\nLa gestió d’ordinadors també pot apuntar completament a un altre equip Windows, cosa que us permetrà controlar i configurar altres equips de la xarxa local als quals puguin accedir els usuaris. Altres complements MMC d'ús comú inclouen:\nComplement de serveis per gestionar serveis de Windows\nVisualitzador d'esdeveniments, per monitoritzar esdeveniments del sistema i de l'aplicació\nComplement de rendiment per supervisar el rendiment i les mètriques del sistema\nUsuaris i ordinadors d’Active Directory, dominis i fideïcomisos i llocs i serveis\nLa gestió de polítiques de grup, inclòs el complement de política local de seguretat, inclòs a tots els sistemes Windows 2000 i posteriors (les edicions inicials de Microsoft Windows desactiven aquest complement)\nPer crear una consola, podeu executar el fitxer executable MMC per obrir una consola buida i triar entre una llista de totes les eines instal·lades al sistema (com, per exemple, el gestor de servidors de certificats, el gestor de dispositius i el gestor DNS).\nPodeu crear consoles i enviar-les com a fitxers adjunts de correu electrònic als desenvolupadors responsables de tasques específiques, ja que existeixen com a fitxers. El component MMC més prolífic, Gestió d'ordinadors, apareix a la carpeta 'Eines administratives' del tauler de control, a 'Sistema i seguretat' a la vista de categories.\nCom obrir la consola de gestió de Microsoft\nEn aquest moment, teniu informació bàsica sobre Microsoft Management Console. Aleshores us podeu preguntar com obrir-lo. Podeu obrir-lo mitjançant els quatre mètodes que es mostren a continuació.\nMètode 1: activeu-lo mitjançant el quadre Executa\nPas 1: Premeu el botó Windows + R tecles al mateix temps per obrir el quadre Executa. A continuació, escriviu mmc i feu clic a D'acord .\nPas 2: Seleccioneu Sí al Control del compte d'usuari finestra. A continuació, heu obert Microsoft Management Console amb èxit.\nConsell: Aquest pas és obligatori i no es repetirà en els mètodes següents.\nMètode 2: obriu-lo mitjançant el quadre de cerca\nTambé podeu provar d’obrir-lo mitjançant el quadre de cerca. Només cal que introduïu mmc al Cerca i feu clic al primer resultat per obrir-lo.\nMètode 3: obriu-lo mitjançant el símbol del sistema\nPas 1: Tipus cmd al Cerca Caixa. A continuació, feu clic amb el botó dret al primer resultat per triar Executa com administrador .\nPas 2: Entrada mmc i premeu Entra .\nMètode 4: executeu-lo mitjançant Windows PowerShell\nPas 1: Obriu el Windows PowerShell mitjançant la cerca.\nPas 2: Tipus mmc.exe i premeu Entra .\nEn resum, heu conegut la definició i l’ús de Microsoft Management Console d’aquesta publicació. A més, teniu quatre mètodes útils per obrir-lo. Espero que aquesta publicació us pugui ser útil.\nCom es corregeix l'error de descàrrega de vídeo 4K: no es pot descarregar?\n8 millors pel·lícules 4K de tots els temps | Revisa i descarrega\nCorregiu l'Excel que no respon i rescateu les vostres dades (diverses formes) [Consells MiniTool]\ncom solucionar el focus de Windows\ngestiona l'espai de disc de còpia de seguretat de Windows Windows 10\nWindows 7 de fons d'escriptori negre no és genuí\ncorrecció de la targeta micro SD


Coronavirus: trucs i psico-càpsules - Capsis Vilanova\nAUDIO DE SONS BINAURALS\nDonada la situació actual us oferim un recull de recursos, que de ben segur us poden servir d’ajut. La crisi psicològica que està provocant el covid-19, o coronavirus, també es global. El confinament ja comença a passar factura a moltes de nosaltres. Una pesada factura emocional.\nEl trencament brusc amb la rutina, el confinament a les llars, la convivència durant tantes hores, o la sensació de soledat poden comportar que les nostres emocions canviin molt. De vegades, i a mesura que passen els dies més, aquestes emocions costen de gestionar. No disposem dels recursos que podíem fer servir abans com sortir a córrer, anar a prendre alguna cosa amb amics, anar a classes de ioga, o quedar amb algú per fer sexe. Quan tot això que tant alliberava no ho podem fer, les emocions que abans gestionavem no son tant fàcils de reconduir. A aquestes alçades del confinament segur que ja ho heu experimentat.\nPer això necessitem noves eines. Noves estratègies per poder estar be, sentir-nos bé, i fer sentir bé als que ens envolten.\nLes informacions que podem trobar per internet estan sent una valuosa eina, donat que no podem interactuar amb altres persones, o evadir-nos com ho acostumàvem a fer. Per això hem volgut elaborar alguns recursos per ajudar-vos a poder-los trobar aquí els necessiteu. Si en teniu d’altres que creieu que poden ser d’interès ens els podeu fer arribar a info@capsisvilanova o a @centrecapsisvilanova a les xarxes.\nEntre tots i totes ho superarem!\nCopyright © 2021 Capsis Vilanova. Tema: Zakra Por ThemeGrill.


TAC12 TV - El Logis Montblanc podria generar 1.700 llocs de treball\nEl Logis Montblanc podria generar 1.700 llocs de treball\nDijous, 30 Setembre 2021 14:05\nCIMALSA calcula que el polígon logístic que està impulsant a Montblanc podria propiciar més de 1.700 llocs de treball quan estigui a ple rendiment. Així ho han explicat responsables de l'empresa pública des de la capital de la Conca de Barberà aquest dimecres, un cop s'ha iniciat la comercialització dels dos primers terrenys, de 12 i 6 hectàrees. La inversió total serà de 33 milions d'euros, amb una inversió privada induïda de 175 milions.\nCIMALSA ha admès que ha començat a comercialitzar els primers terrenys perquè hi ha tres empreses logístiques interessades. Asseguren que les empreses demanden terrenys de grans dimensions i que els de Montblanc són únics a Catalunya.\nEl termini acaba el 15 de novembre, i es prorrogaria un any si finalment cap empresa fa la compra d'alguna de les parcel·les. Amb l'arribada de les primeres empreses i els ingressos que això suposarà, començaria la primera fase d'urbanització, previsiblement a finals del 2023.\nMontblanc ho veu com una oportunitat per diversificar el sector industrial de la vila, molt centrat ara en el sector de l'automòbil. El Logis Montblanc inclourà també una plataforma ferroviària, si les empreses que s'hi instal·lin ho demanden. CIMALSA espera poder fer una col·laboració público-privada per impulsar-la.\nMés en aquesta secció: « Preocupació a Montblanc per la salut econòmica municipal El Rally escalfa a Rojals »


L’‘Aquarius’ va generar més de 100.000 peces informatives durant el mes de juny\nCEAR-PV i la Unió de Periodistes Valencians posen en marxa Sense Tòpics un observatori per a analitzar el tractament informatiu en els mitjans escrits valencians sobre la migració\nLa periodista Teresa Díaz presenta el primer informe de l’Observatori en què s’analitzen les informacions publicades durant l’estiu del 2018 i elabora set conclusions sobre la cobertura mediàtica\nEl volum d’informació que va generar la flotilla de l’‘Aquarius’ arreu del món va ser de quasi 102.500 peces, segons recull l’informe Sense Tòpics basant-se en el resultat de cerca de la plataforma My News Media\n23/10/2018 - 22:36h\nUn grup d'immigrants rescatats per l'Aquarius desembarca a València. Kenny Karpov\nDe què parlem els mitjans de comunicació quan parlem de migracions? Generem (encara més) prejudicis? S’enfoquen bé els temes? Som conscients dels estereotips que portem en la motxilla? Quina és la incidència del discurs mediàtic en la població? La Comissió d’Ajuda al Refugiat del País Valencià (CEAR-PV) sap la importància dels mitjans de comunicació en les societats actuals i la seua capacitat per a influir en l’opinió pública. És per això que, dins del projecte ‘Alça la teua veu contra el racisme i la xenofòbia’, es va decidir posar en marxa un observatori de mitjans de comunicació valencians per a analitzar el tractament informatiu dels temes relacionats amb l’entrada de persones migrades. La intenció no és assenyalar les males pràctiques i perseguir-les, sinó facilitar l’exercici dels periodistes i lluitar contra totes les (des)informacions que es generen per crear alarma, destruir la convivència i la cohesió social o difondre por.\nL’observatori, el nom del qual és Sense Tòpics, s’ha estrenat dimarts amb un primer informe elaborat per la periodista Teresa Díaz en què analitzen en profunditat el tractament mediàtic que van fer els mitjans de comunicació valencians durant l’estiu del 2018. Des de CEAR-PV volen dotar els periodistes d’eines per a informar de manera correcta sobre el fenomen migratori i detectar quins són els errors que més es repeteixen. En aquest primer pas de l’Observatori Sense Tòpics s’ha estudiat la cobertura informativa de l’arribada de 629 persones en els vaixells de la flotilla de l’Aquarius al port de València –on hi havia més de 600 periodistes acreditats d’arreu del món–, però també de l’entrada de persones per costes andaluses i valencianes; i una tercera anàlisi sobre les notícies relacionades amb la tanca de Melilla i Ceuta.\n“Vam posar en marxa aquest projecte, perquè ja sabíem que el nombre d’arribades per costes augmentaria durant aquest estiu”, recorda Jaume Durà, coordinador territorial de CEAR-PV, que relaciona aquest augment d’arribades amb causes com “la política de tancament de portes de Salvini, l’externalització de fronteres, sobretot a Turquia i Grècia, i des de Líbia a Itàlia i Malta, sumat a les revoltes al Rif i l’ús que el Marroc fa de les migracions com a element de pressió”. De fet, CEAR feia anys que avisava que les rutes migratòries virarien cap a la frontera sud espanyola durant aquest estiu.\nEn la presentació de l’informe, disponible ja en el web sensetopics.org, s’han enumerat alguns dels errors més freqüents, com l’ús abusiu de les fonts institucionals –xifrat en un 55% de les vegades– i, per tant, la invisibilitat de la veu de les persones migrades, la reproducció d’estereotips, l’absència de la responsabilitat històrica d’Europa en els moviments migratoris, el poc ús del terme ‘persona’, la difusió de missatges xenòfobs a través de discursos de càrrecs polítics o líders d’opinió o la deshumanització de les persones a través de les fotografies, entre molts altres.\nMiquel Ramos, periodista i tècnic de CEAR, ha incidit durant la presentació als mitjans de comunicació en les “(des)informacions que es presenten en format periodístic, però que en realitat són notícies falses orientades a crear opinions desfavorables envers uns col·lectius determinats”. “Les organitzacions xenòfobes i els seus ideòlegs saben bé com fer-ho i dediquen grans esforços a la promoció d’aquests webs i a difondre els seus propis missatges”, explica Ramos. La (des)informació o també dites fake news solen destacar la nacionalitat, la religió o l’ètnia de les persones amb la intenció de “fomentar els estereotips, promoure el racisme i fer mal a la convivència”.\n“Els mitjans som altaveus d’una realitat que es pot explicar de dues maneres: per a reforçar o per a destruir els valors democràtics. Per això hem de saber esquivar el soroll de les fàbriques d’odi creades per l’extrema dreta”, afig Ramos. De la mateixa manera, la presidenta de la Unió de Periodistes Valencians, Noa de la Torre, ha remarcat durant la presentació la responsabilitat dels mitjans de comunicació i apunta que “hi ha una necessitat de no fomentar el discurs de l’odi i analitzar què estem fent per no caure en estereotips”.\nEl focus mediàtic en l’'Aquarius'\nL’Aquarius va ser l’exemple de com, amb voluntat política, es podia acollir i gestionar en un sol dia l’arribada de 629 persones amb un sistema d’acolliment amb garanties jurídiques, sanitàries o lingüístiques. No obstant això, durant els mateixos dies arribaven quasi mil persones a les costes andaluses sense tenir a l’abast amb els mateixos drets i sense la mirada de 600 periodistes –com sí que va passar amb la cobertura de l’Aquarius–. Arribades que van continuar repetint-se durant els mesos de juliol i agost, en què es van tornar a llegir titulars amb metàfores alarmistes pròpies del discurs de la por com a “devessall”, “onada” o altres paraules com ara “assalt a la tanca”, “atac” o “invasió”.\nEl volum d’informació que va generar la flotilla de l’Aquarius a tot el món va ser de quasi 102.500 peces, segons recull l’informe Sense Tòpics basant-se en el resultat de cerca de la plataforma My News Media. La tasca de l’observatori se centra en el que correspon als mitjans de comunicació valencians i per això es van utilitzar com a referència edicions digitals de capçaleres impreses valencianes. Els resultats de la investigació mostren que els mitjans de comunicació analitzats van generar 872 notícies durant el mes de juny, 483 durant el mes de juliol i 455 a l’agost, cosa que suma un total de 1.850 notícies. “La sobreexposició informativa provoca una impressió distorsionada de la realitat, de fet, va tindre un reflex en la pujada de huit punts de la preocupació dels ciutadans per la immigració”, assegura l’autora de l’informe, Teresa Díaz, basant-se en l’informe del C IS del mes de juliol.\nDe totes aquestes, la periodista va dedicar una atenció i una anàlisi especials a 102 publicacions, segons criteris temàtics (l’Aquarius, arribades per costes andaluses i tanca de Ceuta i Melilla), peces que parlen de menors i dones, i també unes altres segons la bona pràctica periodística. També s’ha fet una selecció i una anàlisi de 50 imatges publicades en la premsa. “Només entre el 16 i el 18 de juny vam recollir un total de 192 peces informatives i vam analitzar aqueix cap de setmana 26 notícies. Només set es refereixen a les 1.000 persones que van arribar a Andalusia i la resta correspon a l’arribada de l’Aquarius”, expliquen en l’informe. És a dir, un 73% de la informació sobre migració es va centrar en l’arribada de 629 persones a València, mentre mil persones arribaven a costes andaluses amb una cobertura mediàtica del 27%. “Som conscients del component de proximitat, però aquestes xifres haurien de fer-nos reflexionar sobre com ens hem acostumat a no prestar quasi atenció a les arribades per costes a l’estiu”, apunta Díaz en l’informe.\nSegons les seues conclusions, el tractament de l’Aquarius “permet, en part, una humanització del fenomen migratori i acosta històries personals”, no obstant això “no va tindre una continuïtat en el temps”. “En quasi el 60% dels titulars són protagonistes les persones migrades, no obstant això, només el 8% de les vegades són fonts informatives”, assegura. En l’informe, Díaz també ha volgut incloure la perspectiva de gènere en les informacions, per això apunta que “la dona ni hi està ni se l’espera”. “Les dones migrants només apareixen esmentades expressament en el 10,78% dels titulars. Tampoc se’ls dóna espai com a font informativa, ja que no arriba ni al 35% del total”, assegura l’autora de l’informe, que apel·la a la responsabilitat compartida dels mitjans de comunicació en la lluita contra el racisme i la xenofòbia.\nVaersa va gastar 330.000 euros en la visita del Papa a més del mig milió perdonat per la Generalitat Valenciana a l'empresa pública


Agenda: de juliol 2021\nData: 03/07/2021 fins al 05/07/2021\nEscola d'Empoderament Mariola: Escola d'Skate per a xiquetes.\nData: 05/07/2021 fins al 07/07/2021\nLa Unitat d'Igualtat organitza un Taller d'Skate per a xiquetes de 6 a 12 anys dins de l'Escola d'Empoderament Mariola perquè les xiquetes que vulguen participar s'empoderen i aprenguen a patinar.\nEls tallers es realitzaran els dies 5 i 7 de Juliol en horari de 10:00 a 12:00h en el Skatepark de Batoi.\nInscripcions gratuïtes limitades. Més informació: igualtat@alcoi.org / telèfon: 628848504\nCartell de l'activitat (jpg)\nEscola d'Empoderament Mariola: Escola d'skate per a adolescents\nData: 06/07/2021 fins al 08/07/2021\nLa Unitat d'Igualtat organitza un Taller d'Skate per a adolescents de 12 a 18 anys dins de l'Escola d'Empoderament Mariola perquè les adolescents que vulguen participar s'empoderen i aprenguen a patinar. Els tallers es realitzaran els dies 6 i 8 de Juliol en horari de 10:00 a 12:00h en el Skatepark de Batoi.\nInscripcions gratuïtes limitades.\nMés informació: igualtat@alcoi.org / telèfon: 628848504\nEscola d'Empoderament Mariola: Escola d'Skate per a dones adultes\nData: 12/07/2021 fins al 14/07/2021\nLa Unitat d'Igualtat organitza un Taller d'Skate per a dones adultes sense límit d'edat dins de l'Escola d'Empoderament Mariola perquè les dones adultes que vulguen participar s'empoderen i aprenguen a patinar.\nEls tallers es realitzaran els dies 12 i 14 de Juliol en horari de 10:00 a 12:00h en el Skatepark de Batoi.\nCampanya Igualem Ocupacions\nLa Unitat d’Igualtat de l’Ajuntament d'Alcoi ha dut a terme una campanya amb l'objectiu de complir una de les accions marcades en el I Pla d’Igualtat de RH de l’Ajuntament d’Alcoi, en concret dintre de l’eix 1.2; Infrarepresentació femenina en llocs de treball masculinitzats.\nEn aquesta campanya es pretén visibilitzar a dones de la plantilla que fan un treball on actualment hi ha infrarepresentació femenina.\nOnze dones de diferents departaments mostren en un vídeo d'un minut el seu dia a dia. Cada vídeo està acompanyat de dos cartells on es convida a qui ho visualitza a reflexionar per a trencar estereotips relatius a l'ocupació laboral de les dones.\nAgraïm la participació d'aquestes dones que ens han fet veure com és possible trencar barreres i amb això, caminar cap a un món més igualitari.\nPla d'igualtat de RH de l'Ajutnament d'Alcoi - YouTube\nPla d'igualtat de RH de l'Ajuntament d'Alcoi - YouTube


TOTsuma: El darrer cap de setmana del 2012. Bon Any picats!\nEl darrer cap de setmana del 2012. Bon Any picats!\nBuf... no puc ni teclejar jejeje... però bé comencem pel dissabte. Aquest dissabte sortia en carretera a les 9h des de la BP de Sant Feliu, allà veia gent amb BTT, en Carlit amb la seva nova Trek, en Xavi Alcalde, en Dani Martin, etc. xerràvem uns minuts i apa, a pedalar. El recorregut no el tenia massa previst però tenia clar que volia anar per la zona de Girona, cap a la zona de la pujada de l'Alou em decideixo.\nEl recorregut: SANT FELIU DE GUÍXOLS / Santa Cristina d'Aro / Llagostera / Cassà de la Selva / Llambilles / Quart / Palol d'Onyar / La Creueta / giro a la dreta i cap a pujar ELS ÀNGELS. A la Bicentury em trobo l'Edu Oller en carretera que semblava esperar algú, el saludo i cap amunt, al cap de res se'm posa al costat i anem fent... el tiu no em deia res o sigui que trenco el gel i comencem a xerrar tot posant un crescendo a la màquina buff... ja veus el panorama, tots dos guardant la compostura i a mesura que anàvem pujant ara que em baixo el buff, ara que em baixo la cremallera de l'armilla, jajaj... i tu com si fóssim a ple estiu, vam pujar força ràpid [amb aquestes que ens creuem un grupet que baixa on hi havia en Marc García, bé Marc que sàpigues que ja ho he fet arribar al teu Presi escoletero i avui t'hem posat a parir jajaja...] L'Edu és un noi de Torroella que corre en Màster 30 i competeix en BTT i fa alguna de carretera, total que arriava vaja. Arribem a dalt i cap avall, les corbes amb humitat mooooolt perilloses. Un cop a Madremanya ell tira per dins per anar cap a Torroella i jo vaig cap a Monells / Sant Sadurní de l'Heura / Cruïlles / la Bisbal d'Empordà / cap a l'alt de la GANGA / Calonge / Sant Antoni de Calonge / Platja d'Aro / Castell d'Aro [una salutació a en Pipo] / Santa Cristina d'Aro / pujar la Font d'en Pi i SANT FELIU DE GUÍXOLS.\nDistància: 88'63 km\nUf, ja tinc ganes de tornar a agafar el fil d'entrenaments, per un picat com jo és dur no està sempre en plena forma jajaja...\nI avui diumenge, doncs noi no sé què ha passat que avui ens hem reunit tots els picats, i els que no ho són s'han rendit al costat fosc de la força jejejejj... Avui ens havíem aplegat a la BP de Santa Cristina una bona colla: en Pipo, en Nava, en Pere Serrat, en Roger Dalmau i en Jordi Espinosa de l'Escoleta BTT; en Sergi Martínez, en Pep Ribas i en Santi Sabrià de Bicicletes Esteve; en Miquel Navarro, en Jordi Mont i en Joan Martí de la Secció de Ciclisme del Matxacuca (aquest últim també a les files del Club Aquàtic Xaloc); en Carlit del Cycles Ayats; l'Antonio, el noi de Santa Cristina jeje... [Antonio t'has de fer un Club ja no queda bé que vagis per lliure jejej]; en Vicenç Recasens del Club BTT Llagostera; en Ricky, en Xavi González, l'Albert Barber i jo del Club Ciclista Platja d'Aro. Tius ja us val, cada vegada m'ho poseu més difícil, no podríem deixar-ho en "les ovelles del pastor Pipo" ;-)\nVinga va, avui ha estat una passejada de no res jajaja... kabrons!! Us heu près un "carajillo" mentre m'esperàveu o què, vaya colla de picats del primer a l'últim, fins i tot aquest noi nou, l'Antonio, es picava jajaja...\nAvui hem començat fent carril bici fins a Solius i allà cap a la font fresca, [aquí en Santi ha marxat perquè es ressentia d'algun dolor als peus], corriol d'en Manel, etc. fent piparades, pujant i baixant, però no vegis, em penso que els hem fet tots. Hem anat cap al corriol final del pollastre d'aquest any on un home que passejava el gos deu haver flipat amb tanta penya / hem seguit per un camí de cavalls i quan ens hem afegit a la pista que ve de l'església de Santa Cristina hem seguit per corriols cap a Roca de Malvet i allà en Sergi Martínez ha sortit disparat com si quedessin 200m per Romanyà, no vegis, i en Carlit al darrera. Una mica més tard en Miquel Navarro i més tard en Joan Martí i jo. Com que quedava encara molt hem anat de menys a més i gairebé atrapem en Carlit. Al final una merescuda primera posició per en Sergi, en Micki i en Carlit. Jo ja tenia prou feina a treure'm la paparra d'en Ricky de sobre jajaja... Seguim cap a Romanyà [aquí ha marxat l'Albert Barber] / pugem direcció Puig d'Arques pel rampot i baixem per anar a buscar la baixada del pollastre de l'any passat per la zona de dalt de Ca l'Aldric / baixem cap a Ca l'Aldric i després baixem cap als plans de Panedes, allà han marxat en Pep Ribas, en Pere Serrat, en Roger Dalmau i en Sergi Martínez. Bé doncs, em sap greu nois o no, perquè a partir d'aquell moment s'ha encetat la pallissa del segle, tothom fotia pals, però tothom eh!!! Hem anat per les pistes de Panedes un pal darrera l'altre fins a la urbanització dels Escuts / hem creuat la carretera i hem anat cap a Llagostera, zona de davant del Restaurant Panedes i hem anat a fer part del circuit per parelles d'aquest any. Hem anat avançant i després hem reculat per allà mateix perquè ja eren dos quarts d'una i amb la rostida que ens hem fotut tothom ja estava tocat (no em digueu que no que se us veia a les cares putes. Bé tothom no, en Carlit, estava fresc com una rosa el tiu, aquest deu haver repetit de carajillo jajaj... En Carlit s'ha de dir que avui tenia el dia no tan sols es picava amb la gent sinó que quan la gent s'havia relaxat una estona el tiu aixecava la llebre i vinga santornem-hi :-)))\nHem tornat cap al carril verd i d'allà cap a buscar la betzinera de la variant, creuar, pujada d'asfalt del Restaurant i carril bici cap a casa, com no amb quinta i a fons!!! En Xavi González ha aixecat la llebre i als altres els han faltat cames per passar a tot gas... imagineu-vos pedalant plàcidament pel carril bici, les famílies jugant amb les criatures i les seves mini bicis... i de cop... però que sento, i què és aquell núvol de pols que bé, doncs onze tius assedegats d'adrenalina fundint gas pel carril bici, déu meu quin perill. Els domingueros amb bici saltaven cap als marges sobre els esbarzers, les mares agafaven les criatures a coll i el pare les mini bicis.... ja us ho podeu imaginar, quin panorama!!! jajajaja... Eh, el de la bici no ha caigut només s'ha cagat amb nosaltres però la resta és veritat ;-P\nHem anat a pals fins a la barrera de la carretera que puja a Roca de Malvet, buffffffff.... allà cadascú ha tirat per la seva banda.\nDistància: 52'77 km\nTemps: 3h 10'\nDesnivell positiu: +972 m. (gentilesa d'en Xavi González)\nVa que riurem!!! En el podi de picats d'avui haig de dir, encara que costi de creure pels meus estimats companys, que jo no hi sóc. Dit això, i tot que tots tenim percepcions diferents faig una proposta personal: La 3a posició la podrien ocupar diverses persones però per regularitat i perquè si ell no hagués volgut no haguessim anat a al ritme que s'ha anat, la Reina de las tierras brunas, en Pipo; a la 2a posició, aixxx... podríem posar-hi en Sergi Martínez però s'ha perdut les millors batalles de la guerra, per això proposo per aquesta posició en Nava, com la majoria ha respòs a tots els piques però ha aixecat la llebre unes quantes vegades (clar el tiu entrena cada dia); i la primera posició indiscutible en Carlit i la seva nova 29", el tiu responia a tots els piques, ha aixecat la llebre moltes vegades i vaja...... que es picava amb la seva ombra. Fins i tot quan tornàvem ens ha proposat als quatre més que tornàvem a Sant Feliu fer un pique final pujant la carretera vella, impressionant (òbviament hem declinat l'oferiment jejeje...).\nHaig de dir punyeteros que avui ha estat un dia dur, i que he acabat fos. Utilitzant conceptes culinaris diria que ja venia una mica fet i he acabat rostit bufffff...\nPublicat per Xavi a 18:01:00


Escola Esportiva FUTURESPORT: NOVA ESCOLA DE BTT EOBIKES-VILAJUÏGA\nEl dia 15 de desembre es presenta la nova Escola de BTT Eo Bikes - Vilajuïga, sota la coordinació tècnica de Futur Esport.\nEL CC VILAJUÏGA IMPULSA LA NOVA ESCOLA BTT EO BIKES – VILAJUÏGA\nEl CC Vilajuïga impulsarà a partir del mes de gener d’any nou un projecte de formació de joves ciclistes en la seva localitat, aprofitant així les instal·lacions que disposa la localitat de Vilajuïga (Alt Empordà) i la bona predisposició del consistori local.\nL’entitat ja arrelada dins el panorama esportiu del poble des de fa anys, impulsa un nou projecte destinat a fomentar el ciclisme entre nens i nenes de tot l’Alt Empordà. La reunió informativa i presentació del projecte tindrà lloc el proper dia 15 de desembre al centre cívic de la localitat a les 16h de la tarda. En aquesta es detallarà tota la informació d’aquest nou projecte esportiu i s’informarà als participants interessats per part del coordinador tècnic del projecte, el sr. Josep Codinach, responsable també de l’escola Futur Esport, entitat referència en la formació de ciclisme de base a la província de Girona.\nL’activitat s’iniciarà el dia 9 de gener a l’escola municipal Santiago Rates i tindrà dos grans grups d’activitat: grup de tecnificació (1r d’ESO fins a batxillerat) i grup d’iniciació (P5 a 6è de primària). Els dies d’activitat seran sempre els dimecres en diferents horaris per als dos grups.\nAgrair des del club la col·laboració de l’ajuntament de Vilajuïga per la facilitat en les instal·lacions així com la resta de col·laboradors i patrocinadors que fan que un cop el CC Vilajuïga tiri endavant un nou projecte, en aquest cas en la formació de nous esportistes i persones amb uns valors adequats.\nRecordar finalment que qualsevol persona interessada es pot adreçar-se al correu ccvilajuigaeobikes@yahoo.es o venir a informar-se el proper dia 15 de desembre a les 16h al centre cívic de Vilajuïga.\nJosep Codinach (coordinador esportiu Escola de BTT EOBikes - Vilajuïga)\nJordi Gironès (president del Club Ciclista Vilajuïga-EoBikes)\nPublicat per Vicente&Encarni a 16:57


El model de participació de Suara, en una jornada d’economia social de Galícia | Suara\nSuara Cooperativa va participar el passat divendres 22 d’abril a Santiago de Compostela als ‘Cafés con Aroma a Economía Social’, un espai de trobada de directius de les principals empreses d’economia social de Galicia a iniciativa de Foro pola Economía Social Galega.\nEl codirector general de Suara, Tomàs Llompart, va aprofitar la seva intervenció a la jornada per posar en valor el model de governança i la participació en els models de gestió de la Cooperativa. Suara aposta per un model de participació obert, entès com un dret de tothom i una responsabilitat de les sòcies i socis. Alhora és una eina per compartir les capacitats de les persones, una estratègia per generar sentiment de pertinença, un instrument perquè socis i sòcies se sentin satisfets amb la feina, una garantia de legitimitat en les decisions, un fonament del model de governança, el motor de la renovació i la manera d’estar permanentment a Suara.\nA la jornada celebrada a Santiago de Compostela es va posar de manifest que l’impacte de l’economia social a Galicia suposa més de 74.000 persones sòcies i supera els 851 milions d’euros, segons dades avançada d’un estudi que es farà públic el dia 4 de maig.


L'Espanyol torna a guanyar a l'RCDE Stadium | RCDEspanyol\nA vegades, quan un no està massa fi, ha de tirar d’allò tant català de pit i collons. I això és justament el que ha fet avui l’Espanyol. Sense idees i amb els fantasmes del passat picant a la porta, els blanc-i-blaus s’encomanen a la fe per sumar una victòria més que necessària (2-0). L’Espanyol surt per fi del seu via cruci particular i, gràcies a dianes d’Óscar Gil i Sergi Darder, suma tres punts balsàmics davant el Saragossa per seguir combatent el liderat de Segona.\nFent fora els fantasmes\nDiu la màxima que el futbol és un estat d’ànim. Que si la pilota entra, tot és de color de rosa. I per a l’Espanyol la Lliga va començar així. Sòlids en defensa i contundents en atac, els pericos van veure com ràpidament ja se’ls col·locava l’etiqueta de favorits en aquesta Liga Smartbank. Tot els anava de cara i res feia sospitar que els de Vicente Moreno se sortirien del guió així com així. Però, ves per on, l’error de Diego López a Fuenlabrada al 86’ va encetar una mena d’embruix inesperat. Les derrotes davant el Girona i el Leganés deixaven a l’estocada un equip que, ja sense el liderat, necessitava sí o sí sortir d’aquest espiral de negativitat.\nI davant el Saragossa, un dels equips instal·lats a la part baixa de la taula, l’Espanyol tenia una ocasió immillorable per a realçar el vol i recuperar sensacions. Però no ha estat gens fàcil. Primer perquè els aragonesos han interpretat bé que a aquest equip se’l podia frenar amb una bona pressió avançada, i després perquè el propi Espanyol no s’havia desempallegat encara dels seus fantasmes. Tot i això, els blanc-i-blaus haurien pogut tancar el primer temps per davant al marcador si Wu Lei hagués estat més atent després d’una centrada de Pedrosa i, sobretot, si el col·legiat no hagués senyalat falta sobre Melendo en una jugada que posteriorment De Tomás ha enviat al fons de la xarxa.\nA la represa, els blanc-i-blaus han continuat topant amb els infortunis. Melendo no sentenciava Cristian Álvarez quan, tot sol a l’àrea, xutava per sobre del travesser; i Wu Lei no arribava a una passada mil·limètrica d’Embarba que el deixava sol davant el porter. Sense idees ni intervenció des de la banqueta, l’Espanyol començava a deambular. Amb el partit enquistat, Vicente Moreno donava el relleu a Nico Melamed per a deixar Raúl de Tomás sol en punta d’atac.\nI, capricis del destí, el gol ha acabat arribant. Ja assaborint aquella desesperació de qui ho intenta i no pot, De Tomás ha estat el més llest de la classe quan, sense opció de rematada, ha vist arribar un Óscar Gil que no ha perdonat (1-0). A base de fe, quelcom que havia faltat els últims dies, l’Espanyol ha acabat trobant el camí i Sergi Darder, un altre que es trobava en immers en un via crucis particular, ha acabat fent la sentència després d’una delícia a l’àrea (2-0). L’Espanyol torna a somriure.\nJoc de despropòsits a Butarque (2-0)\nL’Espanyol firma un nyap de partit davant el Leganés, un dels rivals cridats a lluitar per l’ascens directe, i cau a la tercera posició de La Liga Smartbank


Aviat podrem gaudir de la final d’un dels esdeveniments esportius més importants de l’any per a molts aficionats al futbol, la Champions League. Aquest esdeveniment, seguit massivament en l’àmbit mundial, és una de les competicions més importants de la temporada futbolística i una de les més prestigioses a escala de clubs. Aquest any se celebrarà al Wanda Metropolità, el camp de l’Atlètic de Madrid, que compta amb una capacitat per a 68.000 espectadors. Però si no et pots desplaçar a la capital d’Espanya per veure el partit, des de ShBarcelona et donem algunes idees sobre on veure la Final de la Champions 2019 a la Ciutat Comtal.\nGaudeix de la final de la Champions en aquests bars de Barcelona\nEl futbol és l’esport més seguit a Espanya. Sens dubte es tracta d’una de les coses que més passions genera i que més seguidors té, sempre fidels als seus equips, més que als seus partits polítics. També se l’ha anomenat l’opi del poble, per la seva capacitat per mobilitzar masses i provocar emocions oposades. Un fanàtic del futbol no pot sopar aquell dia si el seu equip perd, pot seguir-lo allà on vagi, pot desitjar fins i tot que l’enterrin amb la samarreta del seu equip preferit. Evidentment si es mira de manera racional, es tracta d’una autèntica bogeria, però la passió i l’afició no atenen a raons. Per tot això, la final d’un esdeveniment com la Champions League, l’esdeveniment anual més important del futbol europeu de clubs, és seguida a tot el món. I és que l’afició pels equips espanyols és completament internacional, arribant a països tan dispars culturalment, com Japó, Xina o l’Índia. El pròxim dia 1 de juny de 2019 es jugarà la final de la Champions League i la seva ubicació també serà a Espanya, ja que es jugarà al camp de l’Atlètic de Madrid, el modern Wanda Metropolità. Sigui quin sigui el resultat, l’expectació és màxima i ha arribat l’hora de dir-te on pots veure el partit amb els teus amics o familiars en un ambient febril a la capital catalana.\nLa taverna de Barcelona és una alternativa perfecta per veure la final de la Champions. Està al centre de la Ciutat Comtal, al costat de la plaça de Catalunya. Es troba concretament a la Plaça Universitat 37. Una altra possibilitat és Snooker, un elegant pub a la capital catalana. Es troba al carrer Roger de Llúria 42. També pots deixar-te caure per Sports Bar, sobretot si, a més, vols sopar bé. Aquest bar mític de la Ciutat Comtal per veure el futbol disposa de diverses pantalles gegants per fer d’aquesta jornada una cosa extraordinària. El trobaràs a carrer Rambla dels Caputxins 31. Finalment, també pots anar a Bar Llompart, un bar amb unes tapes excel·lents, i a més, és perfecte per a veure la final de la Champions League.\neI tu, on miraràs la Final de la Champions de 2019?


Firmen a Raixa l'acord per a formar govern en el Consell, que tendrà nou conselleries\ndissabte, 25 de gener de 2020 10:08h\nLa futura presidenta del Consell de Mallorca, Catalina Cladera (PSIB), i les futures vicepresidentes, Bel Busquets (MÉS) i Aurora Ribot (Unides Podem) han signat aquest divendres a la finca pública de Raixa l'acord per a formar govern en la institució insular, que tendrà nou conselleries, de les quals cinc seran gestionades pels socialistes i les altres quatre pels seus socis de govern.\nSegons han indicat en declaracions als mitjans després de signar l'acord, cada partit podrà disposar d'un conseller executiu no electe, que en el cas de MÉS serà Jaume Alzamora, al capdavant de Promoció Econòmica, Desenvolupament Local i Joventut. Per part seva, Podem i el PSIB no han avançat encara els noms, sinó que esperaran al dilluns, quan la presidenta ferma el decret amb els nomenaments.\nCatalina Cladera, exconsellera d'Hisenda i Administracions Públiques del Govern, serà la presidenta del Consell de Mallorca que es constituirà aquest dissabte, mentre que Bel Busquets serà la vicepresidenta primera i consellera de Cultura, Patrimoni i Política Lingüística i Aurora Ribot la vicepresidenta segona i consellera de Transició Ecològica.\nAixí, Podem gestionarà les àrees de Mobilitat i Transició Ecològica (que inclou Medi Ambient i Residus), MÉS tendrà Cultura i Desenvolupament Local i el PSIB les Conselleries de Presidència, Hisenda i Funció Pública (que inclou Emergències), l'Institut Mallorquí d'Assumptes Socials, Territori, i Turisme i Esports.\n«El Consell tendrà veu de dona»\nDurant l'acte, Cladera ha remarcat que amb la foto en Raixa demostren que «el Consell tendrà veu de dona i s'ha compromès a apostar de forma decidida per la igualtat». El cap de llista del PSIB a les eleccions a Mallorca també ha repassat diferents aspectes de l'acord, una suma dels programes de les tres formacions progressistes, com la reducció de residus, la «sostenibilitat social», la cultura i la participació.\nAixí, *Cladera s'ha proposat treballar per donar "un impuls al Consell de Mallorca perquè sigui una administració més àgil, més útil i un referent a Mallorca de totes aquestes polítiques".\nPer part seva, Busquets ha confiat que siguin capaços de fer que el Consell "sigui el veritable govern de Mallorca", i ha advocat per treballar perquè rebi noves competències en matèria de turisme i mobilitat. "La mateixa institució que planifica les infraestructures ha de planificar la mobilitat a través del transport públic per carretera", ha argumentat.\nBusquets també ha indicat que aposten perquè la cultura i la llengua catalana siguin "motor tant de cohesió social" com "un repte més cap a la diversificació" econòmica.\nFinalment, *Ribot ha celebrat que aquest nou pacte assegura que les polítiques progressistes vagin "més enllà d'una legislatura". "La ciutadania de Mallorca va triar que arribéssim a un acord per a seguir endavant", ha emfatitzat. La representant de Podemos ha insistit que volen un Consell "que posi la vida en el centre de l'agenda política", que "no deixi a ningú enrere" i que "consolidi les polítiques del canvi".


‘El Ministerio del Tiempo’: welcome back, baby!\nPublicat el 4 abril, 2016 per Fatima Deulofeu a Sèries |\nLes portes del Ministerio s’han tornat a obrir, i jo les he creuat amb moltes ganes de tornar a viatjar en el temps i gaudir de les aventures que em proposen aquesta colla d’agosarats que un dia van somiar que podien fer una bona sèrie, diferent, fantàstica, divertida i educativa. Torna El Ministerio del Tiempo i ho fa en bona forma. Després del rebombori creat a les xarxes socials en la primera temporada, la sèrie ha guanyat seguidors que s’han apuntat al fenomen amb posteriors visionats en línia, ja sigui a la mateixa web d’RTVE o mitjançant descàrregues d’internet.\nL’inici de la nova temporada suposa tota una declaració d’intencions per part dels creadors, que reivindiquen una identitat pròpia, sabedors que El Ministerio del Tiempo s’ha convertit en molt més que una sèrie de televisió. Olivares i companyia han aconseguit crear un univers propi que s’expandeix a diferents àrees i formats amb múltiples ramificacions. Els fans pengen a la xarxa infinitat d’il·lustracions i fanarts de la sèrie, a la web d’RTVE hi trobem des de programes d’entrevistes en línia als actors com La puerta del tiempo fins a podcasts, episodis web, vídeo-blogs i multitud de continguts al voltant del fenomen. A més, properament el programa farà el llançament del primer episodi interactiu de realitat virtual d’una sèrie al món. Mirar el capítol d’El Ministerio… de cada dilluns s’ha convertit en una experiència 2.0, ja que cada capítol s’analitzat i es multi-comenta en temps real a través de les xarxa i les referències i metareferències es converteixen en trending topic a l’instant.\nLa segona temporada comença prement l’accelerador, amb capítols amb més ritme, acció i aventura; utilitza noves fórmules narratives, hi incorpora noves històries i personatges però també acomiada personatge (tot i que temporalment…). Al primer capítol Julián (Rodolfo Sancho), l’infermer del Samur, deixa un escrit amb un «hasta luego…» i desapareix per una de les portes amb destí desconegut. Destí que podem seguir a través d’RTVE.es escoltant el podcast Tiempo de valientes, diari personal de Julián Martínez, que explica les noves aventures del funcionari mentre és fora d’El Ministerio.\nRodolfo Sancho, que serà fora de la sèrie durant gran part de la temporada per motius professionals, és substituït per Hugo Silva, un policia del Madrid del 1981 conegut com a Pacino, a causa de la seva semblança amb Al Pacino a Sérpico. Fill i nét de policies, expert a infiltrar-se en bandes de carrer i al mercat de la droga, toparà amb el trio protagonista en la investigació d’un assassinat a la capital i passarà a formar part de la patrulla itinerant del Ministerio amb Amelia Folch (Aura Garrido) i Alonso de Entrerrios (Nacho Fresneda). Als despatxos continuen Salvador Martí (Jaime Blanch), Ernesto (Juan de Gea) i Irene (Cayetana Guillén Cuervo).\nCom que es tracta d’un producte que ha crescut a la xarxa, El Ministerio… escolta els fans i es preocupa més d’acontentar els que ja té que no pas d’aconseguir-ne de nous. Per aquesta segona temporada han seleccionat 50 ministèrics a través d’un concurs a les xarxes socials que es convertiran en funcionaris per un dia fent de figurants en un capítol (concretament el de la quarantena de la grip espanyola). En aquesta mateixa línia i seguint les demandes dels seguidors, la segona temporada dóna més protagonisme a les trames dels secundaris preferits dels fans com ara el retratista oficial d’El Ministerio, Velázquez (Julián Villagrán), que finalment ha pogut gaudir de Terminator 2, o la secretària Angustias (Francesca Piñón). També tornen els personatges històrics que més van agradar a la primera temporada, com ara Lope de Vega (Víctor Clavijo) o Spínola (un fantàstic Ramón Langa, doblador habitual de Bruce Willis, que ens regala una de les expressions més memorables de la mítica La jungla de cristal, que ha fet tanta fortuna entre els fans i que va pel camí de convertir-se en expressió mítica de la sèrie…).\nAl llarg dels nous salts temporals d’època en època coneixerem nous personatges il·lustres com ara El Cid (intentant trobar la diferència entre LA història i LA llegenda), Miguel de Cervantes (amb un meravellós capítol que és un homenatge als fans de Doctor Who i el seu capítol de Van Gogh), Felip II, Napoleó Bonaparte (amb qui els funcionaris han de negociar per salvar un avantpassat d’Adolfo Suárez…) o Cristòfor Colom, Houdini, Felip V, Valle Inclán, etc.\nGrans personatges per una bona temporada d’una gran sèrie, perquè El Ministerio del Tiempo és una sèrie especial que ha sabut trobar la fórmula d’equilibri entre història i entreteniment, una combinació perfecta que ha revolucionat l’audiència i que cada dia que passa suma més seguidors ja que… Qui no és ministèric és senzillament perquè no veu la sèrie.


Inscripció d’artesans / expositors – Ajuntament de la Fatarella\nInscripció d’artesans / expositors\nPàgina inicial/Festa de l’Oli/Inscripció d’artesans / expositors\nInscripció d’artesans / expositors2021-11-26T08:03:49+01:00\nJa us podeu inscriure per a exposar com a artesans/expositors els vostres productes dins la Mostra de Productes Artesanals i Tradicionals de la XXII Festa de l’Oli 2021, que se celebrarà els dies 4 i 5 de desembre de 2021 a la Fatarella.\nPreu: 26,25€/parada, els dos dies. Gratuït per a expositors del sector de l’oli i entitats locals.\nHoraris d’exposició i venda de productes: Dissabte 4 de desembre, d’11:00 a 14:00 i de 16:00 a 19:30; diumenge 5 de desembre, de 9:30 a 14:00 h.\nEstabliment o empresa (obligatori)\nDescripció dels productes exposats (obligatori)\nMetres líneals de la parada (obligatori)\nPROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL. En compliment del que es disposa en el RGPD i LOPDGDD, el titular d'aquest consentiment autoritza a l’AJUNTAMENT DE LA FATARELLA a tractar les seves dades personals, i atorga aquesta autorització de manera expressa, precisa, inequívoca i informada. De la mateixa manera, el titular d'aquest consentiment ha estat informat de les següents dades: RESPONSABLE DEL TRACTAMENT DE LES SEVES DADES PERSONALS: AJUNTAMENT DE LA FATARELLA - NIF: P4305700I - PL. MAJOR, 7 - 43781 - LA FATARELLA (TARRAGONA) Telèfon: 977413609 - ajuntament@lafatarella.cat - Pot contactar amb el Delegat de Protecció de Dades dirigint-se per escrit a l'adreça de correu: dpd@lafatarella.cat. FINALITAT DEL TRACTE DE LES SEVES DADES: Tractarem les dades personals per a la gestió i bon funcionament de la Festa de l'Oli, per a la gestió administrativa i per fer difusió de les activitats. CONSERVACIÓ DE LES SEVES DADES: Les dades personals proporcionades es conservaran mentre no es sol·liciti la supressió per part de l'interessat i durant el temps necessari per a complir amb les obligacions legals. DESTINATARIS: Les seves dades seran tractades per l’AJUNTAMENT DE LA FATARELLA i entitats, públiques o privades, necessàries per la prestació del servei. DRETS: Pot exercir els seus drets d'accés, rectificació, supressió, portabilitat de les seves dades i a la limitació o oposició del seu tractament, així com no ser objecte de decisions individuals automatitzades, dirigint-se al Delegat de Protecció de Dades, per escrit, a l'adreça de correu: dpd@ lafatarella.cat, havent-se d'identificar degudament i sol·licitar clarament el dret a exercir.


Els curtmetratges presentats al II Concurs Comas i Solà es projectaran en una mostra a l’Edifici Històric - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Els curtmetratges presentats al II Concurs Comas i Solà es projectaran en una...\nEls curtmetratges presentats al II Concurs Comas i Solà es projectaran en una mostra a l’Edifici Històric\nFoto de grup de l'edició passada del concurs.\nDijous, 2 de juny, es podran veure els deu curtmetratges presentats al II Concurs Comas i Solà, en un acte que tindrà lloc al vestíbul de l’Edifici Històric de la Universitat de Barcelona i que començarà a les 19.30 h. La mostra —que vol ser un punt de trobada dels estudiants de doctorat de la Universitat— estarà conduïda per Xavier Luri, professor del Departament d’Astronomia i Meteorologia i membre del grup de monologuistes científics Big Van. Després de la projecció dels curtmetratges, es donaran a conèixer els tres vídeos guanyadors i es lliuraran els premis. Assistiran a l’acte els membres del jurat Enric I. Canela, vicerector de Política Científica; Estrella Montolío, en representació de l’Escola de Doctorat, i Olga Giralt, en representació del Servei d’Audiovisuals de la Universitat de Barcelona, així com els participants en el concurs i la responsable de Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) de la Universitat de Barcelona, Marga Becerra.\nEl certamen duu el nom de l’astrònom barceloní Josep Comas i Solà (1868-1937), interessat des de ben jove per l’astronomia, que va esdevenir un gran divulgador científic. Als quinze anys va estudiar un meteorit que havia caigut a prop del camp de Tarragona i el resultat el va publicar a la revista Astronomie. Va destacar pels seus estudis sobre asteroides, en va trobar onze i va desenvolupar un nou mètode de recerca per calcular-ne l’òrbita. A més de la seva recerca científica en astronomia, va experimentar amb la fotografia i el cinema aplicats a l’observació astronòmica i va desenvolupar estudis en sismologia. Va ser director de l’Observatori Fabra de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona des de la seva creació. També va contribuir a fundar la Societat Astronòmica d’Espanya i en va ser el primer president.\nMés informació sobre el Concurs Comas i Solà


'Mars Joan' o la decisió d'anar a Mart i no tornar - Teatro Barcelona\n«Som gent normal» és el que més ha repetit Núria Tàpias, exaspirant present a la presentació de l’espectacle. «Boig és el que es passa la vida fent una feina que no li agrada i pagant factures al banc», hi afegeix Àngel Jané, l’únic català que figura entre els 100 últims finalistes. Des que es van presentar com a aspirants al projecte, han hagut de sentir de tot. «A Calafell, que ens coneixem tots, em deien la marciana», explica Tàpias. Però la companyia Dara ha volgut allunyar-se de judicis o personatges freaks. En paraules de l’actriu Núria Deulofeu, l’obra «no tracta sobre persones que no se senten còmodes en aquesta societat i volen fugir, sinó de gent disposada a fer un viatge i no tornar per tal d’assolir el seu somni i, sobretot, com ho rep el seu entorn».\nEls protagonistes són en Joan (Josep Sobrevals), l’aspirant a marxar a Mart, la Noe (Vanessa Segura), la seva dona, i una parella d’amics, la Sara (Núria Deloufeu) i en Manel (Isidre Montserrat). Cadascun adopta una actitud ben diferent davant l’aventura d’en Joan, des de la incomprensió al propi qüestionament de la vida, passant l’esquerda que suposa a la vida de la seva parella. D’aquesta manera, «el públic s’acaba identificant amb un d’ells». L’obra va intercalant, a través de flashbacks, escenes del moment en què en Joan explica que vol fer el viatge amb el reality show. «Ens interessa jugar amb el format televisiu, amb el reality, i com s’expliquen les coses».


Eurovegas, quin model territorial? resum del debat | Aturem Eurovegas - Salvem el Delta del Llobregat\nEurovegas, quin model territorial? resum del debat\nPosted by arpella on Abril 7, 2012 · Feu un comentari\nDimarts 27 va tenir lloc una sessió de debat amb el títol “Eurovegas, quin model territorial?”, organitzada pel Col·legi de Geògrafs a Catalunya i l’Associació Professional de Geògrafs a Catalunya. Dues entitats de la nostra plataforma van participar amb dos ponents.\nIntroducció a la xerrada-debat\nL’anunci de la possible implantació d’un complex de casinos, hotels i centres de convencions, l’anomenat Eurovegas, ha desfermat un seguit d’opinions, d’especulacions i de preguntes. Ràpidament es formen opinions favorables i contràries, en funció de múltiples raons. Des de les que ho consideren a partir de la seva posició envers el joc, fins a la discussió sobre les exempcions legals que exigeix el promotor del complex. Hi ha, però, un aspecte que resulta d’especial interès per als geògrafs i les geògrafes, que és l’evident impacte territorial que pot suposar aquest projecte. Amb unes previsions d’ocupació entre 200 i 800 ha, i la voluntat d’instal·lar-se preferentment a l’àmbit metropolità de Barcelona, és indubtable que tindria repercussions sobre el teixit urbà metropolità, sobre el medi ambient, sobre la mobilitat o sobre el model turístic català. És per aquest motiu que el Col·legi de Geògrafs a Catalunya i l’Associació de Geògrafs Professionals van decidir organitzar aquesta taula rodona per a debatre el model territorial que pot suposar la implantació d’Eurovegas.\nModerava la taula rodona Helena Cruz Gallach, professora d’Ordenació del Territori de la Universitat Autònoma de Barcelona. Fem un resum de les intervencions del convidats:\nJosé Antonio Donaire Benito, geògraf i director de l’InstitutSuperiord’EstudisTurístics\nAquesta intervenció va ser la més aparentment receptiva al projecte Eurovegas, argumentada essencialment des d’un punt de vista del reclam turístic o “ancora” del macrocomplex. Així, s’equiparava amb altres resorts com Port Aventura o Eurodisney. Comentava en Jose A. que es una alternativa de turisme tan vàlida i compatible amb el model que fa servir el patrimoni cultural o natural per atraure visitants.\nTambé explicava el Dr. Donaire que només el 10% de la gent que va a Las Vegas diu que es per jugar, tot i que el 90% juga (unos 80 dolars de mitjana).\nVa reconèixer que aquest projecte no implicava una bona estructuració territorial, per concentrar l’activitat econòmica a l’àrea metropolitana.\nPere Suau Sánchez, geògraf i membre del col·lectiu LaTramaUrbana\nDesprés d’explicar en què consisteixen els conceptes de model territorial, planificació territorial i quina relació tenen amb el desenvolupament econòmic, el Dr. Suau va explicar quines escletxes existeixen, en el marc nova Llei d’Urbanisme (part de la Llei Òmnibus, aprovada aquest 2012) per a implantar un complex d’aquestes característiques. Així, va remarcar que la nova Llei permet a la Generalitat redactar i executar el Plans Directors Urbanístics, en sectors d’interès supramunicipal (Article 6 de la Llei 3/2012) sense comptar amb els municipis en base a justificacions arbitraries com la rellevància social, socioeconòmica o la singularitat (Article 19). Aquests, sense el diàleg amb els municipis, poden esdevenir un calaix de sastre. Això dota al Govern de màniga ampla per a fer i desfer sense necessitat de diàleg, per exemple en casos com el que ens ocupa (parlant sobretot del Parc Agrari). Tot i això, va remarcar que la implantació d’un complex només es podria realitzar amb una modificació del Pla Territorial Metropolità de Barcelona, el qual qualifica el sòl del Parc Agrari com a Espai de protecció especial i jurídica supramunicipal.\nVa alertar de propostes com aquesta, on prevalen la por i la urgència, les quals no permeten fer un ús dels recursos econòmics limitats de la manera més adequada per afrontar els reptes que presenta la societat a llarg termini. Des d’una perspectiva més àmplia, va denunciar que mentre es realitzen propostes com la d’Eurovegas, s’estava produint una fuga de cervells sense precedents, la economia del coneixement en contraposició a la “economia del cubata”.\nLluís Xavier Toldrà, vicesecretari de DEPANA (Lliga per a la defensa del patrimoni natural)\nEn Lluís va començant la seva intervenció parlant del treball que ha fet Depana des de fa 30 anys al Delta del Llobregat, i va recordar que les grans modificacions del delta amb el famós Pla Delta van ser planificades allavors. Es lamentava que rere tots aquests anys no s’havia aconseguit donar a conèixer el Delta a la ciutadania. I la raó es per que la perfecció que te la gent és el que en realitat ha sigut la plana deltaica: un solar on ficar totes les infraestructures que necessitava Barcelona.\nAixí, l’ampliació del aeroport va forçar la única excepció que s’ha fet a l’Estat espanyol a una normativa europea, per motius de “imperiosa necessitat”.\nUn altre fet preocupant és que mentre els nostres fills s’eduquen en el Delta (milers d’escolars a l’any), els adults en tenen un gran desconeiximent.\nEl que està clar és que el Delta ja ha perdut gran part del seu territori per les infraestructures i serveis de Barcelona i no en pot sacrificar ni un pam més.\nLluís Parés Ramoneda, responsable de política territorial de laUniódePagesosdeCatalunya al Baix Llobregat.\nEn Lluís va completar aquest punt de vista, reivindicant el paper dels pagesos com grans “coneixedors del territori”. Va explicar la seva lluita durant molts anys per la creació del Parc Agrari del Baix Llobregat, una figura de protecció ambiental per a un espai agrícola, única en el mon. També va preguntar-se on està avui la esquerra que també va ajudar a la seva implantació.\nVa mostrar en la seva presentació, un motaje en que es superposaben 800 Ha del Parc Agrari en distintes ciutats catalans, la majoria quedaven soterrades, per visualitzar el que realment implicarien les dimensions del projecte (veure sequència aqu.\nVa comparar un proyecte així amb trencar un ou al mig del territori: es irreversible.\nAl final de la primera ronda, els quatre convidats van fer una segona exposició per ampliar la informació i afegir comentaris als altres participants.\nLa xerrada va acabar amb un debat obert al públic. Malgrat que la convocatòria estava més centrada en el problema terriotirial d’aquest mega-projecte, la gran preocupació dels presents era l’encaix en la economia local, el impacte sobre la pagesia, i el medi ambient.\nDestaquem molt positiva l’actitud proactiva dels participants en preguntar els seus dubtes als ponents i generar debat, fins i tot, entrant en temes controvertits com la ubicació (hi havia gent que ho acceptaria a Madrid). Està clar que la ciutadania el que necessita es informació, transparència i el que demana amb tot el dret és participació en temes que els hi afecten directament.\nAquesta taula rodona, organitzada pel Col·legi de Geògrafs, és possiblement un dels pocs espais que s’han trobar per fer-ho. La opacitat deliberada del Govern tant a Madrid com a Catalunya ha estat denunciada sistemàticament. Declaracions com les de Artur Mas dient que aquests temes s’han de portat “amb la màxima discreció” són com a mínim preocupants en una societat plural i madura com la nostra i es podrien qualificar d’antidemocràtiques.\nEditorial #2: EuroVegas (I) – LearningfromLasVegas, algunsmitessobreeldesenludopamentlocal, La Trama Urbana\nNota de Premsa de DEPANA: No volem “Las Vegas” a Catalunya!\nDonem les gràcies a Nahuel Osorio per l’ajuda amb la redacció i als ponents que han revisat i contribuït a aquesta síntesi de la jornada.\n← Visions sobre Eurovegas\n“¡No hagan juego, señores!” →


Amber House Alrewas Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n18 Burton Road Alrewas, Alrewas, Alrewas, Regne Unit - Veure al mapa\n"Lovely home made bread"\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Amber House és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Alrewas. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmber House també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Alrewas. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, articles de tocador, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com camp de golf (a 3 km), jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Amber House.


Un pardal a la cel·la del Chapo | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nUn pardal a la cel·la del Chapo\nEL PAÍS visita el penal del qual es va escapar el líder del càrtel de Sinaloa i on conviuen els principals criminals de Mèxic\nMèxic 16 JUL 2015 - 10:41\tCEST\nLa cel·la del Chapo, al penal d'El Altiplano. ALFREDO ESTRELLA AFP\nJoaquín Guzmán Loera, el Chapo, va deixar un enigma en la seva fugida. A la cel·la, es va descobrir un pardal moribund a la brossa. D'on venia? Per molts, l'ocell, com els canaris a la mina, hauria arribat de la mà dels constructors del sorprenent túnel pel qual es va escapar el principal narcotraficant del planeta. Per d'altres, va ser un senyal enviat pel pròfug als qui el perseguiran. Sigui quina sigui la resposta al misteri, a l'interior belluga el rastre de mort que ha acompanyat tota la seva vida el líder del càrtel de Sinaloa. Una llegenda fosca i sanguinària que dissabte passat va arribar a un dels punts culminants a la cel·la 20 del passadís 2 de l'àrea de màxima seguretat del penal d'El Altiplano.\nVÍDEO Detinguts 31 funcionaris de la presó per la fugida del Chapo\nGRÀFIC La fugida del Chapo desferma un vendaval polític a Mèxic\nEl lloc, un cubicle hostil i de dimensions mínimes, se situa al nucli dur del presidi. Per arribar-hi cal travessar 26 filtres i controls. És un univers dens i compartimentat. En blanc, negre i gris. No hi ha colors. Els passadissos acaben tots en barrots, unitats estanques i llocs de vigilància. En aquest recorregut, l'única nota de color la posa un cartell que colpeja qui el mira. El pòster diu: Campanya de prevenció contra el suïcidi. Has pensat que la vida et pot fer mal?\nEl passadís segueix després fins a una altra exclosa. I després, una altra vegada passadís i exclosa. En aquest laberint de 27.900 metres compleixen les penes els principals criminals de Mèxic. Des de l'alcalde d'Iguala, José Luis Abarca, fins al líder dels Caballeros Templarios, Servando Gómez Martínez, la Tuta, passant pel despietat Edgar Valdez Villarreal, la Barbie; Héctor Beltrán Leyva, el H, o Miguel Ángel Félix Gallardo, el Padrino, el mític cap de caps que als vuitanta va ensenyar el Chapo a ser narcotraficant.\nÉs un món oclusiu, de llums blanques i presos de color beix, on Guzmán Loera ha deixat alguns fragments de la seva existència. Pocs recorden que entre aquests murs van matar el més estimat dels seus germans, Arturo. Va ser el 31 de desembre del 2004. Vuit trets al cap quan anava al lavabo. A l'assassí, un altre pres, li havien deixat al bany la pistola de 9 mil·límetres i les instruccions. La seva mort va ser una venjança contra el Chapo.\nDurant el recorregut fins a la cel·la, facilitat pel Govern mexicà, entre els barrots treuen el cap alguns presos. Hi ha qui creu que ha reconegut laTuta. D'altres parlen de Beltrán Leyva. Però, rapats i uniformats, és impossible distingir-los. “Que aprofiti”, diu un mentre li serveixen brou tlalpeño.\nDe vegades, a la llunyania, se senten crits i rialles que estremeixen els passadissos. A mesura que s'apropa l'àrea de tractament especial, la zona de reclusió dels presos més perillosos, la temperatura baixa. També la llum. Els guàrdies, en canvi, semblen més confiats.\nEl passadís 2 és l'últim reducte. El forma un corredor de 25 metres. A la dreta, cinc finestrots deixen entrar els últims rajos de sol. A l'esquerra, hi ha 11 cel·les. Deu aparellades. L'última està sola. És la del Chapo. Per entrar cal superar una gàbia de reixes. L'habitacle no té més de vuit metres quadrats. Té un aire hostil. Els guàrdies s'han endut tots els estris. Per terra roda un rotllo de paper higiènic buit. La paret és blanca i prou, el mobiliari de ciment, i la finestra, mínima, dóna a una tanca. Des d'aquest lloc, la fugida sembla impossible.\nPerò que El Altiplano sigui un penal inexpugnable no vol dir que resisteixi la corrupció. Sota la dutxa, en un punt cec per a les càmeres de vigilància, es troba la confirmació: un esvoranc rectangular, d'uns 50 centímetres de costat i poc més de 10 centímetres de gruix, que s'obre a un avenc fosc del qual no es veu el final. Per aquí es va escapar el Chapo. A través d'un túnel espectacular de 1.500 metres que ha humiliat, com mai abans, el Govern d'Enrique Peña Nieto.\nA un costat de la dutxa ha quedat la tapa: una llosa de 20 quilos. Va ser aixecada des de baix amb un gat hidràulic sense que ningú, sospitosament, se n'adonés. Va passar dissabte, al voltant de les 20.52. En aquests instants, els enregistraments mostren Guzmán Loera nerviós, recorrent d'un costat a l'altre la cel·la. Sobre la cadira de ciment havia deixat una pantalla plana de set polzades, on es veia el popular programa Sabadazo. El pres estava a l'espera. Sabia que venien a alliberar-lo. Possiblement no era l'únic al presidi. Quaranta dels funcionaris estan sent interrogats com a sospitosos.\nA la sortida de l'habitacle, alguns reus del passadís 2 creuen la mirada amb l'estrany. A fora ha plogut. Estan sopant. No sembla importar-los gaire la visita. Alguns mouen rítmicament el cap mentre masteguen. El temps, encadenat a una pena, té aquí una altra cadència. La humitat s'esmuny pel corredor. En una finestra s'adverteix un niu, petit i brut. Un guàrdia diu que és de pardal. Quan se li pregunta per l'exemplar trobat a la cel·la, arronsa les espatlles. El Chapo ha volat lluny i ha deixat darrere seu molts enigmes.


Abel Nortes Alegría: Tenemos amigos en todo el universo\nPublicado por Carmen Rivera en 19:16\nRecordo molt bé aquell mes de gener del 2006. Algú ens va dir que l'Abel havia mort físicament. T'he de confessar que llavors no era l'Abel, era "el marit de la Carme", i tampoc no parlava de mort física, simplement era mort.\nUn dia a l'Escola de Música et vaig veure, i vaig tenir el coratge de donar-te el meu condol, una frase sentida, però només una frase feta. La verita és que em feia por pensar en tu i pensar en l'Abel.\nDe tant en tant li preguntava al David o a l'Anna petita: "com està la Carme?" i ells sempre em responien "està bé". Però no vaig saber o potser no vaig voler apropar-me més a tu per oferir-te alguna cosa més, la meva empatia, un petit consol. La vida em somreia, i jo no era capaç de veure més enllà. Tampoc no ens coneixíem gaire, "només" eres la carinyosa mestra de música del David i l'Anna. I ara em costa escriure això. Perquè no vaig saber valorar tota la tendresa que havíes ofert en silenci als meus fills durant molts anys.\nPerquè alguns som tan rucs que hem de conèixer el dolor per aprendre i buscar el creixement a través de l'amor i la compassió? potser per això estem aquí...\nAra el destí ens ha unit, i em sento molt feliç de tot el que li has donat al meu David i el que li estàs donant a l'Anna. I a nosaltres. Em fa feliç sentir-te a prop.


Farrah Abraham va perdre més de 70.000 seguidors d’Instagram ... Una vegada més - Entreteniment | Juliol 2020\nFarrah Abraham va perdre més de 70.000 seguidors d’Instagram… Una vegada més\nFarrah Abraham sembla estar perdent la lluita per mantenir-se popular a Instagram. Encara que Adolescent mamà L’alumne publica constantment contingut controvertit (potser simplement per mantenir-se en els titulars) i no ha impedit que el seu seguidor es desplomés en els darrers mesos. A l’octubre del 2019, Abraham va passar de 2,2 milions de seguidors a 2,17 milions. A l’11 de gener de 2020, l’antiga estrella de la realitat baixa fins als 2.09 seguidors. Però, quina és la causa d’aquesta pèrdua?\nvenjadors de la guerra de les infinites millors escenes\nFarrah Abraham | Foto d'Albert L. Ortega / Getty Images\nInstagram ha estat molt candida pel manteniment rutinari que fan al seu lloc. De tant en tant, passen per la plataforma per desfer-se de bots, comptes inactius i comptes abusius per mantenir el lloc el més segur i eficaç possible. Aquest manteniment podria representar certament que Abraham va perdre alguns dels seus seguidors. Però, aquesta gota significa que hi ha probables persones reals que optin per deixar-ho en compte Adolescent mamà alumne de la seva pròpia voluntat.\nLa diferència d'ús de IG de Farrah Abraham és diferent a la d'abans\nEn els últims mesos, l'activitat d'Abraham a Instagram ha canviat. Ha optat per publicar molt més vídeos i imatges de TikTok més que no pas imatges. Fins i tot les imatges fixes que publica, es mouen lleugerament i són vistes per l'aplicació com a vídeos. Els crítics d'Abraham creuen que està fent aquesta intenció per fer que el seu compromís sembli molt millor del que és. Quan es publica una foto fixa, és fàcil veure quants gustos i comentaris ha augmentat a primera vista. Tot i això, els vídeos només mostren el nombre de visualitzacions que han rebut a primera vista. Cal fer clic sobre el nombre de visualitzacions per veure quants comentaris i agrada ha rebut un vídeo.\nNo em mentirà @TikTok és el meu cardio, @sophialabraham prefereix #TikTok sobre la classe de ball ... El 2020 només millora AFEGIR-NOS A TIKTOK @FARRAH_and_sophia i @farrahabraham \nUna publicació compartida per F A R R A H A B R A H A M (@farrahabraham) el 6 de gener de 2020 a les 12:25 pm PST\nFins i tot quan els vídeos d’Instagram d’Abraham reben compromís, el comentari és negatiu. Un recent vídeo de TikTok que Adolescent mamà alum ha publicat a la seva pàgina d’Instagram amb alguns comentaris força descaradors. Al vídeo, Abraham i altres dos ballen mentre beuen Pepsi. Abraham la va classificar com a comèdia, però a molta gent no li va semblar gens divertit. “Les vostres històries són tan falses com falses. Voldria que només sigueu vosaltres, però sento que no teniu ni idea de qui sou realment ', va escriure una persona. 'Què acabo de veure? Em sento com agafar cordes en aquest punt ', va signar un altre co-signat.\nEls aficionats fan el seguiment Adolescent mamà alumne a Instagram\n'Estic bé el 2020, però oh, si us plau, deixi d'actuar com els teus 12. T'ha agradat millor quan aleshores era una mica normal [Sic] 'estímul', va comentar un altre crític al vídeo. Un altre usuari d’Instagram estava preocupat per les habilitats de ball de Abraham. 'És tan interessant per a mi que era una animadora, que suposo que havia de fer algunes jugades. A continuació, veig aquests vídeos de Tik Tok i és com si intentés actuar com una dona de casa de 40 anys que no té moviments. No té sentit per a mi. Trobo a faltar el vell Farrah ', va escriure l'ex fan.\nNo demano sal al meu veí que afegeixi #pepsi afegir @michaelblackson i @chinesebestfriend els veïns més divertits per fer-se amb TikTok. @chinesebestfriend @michaelblacksonofficial #Comèdia #michaelblackson #farrahabraham\nUna publicació compartida per F A R R A H A B R A H A M (@farrahabraham) el 9 de gener de 2020 a les 19:16 PST\nAltres van prendre nota del baix compromís d 'Abraham tant a TikTok (on es va publicar el vídeo originalment) com a Instagram. 'Acabo de revisar-la tik tok ... 11 hores publicades i només 243 m'agrada. Creix, Farrah. No és així com actuen les mares de 28 anys ', va dir una persona. 'Acabo de notar que heu perdut altres 100.000 seguidors ... què passa Farrah? Tehehehe :) ”, va afegir un altre. Només el temps ens dirà que si perdem milers de seguidors, un cop més, canviarà el comportament d’Abraham a la plataforma. D’alguna manera, ho dubtem molt.


B&B Woldstee Groningen Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWolddijk 103a, Altres, Groningen, Països Baixos, 9738 AD - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre B&B Woldstee\nSituat a Groningen Centre, B&B Woldstee és el lloc perfecte per gaudir de Groningen i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl B&B Woldstee, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , cuina compartida.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador, llits extrallargs (> 2 metres) per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a B&B Woldstee.


L'Estat destinarà 482 milions a potenciar l'atenció de gent gran al domicili en lloc de les residències | NacióDigital\nper Roger Tugas Vilardell / Daniel Muñoz Soler , 20 d'abril de 2021 a les 13:31 |\nEl govern espanyol destinarà 730,8 milions del fons europeus per activar una "transició social", al costat de les anunciades transicions digital i ecològica -i que, en total, disposarà de 70.000 milions fins al 2023-. Segons ha anunciat aquest dimarts després del consell de ministres la titular de Drets Socials, Ione Belarra, el paquet més important, de 482,4 milions, pretén reconvertir el model residencial de la gent gran i les persones dependents cap a un model d'atenció als domicilis.\nSegons Belarra, a totes les persones en residències els "agradaria ser ateses a casa i el model residencial no respon a això", motiu pel qual s'incentivarà aquesta opció i que, al seu torn, les residències es reformin i "s'assemblin més a un domicili, essent més petites i amb personal més estable".\nPer altra banda, preveu destinar 216,9 milions per reformar la protecció de la infància, amb la millora dels centres residencials i la modernització dels serveis socials. Els darrers 31,5 milions del pla pretenen eliminar els problemes d'accessibilitat de les persones amb diversitat funcional, no només físiques.\nEls recursos, amb caràcter finalista, es repartiran entre les comunitats i ciutats autònomes en el Consell Territorial de Serveis Socials i del Sistema per a l'Autonomia i Atenció a la Dependència. Belarra ha subratllat el retorn fiscal d'aquesta inversió i el fet que, "quan les polítiques públiques no atenen les cures, les dones són les que se'n tornen a fer càrrec".\nEn tot cas, el Consell de Ministres encara no ha validat el pla de recuperació complet que ha de remetre a Brussel·les per rebre els fons europeus, pendent de resoldre qüestions com la reforma de les pensions i del mercat laboral. La portaveu de l'executiu central, María Jesús Montero, ha assegurat que estarà llest abans de finals de mes i ha subratllat que es tracta d'un pla "integral que abraça quasi totes les polítiques del govern".\nEl Consell de Ministres, però, sí que ha aprovat una reforma del fons d'ajudes directes de 7.000 milions a empreses afectades per la pandèmia pel qual les comunitats autònomes podran ara ampliar el llistat de sectors que optaran a aquestes subvencions per adaptar-ho a les necessitats de cada territori -inicialment, el govern espanyol ho havia limitat a un centenar d'àmbits-.\nTot just divendres es van enviar els convenis a subscriure per part dels governs autonòmics per rebre i distribuir aquests recursos i, per ara, només dues els han retornat firmats. Les comunitats també podran aprovar ajudes pròpies per a aquestes empreses, que havien de ser viables fins a l'impacte de la Covid.\nPolítica, gent gran, residències, estat, atenció, d, domicili, fons europeus, infància, ajudes, empreses


Periodisme de dades. Sessió de treball (CCCB) | Xarxa Observatoris del Desenvolupament Econòmic\nInici Calendari Periodisme de dades. Sessió de treball (CCCB)\nData de finalització: dijous, 20/03/2014 - 20:00\nLes sessions de treball de Periodisme de Dades volen ser unes trobades pràctiques amb dos objectius: aprendre i aprofundir en el treball amb dades per mitjà de tallers i donar a conèixer projectes locals. Aquesta sessió se centrarà en els portals estadístics, on podem trobar una pila de dades de les quals extraure històries periodístiques. Però, exactament, què hi ha? Hi ha dades d’estadístiques locals a l’Institut Nacional d’Estadística o haig d’anar a un portal local? Hi puc trobar dades hiperlocals com les parades d’autobús o les escoles d’un barri? Les trobo en un únic portal o m’haig de passejar per uns quants?\n17-17.45 h // «Errors de periodisme de dades. El projecte Colibrí», amb Diego Pasqual (Programador Proyecto Colibrí)\nEl PROJECTE COLIBRÍ és una iniciativa ciutadana que pretén servir de pont entre la comunitat de programadors i periodistes i el web del Congrés del Govern d’Espanya per facilitar, d’aquesta manera, l’accés a la informació que es pot trobar en aquest web. A partir de l’experiència de programar Projecte Colibrí, Diego Pasqual ens explicarà el que ha après: «una gran lliçó sobre com no fer les coses, des de l’anàlisi fins al disseny i la implementació de l’arquitectura, i m’agradaria compartir amb vosaltres com no fer un projecte opendata».\n18.15-20 h // Com desxifrar les dades dels portals estadístics, amb Xavier Badosa (Institut d’Estadística de Catalunya, Idescat).\nL’objectiu del taller és presentar les possibilitats de reutilització de dades d’una oficina estadística oficial com l’Idescat. S’explicarà l’organització de la informació a l’Idescat i es mostraran exemples de descàrrega de dades, d’incrustació de solucions ja fetes i de consum de serveis. En l’àmbit de la visualització de dades, s’explicarà la funcionalitat de Google Public Data Explorer, on l’Idescat ofereix un conjunt de dades municipals i comarcals, així com de la biblioteca Idescat Visual.


Una dona, ferida greu a Cambrils en caure-li el pal de la barca al cap\nUna dona, ferida greu a Cambrils en caure-li el pal d'una barca al cap\nLa dona va ser traslladada a l'Hospital Joan XXIII en ambulància el dissabte a la tarda\ndilluns, 23 de juliol 2018 - 12:34h | Actualitzat a 03/08/2018 11:56h\nUna dona està ferida greu després que el pal d'una barca li caigués al cap a Cambrils mentre navegava en una embarcació. A conseqüència del fort impacte, el SEM va atendre la dona a la platja de l'Esquirol i va ser traslladada a l'Hospital Joan XXIII de Tarragona en ambulància, encara que també es va activar l'helicòpter del Sistema d'Emergències Mèdiques.\nL'embarcació va poder arribar a la platja de l'Esquirol de Cambrils, on es va buscar un lloc adequat per a l'helicòpter. El 112 va ser alertat i aquest va difondre ràpidament l'accident a Policia Local de Cambrils, ambulàncies de SEM i Mossos d'Esquadra. Al lloc dels fets els sanitaris van atendre la víctima i van veure que estava ferida de gravetat, però que la podien traslladar a l'hospital en ambulància, així que van decidir cancel·lar l'helicòpter, el qual havia generat bastant aldarull a la zona de Vilafortuny, on hi havia gent expectant per saber què havia passat.\nEl turista ferit per dues ganivetades a Cambrils, detingut per violència masclista\nNoves notícies sobre el turista francès ferit per dues ganivetades a Cambrils. Els Mossos d'Esquadra creuen que les ganivetades les ha provocat la dona a causa d'un episodi de violència masclista. Els agents policials descarten que l'home caminés des de l'Ametlla de Mar a Cambrils, un total de 30 quilòmetres, i van arrestar el francès a l'habitació de l'Hospital Sant Joan de Reus, on s'està recuperant de les ferides a la cuixa i al pit. Un cop es recuperi de les ganivetades, haurà de declarar davant un jutge. La investigació continua oberta per tal d'esclarir que va passar en aquest misteriós cas.\nSegons fonts de les autoritats policials, les ferides de l'home van ser provocades per la seva dona, també de nacionalitat francesa, en defensa pròpia i després d'una pallissa a una casa de Cambrils de lloguer on estiuejaven. La dona també hauria manifestat als Mossos que aquests episodis de violència són recurrents i que sovint patia violència i maltractaments.


El màxim expert de la UIB afirma que hi ha un curs d'aigua per Son Espases\n12 maig 2021 23:30\nL'investigador en riscs naturals, Miquel Grimalt no descarta «perill d'inundació»\nLaura Morral | 08 febrer 2008\nL'investigador principal del grup de climatologia, riscs naturals i territori de la UIB, Miquel Grimalt, assegurà ahir a aquest diari que en els terrenys on s'està construint l'hospital de Son Espases hi passa, efectivament, un curs d'aigua i que, igual que en qualsevol zona on s'acumula cadal d'aigua hi ha la possibilitat de «perill d'inundació». Grimalt, que a la vegada és professor de geografia i ciències de la Terra de la Universitat de les Illes, matisà que si bé el «cau d'aigua» que existeix en aquesta zona «no pot ser considerat de primer ordre», comparable, per exemple al torrent de Ca na Bàrbara -on hi desemboca, precisament, la torrentera de Son Espases- la probabilitat que s'acumuli aigua en aquesta àrea el dia que es produeixi un ruixat molt fort no es pot descartar.\nL'expert en riscs naturals restà valor a les catalogacions tècniques de torrents, tàlvegs, o conques... perquè al seu entendre, no són determinants per valorar si una àrea pot ser propensa a inundacions. «No són les dimensions del traçat les que marquen el risc d'aiguats a les zones sinó que, aquests, vénen condicionats en funció del pas que li deixin, a aquest curs, perquè pugui circular l'aigua que acumula», explicà. Per això el mateix geògraf precisà que tot i haver-se detectat un curs d'aigua per Son Espases, a nivell tècnic aquesta situació és «solventable» sempre i quan l'Administració hagi pres les mesures «correctores» en funció de les dimensions que tingui la conca que provoca l'acumulació d'aigua en aquests terrenys. «El concepte d'inundació està en funció de la seva conca i no de la catalogació que s'hagi donat a aquest curs d'aigua», remarcà.\nEn aquest sentit es mostrà crític davant tot el «maremàgnum de noms» i figures de planejament urbanístic, totes elles interpretables, perquè, al seu entendre, només condueixen a deixar un «buit desprotegit» a la legislació actual. «En un futur les solucions tècniques haurien de ser més rigoroses», recriminà. La modificació puntual de la revisió del Pla General a Son Espases per permetre aquest equipament sanitari fou aprovada de manera definitiva, pel Consell de Mallorca el 5 de juny de 2006. A principi de 2007, l'anterior Consistori del PP concedí la llicència d'obres per construir l'hospital de Son Espases, tot i tenir coneixement que aquests terrenys estan definits, des del 31 de juliol de 2003, com a zona de prevenció de riscs, moment en què tingué lloc l'adaptació del Pla General a les Directrius d'Ordenació del Territori. La constància per part del Consistori de l'existència de cabal d'aigua a la zona es demostra en el mateix moment que remet, el 17 de gener, un document a Recursos Hídrícs que informa que «la situació del futur hospital que s'ubicarà a la finca de Son Espases, la qual i segons el Pla General, és travessada per un torrent i susceptible, per tant, de risc d'inundació».\nTot i així, l'Ajuntament tirà endavant amb la concessió d'aquesta llicència per l'informe desfavorable emès per la Conselleria de Medi Ambient basat en l'Atles de xarxes inundables que mai ha inclòs el torrent de Son Espases perquè es va elaborar a partir del Pla Hidròlogic de Balears, que tampoc el contemplà mai.Al Pla General hi consta aquesta catalogació des de 2003, però Cort no condicionà la llicència d'obres a la comprovació real d'aquest torrent. Tècnics d'Urbanisme afirmen que aquest concepte s'eliminarà amb l'adaptació del PGOU al Pla Territorial.


Relacions socials, èxit a la caça i bona salut, font de felicitat per a les comunitats indígenes - ICTA - Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals\nICTA > Notícies i activitats > Notícies > Relacions socials, èxit a la caça i bona salut, font de felicitat per a les comunitats indígenes\nRelacions socials, èxit a la caça i bona salut, font de felicitat per a les comunitats indígenes\nLes persones de les comunitats rurals i indígenes dels països del Sud releguen els ingressos econòmics a una posició secundària com a font de satisfacció.\nUn estudi de l'ICTA-UAB liderat per la Dra. Victòria Reyes-García alerta que algunes polítiques de desenvolupament socioeconòmic als països del Sud, especialment les que no estan planejades en línia amb les formes de vida locals, poden tenir efectes negatius inesperats en el benestar dels seus pobladors.\nLes accions de desenvolupament socioeconòmic en les poblacions rurals i indígenes dels països del Sud poden tenir efectes negatius en la felicitat i el benestar humà dels seus pobladors, qui valoren aspectes com les relacions socials, la salut i l'èxit en les activitats quotidianes de subsistència per sobre dels ingressos econòmics.\nAixí ho constata una investigació de l'Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona (ICTA-UAB) liderada per la Dra. Victoria Reyes-García que analitza els factors que influeixen en la felicitat de les comunitats rurals i indígenes. La investigació s'ha dut a terme a partir de l'anàlisi de tres societats indígenes una a Borneo, una a la conca del Congo i una a l'Amazònia.\nSubvencionat amb un import d'1 milió d'euros a través d'una Starting Grant del Consell Europeu de Recerca (en el Setè Programa Marc de la Unió Europea) concedida a Victoria Reyes-García, el projecte ha analitzat en profunditat aquestes tres societats indígenes durant cinc anys per conèixer la seva particular noció de la felicitat (com a sinònim de benestar o satisfacció), un concepte estudiat fins ara principalment des de la perspectiva occidental. En un moment en què l'economia de mercat s'està expandint entre les societats rurals, la investigació pretén conèixer en quina mesura la globalització i l'accés als béns de mercat afecta la qualitat de vida de les comunitats rurals i indígenes dels països del Sud.\nSi bé els ingressos econòmics són un factor valorat pels pobles indígenes estudiats, aquest queda relegat a una posició secundària quan es tracta d'avaluar el seu nivell de benestar. Per contra, la seva felicitat es troba fonamentada en activitats com ara passar temps amb la família o rebre visites, l'èxit en les activitats de subsistència com la caça, la pesca i l'agricultura, i en el seu estat de salut. Els investigadors expliquen que "la relació entre ingressos i felicitat es trunca quan els ingressos cobreixen les necessitats bàsiques, el que es coneix com a 'punt de sacietat'. Més enllà d'aquest punt, augmentar l'ingrés no genera més felicitat ", explica la Dra. Victoria Reyes-García, que recorda que la dedicació a activitats econòmiques redueix el temps que poden dedicar a les activitats que els fan feliços, com la interacció social i les tasques de subsistència.\nPer tal de cobrir les necessitats bàsiques -especialment de persones amb baixos nivells d'ingressos-, els governs inverteixen recursos en serveis socials i programes de desenvolupament, és a dir, en programes que afavoreixen l'augment dels ingressos econòmics, l'accés universal a la educació i a l'assistència sanitària. No obstant això aquestes iniciatives poden arribar a tenir impactes negatius en el benestar dels grups a qui van dirigides, especialment si aquests programes no estan dissenyats respectant les formes de vida locals.\nPer exemple, els programes d'educació descontextualitzats porten als joves a l'abandonament de les activitats tradicionals que els aporten un valuós coneixement ambiental local (aprendre a caçar, conèixer les plantes i els seus usos per a la salut) amb la consegüent pèrdua d'habilitats per a les tasques de subsistència, que són una de les principals fonts de la seva felicitat. No es tracta només de fer que l'educació estigui a l'abast de tothom, sinó que els sistemes educatius estiguin acoblats a les diferents realitats culturals.\nUn altre dels resultats d'aquest treball és que la desigualtat en el nivell d'ingressos en una comunitat té efectes diferents en el benestar de les persones que la desigualtat d'ingressos en un país. Mentre que les diferències en els nivells d'ingressos dins d'un mateix país poden ser percebudes com una oportunitat de millora social, les diferències econòmiques dins d'una mateixa comunitat generen efectes negatius, com l'enveja, que disminueixen el benestar. Els investigadors emfatitzen que "les polítiques per augmentar el nivell d'ingressos poden tenir conseqüències no desitjades sobre el benestar si no es té en compte la forma en què es distribueixen els ingressos".\nCom a conclusió, els investigadors reconeixen que, malgrat la felicitat és un concepte valorat de forma universal, els factors que la determinen varien d'una cultura a una altra. Aquest estudi ofereix una mirada alternativa a aquest terme que pot servir per informar polítiques orientades a la millora del benestar humà.\nPer al desenvolupament de l'estudi, els investigadors van viure integrats en les comunitats dels Punan Tubu (caçadors recol·lectors de Borneo, a Indonèsia), els Baka (semi-nòmades de la conca del riu Congo) i els Tsimane '(recol·lectors-horticultors de la Amazònia boliviana). Després de la finalització d'aquest projecte "La naturalesa adaptativa de la cultura. Anàlisi transcultural dels beneficis del coneixement ambiental local en tres societats indígenes (LEK) ", els membres del grup han elaborat un informe complet amb les principals conclusions que pot ser consultat en castellà, anglès i francès.\nInforme del projecte en castellà: http://icta.uab.cat/etnoecologia/Docs/-pb3es.pdf\nInforme del projecte en anglès: http://icta.uab.cat/etnoecologia/Docs/-pb3en.pdf\nInforme del projecte en francès: http://icta.uab.cat/etnoecologia/Docs/-pb3fr.pdf\nDefensa de tesi de Ana Nadal Fuentes\nXerrada: “Economia circular: prosperitat econòmica i ambiental” a càrrec de Jordi Oliver


Ajuntament de Lliçà d'Amunt/ Primers resultats de les preinscripcions escolars\nData i hora oficials: 04/08/2020 04:03\nPrimers resultats de les preinscripcions escolars\nÚltima revisió 10-04-2019 13:22\nLa preinscripció escolar per al curs 2019-2020 de segon cicle d'educació infantil, educació primària, centres integrats i educació secundària obligatòria va tenir lloc del 29 de març al 9 d’abril.\nDurant aquest període, hi ha hagut un total de 104 alumnes preinscrits al curs de P3 de les tres escoles del municipi, de 140 nens i nenes censats. Del total de preinscripcions, 30 s’han fet a l’escola Miquel Martí i Pol, 33 a l’escola Rosa Oriol Anguera i 41 a l’escola Els Picots.\nPel que fa a les preinscripcions d'Educació Secundària Obligatòria (ESO), hi ha hagut una demanda total de 153 sol·licituds al 1r curs d'ESO entre els dos instituts, 37 sol·licituds a l’Institut Hipàtia d´Alexandria i 116 a l’Institut Lliçà. El nombre total de nois i noies censats és de 210.\nInformació sobre preinscripció


El termini per demanar l’ajuda finalitza el 7 de febrer\nAmb el lema "Millorem els carrers del nostre poble", l’Ajuntament del Morell ha posat en marxa noves subvencions destinades al foment de rehabilitació de façanes, al tancament provisional de parcel·les urbanes i a la pavimentació de voreres. “És la segona vegada en un any que posem aquestes ajudes a disposició de la ciutadania, després d’un temps sense que es convoquessin”, assenyala l’alcalde, Eloi Calbet.\nAixí, poden optar a aquesta línia d’ajudes qualsevol persona física o jurídica que sigui propietària o llogatera d’algun immoble construït al Morell, de solars sense edificar o de parcel·les amb el front de façana sense pavimentar. En qualsevol dels casos cal aportar també documentació diversa que es detalla a les bases, i les actuacions s’han d’executar, com a màxim, abans del 31 de desembre de l’any en curs al de la concessió de la subvenció. Unes ajudes que, a més,són compatibles amb altres línies d’ajut d’altres administracions públiques.