Uns titelles tan diferents que són únics! | Barcelona Districte Cultural\nUns titelles tan diferents que són únics!\nEls protagonistes de '5 històries diferents' ensenyen a grans i petits que per poder aconseguir res només ho hem de desitjar\nTothom vol ser únic, però molts no s'adonen que per ser únic s'ha de ser diferent, ni tampoc que moltes vegades és la diferència la que ens fa millors perquè ens obliga a superar-nos. Això és el que els passa a un ventilador que camina una miqueta lent, a una làmpada que no veu tan bé com voldria o a un arquet de violí que està una miqueta sord. Ells són alguns dels protagonistes de 5 històries diferents, l'espectacle de titelles que Produccions Essencials ha presentat en el Centre Cívic Cotxeres Borrell, un espectacle que incorpora la intèrpret en llengua de signes com una actriu més sobre l'escenari; fins i tot, de vegades, la que més coses sembla que tingui a explicar-nos.\nEls titelles protagonisres són també titelles diferents perquè han estat construïts amb objectes que tots podríem trobar a casa nostra, des d'un ventall a una cafetera o una tetera, que sobre l'escenari cobren vida per celebrar la seva diferència i per fer entendre a tots els menuts que qui vol, pot; que, moltes vegades, voler és l'únic imprescindible per poder.\nI els petits sembla que no només ho van entendre, sinó que van gaudir tant amb les històries que quan va arribar el moment que l'Elizé, el ventilador que va una mica lent, hagués de fer un llançament de pilota transcendent que el podia convertir en guanyador, petits (i també molts grans) li van cridar: "Si vols, pots; si vols, pots; si vols, pots...". I com que ho va voler, ho va poder i i va guanyar. I va demostrar que a més de diferent és (com tots ho som) únic. Com únic és també aquest espectacle!!!\nI abans de marxar de vacances?\nQuan les paraules poden ballar\nUn flamenc que des dels costats busca el centre\nUna setmana amb molt de ritme!!!


Núria Feliu, a la V de Sants - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 29 d'Agost de 2014. 21:13h.\nNúria Feliu, a la V de Sants\nTambé hi han participat dirigents d’ERC, CDC i el president de Súmate\nEls carrers de Sants, en el marc de la Festa Major d’aquest barri, ha estat l’escenari d’un assaig de la V, organitzada per l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) i Òmnium Cultural, de cara a la Diada Nacional de Catalunya. La cantant Núria Feliu ha participat a l’assaig.\nL’assaig també ha comptat amb la presència de representants dels partits favorables a la consulta, com CDC i ERC. Entre els participants hi havia el regidor de CiU del districte Sants – Montjuïc, Jordi Martí, i els diputats d’Esquerra al Parlament, Oriol Amorós i Agnès Rusiñol, a banda del president de Súmate, Eduardo Reyes.\nDurant el transcurs de l’acte, en el qual hi han participat un miler de persones, s'han exhibit estelades i senyeres i els Castellers de Sants han fet un pilar. També s'han llençat 72 globus simbolitzant els dies que falten pel 9N. Al final s’ha interpretat l’himne nacional de Catalunya, Els segadors.\nUna imatge de Núria Feliu a l'assaig de la V a Sants\nUna imatge de l'assaig de la V a Sants\n#23 Miralles, Barcelona, 31/08/2014 - 12:30\nEl número de tontos en Cataluña debe ser similar al de otras regiones de España, pero los de aquí son tontos de baba, autocar y bocata subvencionados por los ladrones que se envuelven en la bandera separatista. "Son tontos", -como dijo aquél-, "con balcones a la calle".\n#23.1 Tontos y cortitos, Girona, 31/08/2014 - 13:08\nLa majoría dels incondicionals a la manifestació de la "V", l'anomenen "UVE" en perfecte castellà, bandejant el nom de la lletra en català. " Bon nivel!\n#22 Ramon, Manresa, 30/08/2014 - 15:19\nY para que tanto ensayo?tanto les cuesta salir a la calle?\n#21 Kropotkin, Vic, 30/08/2014 - 13:49\n#21.1 Bakunin, Girona, 31/08/2014 - 14:34\nEl 40 percent s'en va a Madrid, pero un altre tant per cent gens menyspreable s'en va a les botxaques d'alguns pares de la patria, i tant contents.\n#20 jotaeme, Mataró, 30/08/2014 - 13:35\nMira tu que noticia!!!!\n#19 Marc, Mataro, 30/08/2014 - 12:54\n#19.1 Star-gat, Girona, 31/08/2014 - 13:10\nQue vols dir que l'estel.aquest tan maco no en forma part?, queda tant be a la cubana!


el meu gos i jo: de desembre 2016\nMalgrat 1966 - Curset i pessebre\nA la Vanguardia del divendres 27 de desembre del 1966, ara fa cinquanta anys, el corresponsal de Malgrat explicava que es va fer un curset pels que llavors s’anomenaven enllaços sindicals, a la vegada que deia que a la delegació local de joventuts s’hi havia instal·lat un pessebre.\nPublicado por ssr los 19:51 Cap comentari:\nL'extensió del gel marí\nEl gràfic, publicat pel National Snow and Ice Data Center, ens presenta l'extensió total del gel marí, és a dir, incloent el gel marí de l'àrtic i l'antàrtic. Veiem que, des del mes de setembre d'aquest any, aquesta extensió és molt més petita que la de qualsevol dels anys anteriors, des que es tenen mesures per satèl·lit. És a dir, des de l'any 1978.\nPel que fa al valor mínim trobat en els anys esmentats, la disminució del gel marí total mesurat aquests darrers mesos és d'uns 2 milions de km2.\nCom podem veure en els gràfics següents, aquesta disminució del gel marí afecta tant a l'àrtic com a l’antàrtic.\nNo seria gens estrany que estiguéssim entrant en una nova fase de l’escalfament global, però encara és massa aviat per poder-ho afirmar. De tota manera, aquests gràfics són preocupants.\nA La Vanguardia del divendres 22 de desembre del 1916 hi podem llegir:\n1. Que al carrer Nou s’ha venut un terreny per fer una fàbrica de gèneres de punt: Esquena, Cardona i Fradera.\n2. Que s’ha mort un noi burgalès a la residència dels Maristes.\n3. Que s’està construint una subestació elèctrica per alimentar la fàbrica de l’aigua.\n4. Que el dia de Sant Esteve es celebrarà, al col·legi del Carme, una exposició de treballs escolars.\nMalgrat 1966 - Audiència amb el general Franco\nLa Vanguardia del 1 de desembre de 1966, cinquanta anys enrere, publicava que el general Franco havia rebut a una comissió de l’ajuntament de Malgrat i de la Germandat Marinera al palau del Pardo. El motiu de la visita va ser l’entrega al cap de l’estat de la primera medalla commemorativa del centenari de la mort del caporal Fradera.\nPer l’ajuntament hi varen anar l’alcalde Jaume Turró Xaudiera i els regidors Juli Cardona Comella, Josep Maria Espàrrech Marès i Bertomeu Prat Vicente. Per la Germandat Marinera hi eren presents el seu president, Josep Fontrodona Cardó, i els membres de la Gernandat Josep Aldea, Martí Robert i Jordi Pica. També hi era l’escultor del monument al caporal Fradera, Jaume Coll.\nEls va presentar al general Franco el ministre de Marina, Nieto Antúnez.\nPublicado por ssr los 17:11 Cap comentari:\nL’imparable abaratiment de l’energia fotovoltaica\nLa disminució dels costos de l'energia solar fotovoltaica dels últims set anys ha estat espectacular. El cost mitjà anivellat global per al PV de silici cristal·lí ha caigut de 315 $ per MWh en el tercer trimestre del 2009 a $ 122 a la fi de 2015, una caiguda del 61%, reflectint la deflació en els preus dels mòduls, els costos de producció i les despeses d'instal·lació. I no és només això, sinó que podem anticipar que aquesta baixada de costos seguirà, si mirem els projectes que tenen lloc a diversos països, com ara la instal·lació ACWA a Dubai que, al gener de 2015, es va projectar amb un cost de 58 , 50 dòlars per MWh, o amb les subhastes a l'Índia de finals de 2015 i principis de 2016, amb ofertes de 64 $ per MWh (Fortum Finnsuurya Energia a Rajasthan) i 68 $ (SunEdison i Softbank a Andhra Pradesh). Aquests preus són més econòmics que els de l'energia eòlica.\nA Espanya les inversions en energies renovables han caigut en picat, a causa de les retallades retroactives d'ingressos, particularment doloroses, imposades pel govern durant el període 2011-14 i la fi de tot el suport governamental a nous projectes. La inversió de 2014 va ser de només 573 milions de $ en 2014, lleugerament per sobre de l'any anterior, però molt per sota del pic de 23,6 milers de milions de $ de l'any 2008.\nÉs a dir que, gràcies al decret llei signat pel Sr. Rodrigo Rato immediatament després dels atemptats de l'11 de març de 2004, dos dies abans de les eleccions guanyades pel partit socialista del senyor Rodríguez Zapatero, a Espanya es van fer grans inversions en energia fotovoltaica quan la tecnologia del moment feia que aquesta energia fos molt cara, mentre que ara, quan aquesta energia comença a ser rendible, no hi ha ningú que inverteixi en ella. Ja llavors, les perspectives d'abaratiment de l'energia fotovoltaica eren molt evidents, pel que podem dir que la perspicàcia dels nostres governants (la del senyor Rato en signar el decret i la del senyor Zapatero en no impedir una inversió massiva) ha fet que tinguem, en aquest moment, una energia fotovoltaica molt més cara que la que tindríem si, uns i altres, haguessin actuat amb més racionalitat.\nPublicado por ssr los 13:15 Cap comentari:\nL’índex de progrés social de la població\nEl senyor Anton Costas, un gallec que és catedràtic d’economia de la Universitat de Barcelona, en un article publicat avui a La Vanguardia parla de la posició bastant mediocre de Catalunya pel que fa a l’Índex de Progrés Social de la població, recentment publicat. Aquest índex és una eina que va més enllà del PIB (que, com tots sabem, és una indicació molt millorable de l’economia real d’un país)\nEn efecte, el gràfic ens mostra la posició de Catalunya respecte de les altres regions espanyoles, i la conclusió és que aquesta posició és molt dolenta. Alguns diran que, si fóssim independents, estaríem molt millor. El que diu el professor Anton Costas, i el que penso jo també, és que “l'atenció prioritària, si no exclusiva, del govern de la Generalitat amb el procés independentista, pot estar descuidant la gestió de les coses quotidianes que d’una manera directa i immediata afecten a les condicions presents de la vida de moltes persones”.\nTant el senyor Puigdemont com el senyor Junqueras haurien de reflexionar sobre aquestes dades.\nIndex de Progres Social de la població\nMalgrat 1916 – Festa Major\nLa Vanguardia del dimecres 13 de desembre del 1916 publicava una ressenya sobre la Festa Major i sobre la pròxima celebració de Santa Llúcia.\nPublicado por ssr los 18:42 Cap comentari:\nL'auge dels populismes\nA tot el món està avançant el populisme: des del Brexit a l'elecció de Trump, des de l'extrema dreta francesa de Le Pen a l'emergència de Podem a Espanya, el populisme, ens diuen, està minant els fonaments de la democràcia i de la Unió Europea. Però pocs es pregunten per la causa d'aquest auge del populisme. La causa d'aquest ascens del populisme prové de les dificultats materials i la manca de perspectives a les que està abocada bona part de la població europea i nord-americana. Hem estat governats per uns polítics que han practicat unes polítiques neoliberals que han anat deixant a les classes mitjana i treballadora amb una frustració que alimenta el discurs del populisme.\nUn dels efectes que més han contribuït a aquesta frustració ha estat la globalització. No és que la globalització en si sigui una cosa dolenta, ans al contrari. Però sí que ho és, i molt, la globalització 'neoliberal' que s'ha anat muntant. El que es denominen tractats de lliure comerç, que són el nucli d'aquesta globalització neoliberal, s'oposen radicalment al lliure comerç. Són acords altament protectors per a certes grans empreses. Gran part d'aquests acords tenen poc a veure amb el comerç en el sentit que l'entenem normalment, ja que es tracta bàsicament d'acords sobre els drets dels inversors. Atorguen mecanismes que permeten a les grans corporacions fer coses que la gent del carrer no pot fer, i limiten la possibilitat dels governs per implantar polítiques que puguin tenir un impacte en els beneficis futurs d'aquestes corporacions. Per exemple, polítiques mediambientals o de protecció del treballador. Per això, aquests acords preveuen que les grans empreses puguin denunciar els governs, i aquestes denúncies no es dirimeixen als tribunals de justícia, sinó a organismes privats d'arbitratge.\nEls efectes de les anomenades 'mesures globalitzadores' estan dissenyats intencionadament per posar els treballadors en competència a nivell global, el que acaba baixant els salaris. La globalització neoliberal ha estat creada per assegurar que les elits estiguin protegides, però no les classes mitjana i treballadora.\nLa gent està cansada de treballar més hores per salaris més baixos, de veure treballs dignament pagats anar enllà de les seves fronteres, d'observar atònits com els multimilionaris o les grans corporacions no paguen impostos sobre la renda o sobre societats, mentre que a ells i als seus fills els empitjoren les condicions de vida. Això és el que ha portat a Trump a la presidència dels Estats Units, als britànics a sortir de la Unió Europea, als francesos a votar Le Pen i als espanyols a fer-ho per Podem.\nSembla obvi pensar que caldria estabilitzar les condicions materials de la gent, generar més treball i fixar polítiques que augmentessin el benestar. Per a això cal equilibrar la globalització neoliberal, per una banda, i canviar les fórmules econòmiques que més ens debiliten com a societat. El problema és que els grups de pressió s'oposen a aquests canvis amb totes les seves forces, que són moltes.\nA Europa, el descontentament social que han creat els dirigents de la Unió amb les seves polítiques d'austeritat, aplicades caigui qui caigui, comença a cristal·litzar en un sentiment antieuropeu cada vegada més estès. Cada vegada més europeus creuen que els seus problemes es resoldrien millor si els seus països s'ocuparan directament d'ells, sense interferències de Brussel·les. Les declaracions del ministre alemany de finances, Wolfgang Schaüble, assegurant que "Grècia ha de fer més reformes o abandonar l'euro", o les del president de l'Eurogrup, l'holandès Jeroen Dijsselbloem, sobre el malbaratament dels països del sud d'Europa, no només volen eludir la recerca de solucions europees, sinó que afegeixen llenya al foc de la causa de l'antieuropeisme i del populisme. A aquestes polítiques s'afegeix el problema causat per l'euro, que és una de les principals causes de l'estancament econòmic de la Unió.\nA Espanya, amb un president del govern que és un entusiasta seguidor de les polítiques que han portat a Europa al seu estat actual, s'han canviat les regles del joc de les relacions laborals, el que ha creat més precarietat. És cert que disminueix la taxa d'atur, que es creen llocs de treball, però això es deu més a factors externs (al baix preu del petroli, als baixos tipus d'interès i a la inseguretat de les destinacions turístiques que ens fan la competència) que a les bondats de la reforma laboral. Però alhora han baixat els salaris i ha augmentat la precarietat, el que ha multiplicat les dificultats materials i la manca de perspectives de futur d'un nombre cada vegada més gran de persones. El pes de les remuneracions dels assalariats en el Producte Interior Brut ha caigut. A ningú hauria d'estranyar que el vot a Podem hagi crescut tan ràpidament.\nDe manera que aquí estem, amb uns dirigents que sembla que fan tot el possible perquè creixi el descontentament social i amb això els populismes. Ens queda poc temps per canviar les polítiques actuals i tornar a canalitzar les coses, tant a Europa com a Espanya. I ens queda poc temps perquè un altre problema molt important està trucant a la nostra porta: la disminució de l'ocupació de qualitat a causa del canvi tecnològic.


Trobada amb els avis\nAvui a la tarda han vingut els avis a l’escola per compartir les vivències de la seva infantesa durant la postguerra, tema que hem treballat a classe.\nEl pa negre, la llum de carburo, la tauleta “camilla”, el braser, l’estufa de llenya, la bossa de l’aigua calenta, l’anar a buscar l’aigua a la font o al pou, els càstigs de l’escola, “L’Enciclopèdia” que passava d’un germà a l’altre, les pilotes de paper, la “costura” de les noies, l’escriptura amb la ploma … i tantes coses més d’una generació de persones que “va pujar un país”.\nEns ha passat l’estona volant, ha estat fantàstic, no ens hauríem cansat d’escoltar-los.\nEn acabar hem fet una foto de família i hem compartit un berenar amb pastissos i galetes casolanes. Tot plegat una tarda molt dolça!\nHem visitat el Refugi 307\n13 pensaments sobre “Trobada amb els avis”\n17/12/2011 at 17:59\nHola Anna la veritat és que m’ho vaig passar molt bé, a més vaig aprendre moltes coses d’abans.\nVam passar una bona estona amb l’avi de la Vinyet, l’ávia de l’Ariadna…\n17/12/2011 at 18:37\nLa trobada amb els avis va estar super bé. La meva àvia, al principi, es va tallar una mica i li va fer una mica de vergonya parlar, però després, li va encantar explicar coses sobre la seva infantesa. Em van agradar molt les anècdotes que explicaven els avis d’alguns companys, per exemple, l’àvia de l’Ariadna com es va conèixer amb el seu marit.\nM’encantaria tornar-ho a repetir!!!!!!!\n17/12/2011 at 23:40\nVa ser molt divertit, vaig riure molt amb l’avi de la Vinyet.\nTambé em va agradar saber coses dels altres avis i àvies, com es van conèixer …\nAquesta trobada ha estat molt bé. Espero que es pugi repetir, va ser molt interessant.\n18/12/2011 at 11:33\nLa primera trobada amb els avis la vam fer l’any 2007 i des de llavors la fem cada dos cursos, o sigui quan esteu a sisè, per tant aquesta ha estat la tercera. De cada una en guardo un record entranyable.\nDivendres tots vam aprendre moltes coses i ens va passar la tarda volant. Els vostres avis són un sol i un pou de sabiduria, teniu molta sort.\nNovament els hem de donar les gràcies per l’estona que van compartir amb nosaltres.\n18/12/2011 at 17:06\nEl divendres tots vam aprendre moltes coses de la infantesa dels nostres avis i àvies. Tots els avis són molt simpàtics, divertits, amb molta memòria i sobretot molt amables i voluntariosos.\nEns va passar la tarda volant, ja que no vam poder menjar molt del berenar sorpresa, però va ser una tarda molt divertida!!\nM’hagués agradat que els meus avis vinguessin, però no va poder ser… Espero que tornem a tenir una altra trobada com aquesta!!!\nGRÀCIES A TOTS ELS AVIS I ÀVIES PER LA COL·LABORACIÓ!!!\nLa trobada amb els avis va ser molt divertida, jo vaig riure molt amb l’avi de la Vinyet i l’àvia de l´Ariadna.\nVam passar una tarda diferent, els avis ens van contestar les preguntes que havíem preparat a classe sobre la seva infantesa.\nEl berenar també em va agradar molt!\nLlàstima que els meus avis no poguessin venir.\n19/12/2011 at 18:23\nAnna aquesta trobada amb els avis ha estat molt bé. Vaig passar una estona molt divertida amb les coses que explicaven els avis (sobretot amb l’avi de la Vinyet i l’àvia de l’Ariadna). Vaig aprendre moltes coses de la postguerra divertides i tristes.\nGràcies per fer aquesta trobada\n19/12/2011 at 18:27\nVa ser molt interessant perquè no sabia que abans les coses eren tan dificils i complicades per a anar a buscar l’aigua perquè feia fred…\nM’agradaria que ho tornessim a fer al segon trimestre.\nVa ser super divertit!!!!!!!\n19/12/2011 at 19:02\nAnna podríem repetir-ho perquè va ser molt divertit.\nAmb tots els avis i àvies vaig passar una molt bona estona!!!\nAgradeixo a tots els avis i àvies per haver vingut!!!\nAnna la trobada amb els avis va ser molt bonica van explicar moltes coses, llàstima que els avis d’algunes persones de la classe no vàren poder venir. El que vàren explicar tos el avis va ser molt bonic i també molt divertit amb l’avi de la Vinyet i l’àvia de l’Ariadna. Després d’explicar la seva infantesa vàrem sortir a fora i molta gent de la classe va portar menjar i els avis s’ho van menjar tot.\nVa ser molt divertit, espero tornar-ho a repetir!!!!!!!!\nLa trobada amb els avis va ser d’allò més divertida, m’ho vaig passar molt bé, però el que no em va agradar es quan el meu avi es va enfadar perquè l’interrumpien els altres avis i àvies, jo li estava dient que s’esperés, però segur que s’ho va passar molt bé!!!\nGràcies a tots!!!!!!!!!!!!!\nLa tarda del divendres 16 de desembre m’ho vaig passar super bé! He après moltes coss de la infantesa dels avis quan ho passaven molt malament. L’avi de la Vinyet era molt gracios ens petàvem de riure amb ell 🙂 i tambe amb l’àvia de l’Ariadna! En fi que m’ho vaig passar super bé!!!!!!!!!\nLa trobada amb els avis va ser molt interessant i divertida. Ens ho vam passar motl bé, però també vam aprendre moltes coses, el temps es va passar volant, però va ser una experiència molt: :D!\nI l’avi de la Vinyet va ser molt graciós! haha!\nVam arribar a la biblioteca vam seure i ens ho van explicar tot de la seva infantesa, van vindre 21 avis quasi com la nostra classe, l’avi de la Vinyet ens va agradar molt perquè explicava la seva vida en forma divertida.\nFinalment vam donar-li una tulipa a cada avi i àvia.\nLa trobada amb els avis va ser molt divertida. Primer vam anar a la biblioteca a fer preguntes als avis. En general sobre la seva infantesa: Quin era l’horari escolar?, Quins eren els càstigs a l’escola?…\nCadascú li feia preguntes al seu avi.\nDesprés quan vam acabar de fer preguntes nosaltres vam portar galetes, coca, pastíssos etc, vam fer una foto tots junts i vam anar cap a casa.\nAnna als meus avis els va agradar molt i no s’esperava que fos tan divertit, com l’altra vegada que havien vingut.\nPerò l’altre part també li va agradar perquè mai havia fet una esperiència com aquesta. Jo tornaria a fer el mateix amb l’avi de la Vinyet o l’àvia de l’Ariadna i amb els meus avis i els companys.\nA mi el que em va agradar més d’aquesta experiència va ser quan vam menjar els pastissos i les galetes. A mi m’hagués agradat que els meus avis també haguessin vingut, però viuen molt lluny.\nEncara que no hagin vingut els meus àvis estic molt content perquè vaig aprendre moltíssimes coses i sobretot em va agradar molt i molt els pastíssos i les galetes… Estaven boníssimes.\n05/02/2012 at 20:45\nVa ser molt divertit que els avis vingessin, però els meus avis no van vindre només va venir la mare del meu pare i faltaven avis però va ser molt divertit


El vel d'Harmonia: Gerda+André=Robert Capa\nPublicat per Teresa Costa-Gramunt a 9:12\nOlga Xirinacs 20 de setembre de 2010 a les 11:44\nMagnífic i il·lustratiu comentari, Teresa. No coneixia aquestes apassionants aventures, primer en el món de l'aprenentatge i l'art, i després en la tragèdia de la batalla. Cert que la fotografia t'espera, però primer l'has de portar al cor, o als ulls.\nMariàngela Vilallonga 20 de setembre de 2010 a les 15:59\nUna dona més a l'ombra d'un home. Quantes n'hi ha hagut i n'hi ha encara!


92 persones dormen al carrer a l’Hospitalet de Llobregat, segons el primer recompte de ciutat | Jesuites Catalunya\nA L’Hospitalet de Llobregat 92 persones dormen al carrer, 62 al ras i 30 en cotxes, furgonetes o camions. Aquest és el resultat del primer recompte de persones en situació de sensellar que s'ha fet en aquesta ciutat. La Fundació La Vinya, entitat del nostre sector social, ha estat una de les organitzadores, conjuntament amb les comunitats parroquials de la ciutat, Creu Roja i Càritas Barcelona.\nEl recompte ha mostrat que hi ha persones dormint el carrer a tots els barris de l’Hospitalet de Llobregat. El primer recompte de l’Hospitalet s’ha iniciat a les 23.30 hores del dijous 19 de maig. Durant més de dues hores, 170 voluntaris i voluntàries han recorregut tots els carrers del municipi per deixar constància del nombre exacte de ciutadans que dormen al carrer.


Sopa de gambes - Recepta de myTaste\nAssaonem els dauets de rap i els posem juntament amb les gambespelades i una mica de julivert picat, a la cassola\nDe les gambes que hem reservat els hi treiem el budell i les saltegem amb una mica d'oli i sal en una paella\nsopa amb ametlles, all i julivert de Carme Ruscalleda - See more at. Vaset amb pure de pèsols i gambes a l'all cremat i Gambesde Vilanova a l'all cremat\nServiu la sopade ceba en un gotet, acompanyeu-ho amb les gambes. sopade ceba caramelitzada. - Peleu les gambes i banyeu-les amb la clara d’ou acabada dedeixatar amb un pessic de sal\nPelar les gambes i separar el cap de les cues. Triturar el caldo de peix i passar la sopa per un colador de malla fina\n- Sopadegambes amb llet de coco. Avui us porto la primera recepta, una sopa que estarà present a la meva cuina una bona temporada, fins que me'n cansi, de com n'és de bona i fàcil\nLa posem al foc i quant bull el caldo posem la pasta que ens agradi (fideus, arròs…) i en últim moment afegim el peix a trossos, les gambespelades i ja podem servir\nTreure el cap de les gambes, pelar les cues deixant la punta, per a que quedin més boniques. sal, una mica de pebre roig dolç


FGV celebra el 8 de març amb una campanya informativa en estacions | Valencia Extra\nFGV celebra el 8 de març amb una campanya informativa en estacions\nFerrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) ha iniciat una campanya informativa en estacions i xarxes socials de Metrovalencia i TRAM d’Alacant que pretén donar visibilitat a dones els assoliments i els descobriments de les quals van fer grans contribucions al coneixement de la humanitat o als drets de la dona, però que no són conegudes com altres científics masculins.\nAmb motiu de la celebració del Dia de la Dona el 8 de març, es vol encuriosir de les persones que viatgen amb metro o tramvia, que estan esperant en l’andana o adquiriran el seu títol de transport, de manera que en llegir algun dels missatges pense per un moment “la conec?” i això li faça interioritzar que, per exemple, moltes persones coneixen les aportacions d’Einstein, però a poques els sonarà Mileva Maric o no coneixeran que una dona, Hedy Lamarr, va ser la precursora de l’actual wifi.\nEls missatges estan en Twitter i Facebook en Metrovalencia i Twitter en TRAM d’Alacant, en els teleindicadors de les estacions i en les màquines expenedores automàtiques de títols de transports. A més, s’han instal·lat cartells commemoratius, realitzats per l’Institut de les Dones, en les estacions de Xàtiva, Colón, Benimaclet, Aeroport, Àngel Guimerà, Empalme i Mislata, a València, i en Luceros, Mercado i Benidorm, a Alacant.\nEls missatges citen a Cecilia Payne-Gaposchkin, astrònoma que va descobrir la composició de les estreles, d’hidrogen i heli; Marie Curie, qui va descobrir dos nous elements químics de la taula periòdica: el poloni i el radi, i Joan Feynman coneguda pel desenvolupament i comprensió de l’origen de les aurores.\nTambé s’al·ludeix a Maruja Mallo, membre de la generació del 27, la més avantguardista de les artistes espanyoles del segle XX; Rosalind Franklin, qui va fer una important troballa sobre l’estructura molecular de l’ADN que va donar lloc a la hipòtesi de la “doble hèlice” d’aquesta estructura; Hedy Lamarr, qui va dissenyar i va patentar al costat de George Antheil un sistema de comunicacions sense fils que permetria l’actual wifi, i Mary Anning, els descobriments sobre dinosaures del qual van ser determinants per a demostrar el fenomen de l’extinció.\nAixí mateix, es recorda a Clara Campoamor, principal responsable de l’assoliment del dret al vot de la dona; Mileva Maric, qui va investigar, entre altres qüestions, sobre teoria de números, càlcul diferencial i integral i teoria de la calor, a més de publicar treballs al costat del seu marit, Albert Einstein; Valentina Tereshkova, primera dona a viatjar a l’espai en 1963; Emmy Noether, dona el teorema de la qual explica la connexió fonamental entre la simetria en física i les lleis de conservació; i Ada Lovelace, els treballs matemàtics del qual la van convertir en la primera persona a descriure un llenguatge de programació.\nL'oci nocturn acamparà davant la Generalitat per a exigir "un vertader pla de rescat"


La MACMA reedita el receptari Rebosteria a la Marina Alta - MACMA\nLa Marina Alta • 7/12/18\nPublicat –i exhaurit– fa ara 9 anys dins el marc d’activitats amb motiu dels 400 anys de l’expulsió dels moriscs, aquesta nova edició arriba a les llibreries per seguir ampliant el ressò i vàlua dels dolços tradicionals de la comarca\nAproximadament una dècada arrere, el receptari Rebosteria a la Marina Alta, publicat per la MACMA amb pròleg de Juan Vicente Garcia Marsilla, professor d’Història Medieval a la Universitat de València, pretenia demostrar com la suma d’intercanvis culturals que han tingut lloc durant els darrers segles a la nostra comarca són la base de la cuina que gaudim i difonem actualment. Un procés de préstecs i sinergies que és complex de quantificar però que, precisament en l’àmbit de la rebosteria, estableix un vincle directe amb l’herència morisca i alhora la manera d’entendre i preparar els dolços.\nAquesta era, si més no, la base del receptari que es publicà aleshores en el marc d’activitats dels 400 anys de l’expulsió dels moriscs, el qual s’exhaurí ràpidament en aquella primera edició pública que ara veu continuïtat amb una segona edició que arriba a les llibreries per tal d’ampliar el ressò dels dolços tradicionals de la comarca. Tal com ha indicat el president de la MACMA Vicent Grimalt, aquesta segona edició permetrà una major difusió d’un treball de gran valor gastronòmic i cultural.\nEl treball, de cent planes, ofereix fins a un total de noranta-quatre receptes dividides en els apartats de Pastes i pastissets; Coques, mones i tortades; Dolços i fruites; Confitures i melmelades; Begudes i refrescs. Amb tot, el preu econòmic de la publicació pretén refermar la reivindicació i difusió d’unes receptes de tota la vida que mereixen seguir endolcint les nostres sobretaules.


'En català, jugues?' - VilaWeb\n'En català, jugues?'\nSegons la Plataforma per la Llengua, només el 6% de les joguines que es comercialitzen són etiquetades en català.\nAra que s'acosten les festes de Nadal és un bon moment per a considerar quines joguines es regalaran als més menuts. La Plataforma per la Llengua se suma a aquesta reflexió amb una jornada lúdica, que s'ha fet durant tot el dia al passeig de Sant Joan de Barcelona. La Festa per al joc i la joguina en català, que se celebra cada any des de 2004, té l’objectiu de reivindicar que les joguines que s’obsequiïn als infants siguin etiquetades i tinguin les instruccions en català.\nEls infants han estat els protagonistes de la festa que s'ha fet durant tot el dia a la cruïlla entre el passeig de Sant Joan i el carrer de Provença de Barcelona. El contacontes Jaume Viladric i el grup de titelles la Renaixença han amenitzat el matí, i després de dinar, els assistents han gaudit dels espectacles de la Companyia Struc i les bicicletes boges i de Pep Puigdemont i Companyia.\nA més d'aquestes activitats lúdiques, les famílies que han participat en la festa han pogut saber més detalls de la campanya 'En català, jugues?', que pretén conscienciar les empreses de la importància de comercialitzar productes infantils etiquetats en català; demanar a les administracions una legislació especial en relació amb la llengua dels jocs, joguines i materials adreçats a infants i joves; convidar tota la població a comprar productes que respectin la nostra llengua, i finalment, promoure l'oferta de joguines que avui són etiquetades en català. Segons les darreres dades recollides per la Plataforma per la Llengua, actualment hi ha 560 joguines que inclouen el català (a les instruccions, a la capsa o a l'embolcall), i 74 empreses que fabriquen jocs i joguines en català. Els percentatges, amb tot, són contundents: les joguines etiquetades en català representen només el 6% del conjunt de joguines que es comercialitzen.\nLa jornada també ha servit perquè les famílies poguessin recollir per als menuts unes cartes als Reis especials, que tenen l'encapçalament tradicional 'Estimats Reis Mags d'Orient', però que conclouen amb una petició específica: 'Poder jugar en català'. Aquestes setmanes vinents, la Plataforma distribuirà 22.000 cartes al Principat i 4.000 més, al País Valencià.\nFesta per al joc i joguina en català. Pàgina web de la Plataforma per la Llengua\nCatàleg de joguines del Consorci per a la Normalització Lingüística.\nLlistat de joguines en català 2009.


L'ACM reclama l'esforç dels pobles en l'acollida de menors - Diari de Girona\nL'ACM reclama l'esforç dels pobles en l'acollida de menors\nEl president de l'entitat assisteix a la reunió del Consell d'Alcaldes a Banyoles per presentar objectius futurs\nlaura cugat 08.11.2018 | 00:29\nL'ACM reclama l'esforç dels pobles en l'acollida de menors Diari de Girona\nLa seu del Consell Comarcal del Pla de l'Estany, ubicada a Banyoles, va acollir ahir el Consell d'Alcaldes de la comarca que es realitza periòdicament cada tres mesos, on assisteixen els onze batlles del territori per exposar diferents temes compartits, com és el cas dels pressupostos en la darrera sessió. La jornada d'ahir, que va començar a tres quarts de nou del vespre, va tenir un afegit especial i és que el president de l'Associació Catalana de Municipis (ACM), David Saldoni, va assistir a la trobada amb la voluntat de presentar els objectius de l'entitat i alguns temes que afecten Catalunya que actualment estan en el punt de mira, com ara la problemàtica de la gestió de la nova llei de menjadors o l'acollida de menors no acompanyats. Respecte a la darrera qüestió, l'ACM recalca que «el conjunt del país ha de ser corresponsable amb la Generalitat per poder acollir i donar oportunitats a tots els menors no acompanyats que arriben d'arreu del món».\nEl president de l'ACM, David Saldoni, subratlla que la intenció d'assistir al Consell d'Alcaldes del Pla de l'Estany és per explicar «la importància de l'entitat que agrupa gairebé tots els municipis de Catalunya i que vol ser la veu de tots els pobles, sobretot dels més petits». Entre altres qüestions, Saldoni va diferenciar tres grans objectius. En primer lloc, va incidir en la formació: «Estem treballant molt fort perquè els electes de Catalunya estiguin formats». En segon lloc, el president va ressaltar que l'ACM se solidaritza com a central de compres agregada dels municipis de Catalunya per aconseguir preus més assequibles de serveis com l'electricitat, les assegurances, el gas natural o el manteniment dels ascensors sobretot per a pobles petits que tenen més dificultats, a banda de facilitar la contractació per part dels ajuntaments. Per acabar, l'ACM actua com a lobby de la Generalitat, essent «l'interlocutor de totes les polítiques que aquesta fa arreu del país», diu Saldoni.\nTemes sobre la taula\nPel que fa a qüestions que la Generalitat té sobre la taula, Saldoni va destacar l'esforç que han d'exercir totes les administracions per oferir acollida i integració a l'augment de menors que arriben. També va abordar qüestions com la Renda Garantida de Catalunya, la Llei de Territori que ha de pretendre ordenar l'espai i el paisatge, i la gestió de la nova normativa pel que fa a la llicència de menjadors. Saldoni no va avançar res d'aquest darrer punt a l'espera d'una reunió la setmana vinent.


Djokovic es queda sense visat per ser a Austràlia i és prop de ser expulsat del país - La República Esportiva\nDjokovic es queda sense visat per ser a Austràlia i és prop de ser expulsat del país\nEls advocats del serbi preparen un darrer recurs perquè pugui defensar el títol a Melbourne\nNovak Djokovic cada cop ho té pitjor per defensar el títol de l’any passat a l’Open d’Austràlia i poder ser el jugador amb més Gran Slam de la història. El govern d’Austràlia li ha cancel·lat el visat per entrar al país i, si no prosperen els desesperats recursos dels seus advocats, haurà de marxar del país, per no dir que serà expulsat.\nLa nota del ministre d’Immigració Alex Hawke és clara: “Avui he exercit el meu poder sota la secció 133C(3) de la Llei d’Immigració per cancel·lar el visat atorgat al Sr. Novak Djokovic per raons sanitàries i de manteniment de l’ordre, basant-me en l’interès públic”. Poques hores abans, els organitzadors de l’Open d’Austràlia havien inclòs Djokovic en el sorteig del quadre del torneig, intentant fer sensació de “normalitat”.\nTota la discussió sanitària, i també ètica i moral, sobre els drets o no dels vaccinats i dels que no volen fer-s’ho, en aquest cas ha saltat pels aires en sortir a la llum les irregularitats comeses pel tenista en obviar alguns dels seus desplaçaments i, fins i tot, en els dubtes que hi ha sobre si els seus PCR han estat manipulats. En un intent de revertir la seva cada cop més difícil situació, Djokovic va admetre “errors humans” en la informació donada a l’entrada al país austral, però això, ara per ara, no sembla que l’allunyi del KO en el combat contra les autoritats australianes, que el tenen grogui. El desenllaç del darrer assalt és proper i, en cas de confirmar-se algunes de les greus irregularitats que s’entreveuen, l’actual número u del món no només es quedaria sense aquest Open de Melbourne sinó que s’enfrontaria a sancions esportives molt més contundents, com ara una inhabilitació de fins a tres anys.


El curt, sense cap comentari, mostra la vida al Camp Base de l'Everest. Una petita població de prop de 1000 persones que hi conviuen durant dos mesos. La pel•lícula proposa una reflexió sobre l'efímera vida d'aquesta microciutat, bastida enmig d'un entorn místic, i el creixement d'algunes formes extremes de turisme.\nEl documental segueix la carrera dels germans Riegler, Martin i Florian, a través de l´exploració per obrir noves rutes a les muntanyes a prop de casa seva, al Tirol del Sud. De l´Ortles fins el Zebrú, per viatjar a una regió mai abans explorada al Karakorum.\nLliurament de la Flor de Neu d´Honor 2016


Darrera actualització: 10 juny 2019\nLa Llei 10/2019, de 22 de febrer, de canvi climàtic i transició energètica, estableix, en el seu article 60, que les empreses de lloguer de vehicles i les que substitueixin anualment més del 30% dels seus vehicles han de complir els percentatges mínims d’adquisició de vehicles lliures d’emissions establerts en l’annex i comunicar a l'administració totes les unitats de vehicles que disposin aquestes empreses en tot moment.\nLa resolució del conseller de Territori, Energia i Mobilitat de 13 de maig de 2019 estableix el procediment per a la comunicació de les flotes de vehicles tot indicant que s’hauran de comunicar abans del 30 de juny de 2019, i, en tot cas, sempre que es modifiqui la flota de vehicles.\nPer aquest motiu, en el següent enllaç, trobareu el tràmit telemàtic per tal de realitzar les comunicacions de la flota de vehicles, on s’haurà d’adjuntar el formulari adjunt amb tots els vehicles, guardat en format PDF.\nUn cop realitzada la comunicació a través del tràmit telemàtic, s'enviarà el justificant de presentació i l'excel amb tota la flota al correu electrònic info@energia.caib.es.\nFormulari de comunicació de la flota de vehicles otros - 37Kb\nTràmit telemàtic de comunicació de la flota de vehicles\nResolució del conseller


FC Barcelona Lassa – Dominion Bilbao Basket: Reacció triomfal blaugrana (66-57) - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetPrimer EquipNotíciesFC Barcelona Lassa – Dominion Bilbao Basket: Reacció triomfal blaugrana (66-57)\nFC Barcelona Lassa – Dominion Bilbao Basket: Reacció triomfal blaugrana (66-57)\nAbans del Clàssic, els de Xavi Pascual han derrotat l’equip basc de Sito Alonso, que ha plantat cara en un partit molt equilibrat i que no s’ha decidit fins al darrer període Doellman, amb 21 punts, i Ribas, amb 18 i MVP del partit, han estat els blaugranes amb una valoració més alta\nRibas, clau en el triomf contra l'equip de Bilbao / VÍCTOR SALGADO - FCB\nEl FC Barcelona Lassa de bàsquet està jugant una autèntica marató de partits a la Lliga Endesa. I, de moment, tots estan finalitzant amb triomfs blaugrana. Diumenge passat, els de Xavi Pascual van derrotar el Joventut en un derbi català jugat al Palau i, aquest dimecres, han aconseguit un altre triomf, el segon en quatre dies, contra el Dominion Bilbao Basket (66-57), també al Palau Blaugrana.\nAquest cop, l’enfrontament no s’ha decidit fins al darrer període d’un partit igualat, en què els de Sito Alonso s’han imposat a la primera part, però que els catalans han sabut capgirar a temps, amb Doellman i Pau Ribas com a líders. Diumenge, el Barça Lassa juga el Clàssic de la Lliga Endesa contra el Madrid.\nBertans fa mal\nSi el Barça ha tingut un principal maldecap, aquest ha estat Dairis Bertans. El jugador del Bilbao, durant els dos primers períodes, ha estat el referent ofensiu del seu equip, que ha començat bé, s’ha enfonsat una mica, però ha acabat rematant el segon parcial amb cinc punts d’avantatge sobre els blaugranes (29-34). Els 17 punts i els dos rebots del jugador de Letònia han estat clau, doncs, perquè el Barça Lassa necessités capgirar l’electrònic.\nI això que, després d’onze punts dels visitants en menys de cinc minuts a l’inici del partit (3-11), el Barça ha començat a anotar, a combinar, a fer arribar les ajudes, a moure ràpid la pilota i a dominar el rebot ofensiu i defensiu. Feina que s’ha vist recompensada amb un parcial de 13-0, que ha posat per davant els de Pascual per primera vegada (16-11, 7’). Però el conjunt català no ha pogut mantenir la continuïtat, en part per l’encert d’un Bertans que, primer, amb un triple abans del segon període (18-14) i, posteriorment, amb 8 punts en cinc minuts –dels 17 que ha fet durant la primera meitat- ha fet que el Barça hagués hagut de tornar al parquet després del descans amb l’objectiu de remuntar els cinc punts de desavantatge (29-34).\nI ho han aconseguit en el tercer parcial, en què els de Pascual s’han recuperat. Molt sòlids en defensa i efectius en atac, especialment des de la línia de triples, han reduït les diferències, han empatat el partit i han passat a dominar l’electrònic després d’un triple de Ribas i un altre de Navarro (43-39, 25’). El Bilbao, però, tot i que ha perdut pistonada i no ha comptat gaire amb la participació de Bertans, no ha deixat que el Barça se separés gaire de l’electrònic i han aconseguit arribar amb un 54-49 al decisiu tram de partit.\nPerò aquí ha estat on el Barça ha fet un pas endavant. Amb la mateixa solidesa defensiva, dos triples consecutius dels blaugranes i una esmaixada de Doellman, després d’una sequera inicial de punts per part de tots dos conjunts, ha posat el 60-52 (37’). Ribas, inspiradíssim, ha transformat el seu tercer triple (62-52, 38’) per arribar als 10 punts de màxima blaugrana.\nUna renda que ja ha estat suficient, malgrat dos tirs lliures d’Hervelle i un triple de Raúl López (64-57, 39’), i el Barça ha pogut sumar la seva onzena victòria (66-57, 40’), la segona a la Lliga Endesa en quatre dies, abans del Clàssic contra el Reial Madrid (27/12, 19.00 hores, TVE)\nBarça Lassa: Arroyo (2), Navarro (11), Perperoglou (4), Doellman (13), Tomic (6) -cinc inicial-, Ribas (17), Lawal (2), Abrines (-), Vezenkov (3), Samuels (2), Oleson (2) i Eriksson (3).\nBilbao Basket: Hannah (7), Bertans (19), Mumbrú (15), Hervelle (8), Begic (-) -cinc inicial-; Raúl López (5), Ruoff (1), Álex Suárez (-) i Bogris (2).\nParcials: 18-14 / 11-20 / 23-15 / 14-8\nÀrbitres: Martín Bertrán, Sánchez Montserrat, Martín\nIncidències: 4.680 espectadors al Palau Blaugrana\nEl Dominion Bilbao Basket, rival a la Copa


Aquests últims mesos hem comprovat que la mobilització popular al carrer és una eina imprescindible per canviar les situacions injustes. L'apoderament i l'autoorganització de la ciutadania davant de situacions que van en contra dels interessos del poble són determinants alhora de canviar-les.\nEls i les estudiants han sigut històricament exemple de motor de canvi social arreu del món i a Catalunya des de la implementació del Pla Bolonya és més candent que mai. La lluita per una universitat pública a l'abast de les classes populars ha donat a lloc a múltiples casos repressius que majoritàriament tenen l'objectiu d'atemorir i criminalitzar el moviment estudiantil.\nAquests dies estem veient com el cas dels 27 i més torna a sortir a la llum en un procés judicial que dura des del 2013 i que ha condicionat les vides d'unes persones que un dia van decidir lluitar pels drets col·lectius posant en risc els propis estudis i la pròpia integritat amb possibles condemnes d'entre 11 i 15 anys de presó.\nAquestes persones són exemple per totes les que creiem que el bé comú passa per davant de la individualitat i confirmen que a la universitat no hi anem només a estudiar, hi anem a implicar-nos amb l'entorn i en definitiva a fer política per canviar les coses, en aquest cas, per una universitat més democràtica, on els òrgans decisoris estiguin a l'abast de l'alumnat i en la que no haguem de viure vides precàries per tal d'accedir-hi.\nEls conflictes polítics es resolen per la via política i no pas per la via judicial i és per això que no podem permetre que s'apliquin aquestes condemnes excessives cap a les 27 persones encausades.\nSecretària de moviments socials i acció estudiantil\nURL CURTA: https://joventrepublica.cat/url/189892


El director d'escena Lluís Danés signa la direcció d'aquest nou espectacle musical, participatiu i interactiu, que sorprèn amb una innovadora posada en escena. La música és a càrrec d’en Xavi Lloses, i el llibret està compost per l’Enric Llort. L'espectacle va estrenar-se al Teatre Condal de Barcelona el desembre de 2016.\nFocus, Grup 62, Universal i Jet Entertainment aposten per un nou musical familiar basat en els personatges i l'univers de Geronimo Stilton, el superèxit editorial que s'ha convertit en un veritable fenomen literari entre els nens i nenes d'arreu del món.\nGeronimo Stilton. Gran retorn a Fantasia està basat en el llibre El gran llibre del Regne de la Fantasia, que ha venut més de 200 mil exemplars, convertint-se així en un dels més llegits de l’any 2015 a Espanya.\nLluís Danés - director\nLluís Danés és un artista prolífic, visualment contundent i poc convencional amb més de 17 anys de carrera. La seva feina com a director de cinema, director de teatre, escenògraf o realitzador sempre causa una forta impressió en el públic. El seu talent creatiu li ha permès aconseguir diversos premis i el reconeixement nacional i internacional. Va néixer a Arenys de Mar l’any 1972, va estudiar la carrera d’escultura a l’Escola d’Arts i Oficis de la Diputació de Barcelona i va començar una exitosa trajectòria com a escenògraf i director d’espectacles teatrals. L’any 1995 va crear la companyia La Visual Teatre, amb la qual va debutar el 1997 al Mercat de les flors amb l’espectacle A Sinera, prop del mar, nominat als premis Max de Teatre. Des de llavors, Danés es mou amb facilitat per diferents disciplines com el cinema, el vídeo, la música, el teatre i el circ, i ha participat com a escenògraf i director d’art en nombroses cerimònies i espectacles.\nXavi Lloses - composició musical\nXavi Lloses Huguet (Lleida 1976) es defineix com “antipianista, compositor i terrorista sonor”. Artista multidimensional eclèctic i polivalent, desenvolupa la seva hiperactivitat per tots els camins que li brinda l’art. Alguns dels seus darrers projectes són: Nàufrags (Mercat de les Flors, 2016) un espectacle de teatre visual en què titelles, objectes, veu i música comparteixen escenari on Xavi Lloses ha compost la partitura original.\nEnric Llort – llibret\nÉs guionista, director i actor. Ha fet una trentena de projectes de diversa índole que van des de guions teatrals musicals com Viatge al regne de la fantasia, espectacles de clown com Omaggio, comèdia com Quina pena de funeral; passant per guions d’esdeveniments de tot tipus, grans i no tan grans com Clam Festival de Cinema, Premis Pere Casaldàliga, Barcelona Comerç i Català de l’any, entre d’altres. També té una extensa carrera com a director, on ha treballat al costat de personalitats teatrals com Josep Maria Pou, Josep Maria Mestres, Pau Miró i Lluís Danés .\nAquesta vegada, Flordiana, li ordena que vagi a buscar tots els tresors màgics que hi ha escampats per tot el Regne de Fantasia. Tot plegat és estrany i molt misteriós.\nDurada: 2 hores i 10 minuts (entreacte de 15 minuts inclòs)\nGeronimo Stilton és el rosegador més famós de la literatura infantil, l’heroi i ídol dels nens i nenes que segueixen fidelment les aventures d’aquest periodista i director de l’Eco del Rosegador, el diari més venut de Ratalona, capital de l’Illa dels Ratolins. Les històries de Geronimo Stilton entusiasmen als nens, perquè són aventures explicades amb un ritme trepidant amb grans dosis d’humor, i també a pares i professors perquè eduquen amb valors com l’amistat, la sinceritat, l’amor, el respecte o la pau.\nEls llibres de Geronimo Stilton van ser publicats per primera vegada a Itàlia el 2000 gràcies a Edizioni Piemme. Actualment la sèrie compta amb més de 200 títols entre les diferents col·leccions.\nLes aventures del ratolí periodista s’han convertit en el bestseller editorial més venut arreu el món, amb més de 128 milions d’exemplars. A Espanya va aterrar l’any 2003 i ja s’han venut 2.500.000 d'exemplars en català i 12.000.000 en castellà. S’ha publicat a 150 països i s’ha traduït a 47 idiomes. Un dels factors de l’èxit de les aventures de Geronimo Stilton radica en la forma de presentar els llibres que contenen diferents olors segons els personatges que hi van apareixent i una cal·ligrafia i estètica d’acord amb les emocions i situacions que es van succeint, així com jocs i jeroglífics que han de resoldre els lectors.


Interins en peu de guerra | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEscrit per COS Educació Publicat el 02/08/2012\nLes retallades en ensenyament suposaran, entre moltes altres conseqüències, la pèrdua dels llocs de treball per a més de 10.000 professors interins als Països Catalans. Això ha provocat que aquests s’organitzin, al marge moltes vegades dels propis sindicats d’ensenyament, i hagin proposat un calendari de mobilitzacions contundents per a una tardor que tot sembla indicar que serà socialment molt conflictiva. L’ACCENT expliquem, a través d’alguns dels seus protagonistes, la lluita del professorat interí.\nLes retallades ofeguen l’educació pública al País Valencià\nFran Agulló i Pau tobar, Elx. En els tres últims anys el sector educatiu valencià ha hagut d’apuntalar un servei públic cada vegada més menyspreat pel govern de la Generalitat, que considera la seua inversió en ensenyament una despesa desmesurada. Un fet que contrasta amb les polítiques del balafiament dels últims 15 anys.\nLa precarietat del sector s’ha agreujat des de l’aprovació del Decret 1/2012 de mesures urgents per a reduir el deute i l’aplicació del Reial decret 14/2012 de racionalització de la despesa educativa. Tot això implica un augment de l’alumnat per classe del 20%, augment de la càrrega lectiva per al professorat (amb el que “sobra” personal i es redueixen de manera dràstica les vacants per al curs vinent), 8000 cessaments anticipats per al professorat interí amb incompliment de contracte, retallada en les nòmines del professorat de fins a 300 €…\nDurant el mes de juliol, on es realitza la previsió i planificació per al pròxim curs ja s’han observat greus deficiències amb les retallades en les plantilles dels centre. S’ha hagut de recol·locar 962 professors en altres destinacions, dels quals uns 200 han retornat al seu origen perquè era inviable adjudicar-los altra plaça per la incongruència d’uns gestors que retallen amb brutalitat sense realitzar una anàlisi prèvia. Pel que fa al professorat interí que completa la plantilla a col·legis i instituts es reduirà la seua contractació en un 75%. Així, de les 10443 llocs vacants que s’oferien al juliol de 2009 hem passat a 5000 al juliol de 2012.\nCom a conseqüència de totes aquestes mesures milers de docents interins quedaran en atur l’any vinent. En algunes especialitats, a més, resta en l’aire el cobriment de places per a professorat en expectativa (aquell que ha aprovat l’oposició però esperen un destí definitiu). A més a més, l’aplicació d’aquestes mesures produeixen que professionals de diferents especialitats hagen d’acomplir el seu horari amb la impartició d’altres matèries.\nLes retallades afectaran també als usuaris de l’ensenyament públic. Per exemple, la reducció de les plantilles (que en alguns casos supera el 20%), suposarà la reducció d’optatives. Els objectius d’“excel·lència”, qualitat en l’atenció a la diversitat, i lluita contra el fracàs escolar, defensat per la Conselleria d’Educació queden en entredit si tenim en compte que els professors hauran de multiplicar els seus esforços amb aules de 30 alumnes en primària, 36 en secundària i 42 en batxillerat. Per altra banda, el govern autonòmic ha suprimit beques, reduït aules suport i desdoblaments, eliminat línies de PEV (ensenyament en valencià)…. I en l’ensenyament universitari ha liquidat el 30% de les titulacions i ha augmentat les taxes universitàries entre un 15% i un 25%.\nLa comunitat educativa valenciana ha denunciat que la precarització de l’ensenyament públic agreujarà les diferències respecte a les institucions d’ensenyament privades i, per tant, l’escletxa social que separa als alumnes d’ambdós models. Per tot això, s’augura un inici de curs conflictiu, i una tardor calenta en la qual es preveuen vagues, mobilitzacions, tancaments, i, en definitiva, lluita per una educació pública i de qualitat.\nEl professorat acomiadat interí encén la metxa al juliol\nFran Agulló i Pau tobar, Elx. Durant aquest mes de juliol el professorat segueix mobilitzant-se i generant noves fórmules de protesta per a pressionar a la Conselleria. A finals de curs es constituí a Gandia la Coordinadora de Professorat Interí del País Valencià, amb l’assistència d’uns 200 docents. L’espurna que féu posar en marxa la Coordinadora és l’acomiadament, el 30 de juny, de la totalitat dels professors interins valencians.\nL’inici de les accions del professorat interí tenen com a escenari València. La més destacada s’inicià el matí del 9 de juliol quan al voltant d’una trentena de persones aconseguí accedir a la Conselleria d’Educació amb la intenció d’acampar. Una actuació a la qual l’empresa de seguretat de l’edifici respongué amb la tancada de portes, impedint l’accés del més d’un centenar de docents que pretenia sumar-s’hi i que en no poder fer-ho tallà l’Avinguda de Campanar. Després d’hores de concentració, i amb un parell de tendes ja plantades a l’interior del complex, les amenaces de sancions per part de la policia espanyola -que procedí a identificacions massives- provocaren el desallotjament. Tanmateix, l’acampada es traslladà a les portes del PROP, on més de vint persones decidiren fer nit al ras, malgrat les amenaces policials. L’acampada es mantingué a València durant quatre dies, amb la realització de diferents accions com ara l’escridassada a Fabra, Barberà, i Gallardón, o el suport actiu a les lluites dels veïns de Campanar-Tendetes pel manteniment de la La Fe o dels i les treballadores d’autobusos de l’EMT.\nA les comarques del Sud, els professors interins es concentraren des del passat 2 de juliol i durant dues setmanes, a l’interior de la Direcció territorial d’Educació d’Alacant de 11:00 a 14:00h. La seguda al terra del vestíbul es convertia en assemblea permanent. Després de la primera setmana aconseguiren entrevistar-se amb el Director Territorial, Ramón Rocamora Jover, a qui exposaren les seues queixes. Després d’aquesta primera entrevista els representants baixaren per tractar en assemblea la informació rebuda amb el centenar de professors. 15 minuts després aparegué un nombrós dispositiu policial, avisats pel mateix Director Territorial amb qui havien parlat, que ara els acusava de desordre públic. Tot i la presència policial la concentració pogué continuar.\nL’11 de juliol, la seguda diària rebé una nova empenta amb l’arribada a Direcció Territorial d’autobusos des de Xixona amb al voltant de 200 veïns, alcalde inclòs, per dipositar una queixa aprovada en ple municipal extraordinari en contra de les retallades en el seu municipi. Els xixonencs se sumaren activament a les protestes dels professors.\nEl 17 de juliol es convocà al professorat interí per lliurar de manera massiva, a la mateixa institució, recursos d’alçada per l’incompliment de contracte que suposava el seu acomiadament. Després d’una nova entrevista amb el Director Territorial es confirmaven les previsions més pessimistes, un fet que provocà la protesta espontània d’una trentena de docents que es desplaçaren fins la seu de Canal 9 i tallaren l’Avinguda Aguilera durant 15 minuts, fins l’arribada dels efectius de la policia espanyola que dissolgueren l’acte sense provocar incidents.\nEscridassats per tot arreu\nLes retallades en l’ensenyament públic comencen a passar factura. El president Fabra, la consellera Català, i altres polítics del PP comencen a ser rebuts amb protestes allà per on passen. L’escridassada rebuda per Alberto Fabra i Rita Barberà en la recepció al ministre Gallardón a València, és només una mostra.\nEl passat 20 de juliol, la visita del president a Guardamar del Segura es produí entre la indignació d’un centenar de veïns que manifestaven la seua oposició a les retallades en la pública al crit de “aquesta és la lluita de la classe obrera”. La comitiva presidencial marxà a tota pressa del poble entre llançament d’ous i insults.\nMés vista tingué la consellera d’educació María José Català, que suspengué la seua participació a la sessió inaugural de la Universitat d’Estiu de Gandia. De fet l’acte no es pogué dur a terme perquè l’alcalde de Gandia, Arturo Torró (PP), va ser escridassat durant més de 20 minuts per un grup de 50 treballadors de l’ensenyament.\nEls interins i substituts del Principat en lluita en defensa de l’educació pública.\nElisabet Bermejo, Barcelona. Els dos darrers mesos del curs s’han intensificat les mobilitzacions i la coordinació del col·lectiu d’interins i substituts al Principat, coincidint amb les mesures del Departament d’ensenyament que reduirà la plantilla en prop de 3.700 llocs de treball el curs vinent, tot i l’increment d’alumnes.\nLes mesures de la consellera Rigau per reduir la plantilla docent i els costos laborals del professorat interí i substitut són: increment de les ràtios a tots els nivells educatius, no es cobriran les baixes ni es nomenaran substituts fins a passats 10 dies lectius, increment de l’horari de docència del professorat (que ha augmentat dues hores des de l’any 2010) i reducció de les hores de tutoria i coordinacions. A aquestes mesures cal afegir-hi la decisió, saltant-se tots els acords de les Meses Sectorials de negociació, de no pagar el sou dels substituts del mes de juliol i l’anunci que el curs vinent les substitucions només es realitzaran per l’horari docent efectiu i no es cobraran ni es faran la totalitat d’hores de coordinació, tutoria o vigilància dels patis a la primària.\nAquestes mesures impliquen la reducció de la plantilla al Principat. I la previsió que les substitucions es realitzaran en una situació de més precarietat que els anys anteriors i la majoria de les direccions preveuen problemes greus en la organització dels centres, comptant amb tan poca plantilla.\nLa resposta del col·lectiu d’interins i substituts no es va fer esperar i durant el mes de juny ja s’han coordinat en l’Assemblea groga, que aglutina la comunitat educativa. S’han fet mobilitzacions com la del dia 12 de juny amb una encadenada al Departament i una acampada que fou desallotjada a mitjanit. S’ha perseguit la consellera en nombrosos actes institucionals, com en l’acte de lliurament de premis de projectes emprenedors que es va fer a la seu de la patronal de Terrassa, la CECOT, en l’acte de lliurament de notes del dia 20 de juny o en la xiulada del darrer dia de curs al Col·legi de Llicenciats el passat 21 de juny. També s’han fet cadenes humanes, murals, recollides de signatures del manifest i es preparen accions pel dia 29 i 31 d’agost, que és quan comencen els primers nomenaments.\nLa decisió més contundent és la convocatòria de vaga pels primers dies de curs. El passat 10 de juliol la Coordinadora d’Interzones d’ensenyament, nascuda de les assembles del professorat actiu en la defensa de l’ensenyament públic i que és representativa sobretot a l’àrea metropolitana de Barcelona, va acordar i constituir un Comitè de Vaga, amb el suport legal de la CGT-Ensenyament.\nLa convocatòria és pels primers dies de curs 12, 13 i 19 de setembre dels centres públics de primària, secundària, cicles i escoles d’adults, i també pels dies 26 i 27 de setembre, amb la intenció de continuar amb una vaga indefinida discontínua de dos dies setmanals avaluable pel propi òrgan convocant en assemblea, fins que el Departament accepti obrir un període de negociació amb el col·lectiu que permeti retornar als centres públics la qualitat, els recursos i els docents necessaris per afrontar amb garanties d’èxit l’educació de les futures generacions.\nLa vaga ha rebut l’adhesió i el suport de moviments socials, i col·lectius diversos, com són la COS, el SEPC i la CGT en l’àmbit sindical, de l’esquerra independentista com Endavant, o la CUP de Barcelona, i del moviment de les assemblees vinculades al 15-M de diferents barris i ciutats. Tot el mes de juliol, s’està fent una intensa campanya per ajudar en la difusió de la vaga i en la creació de grups de suport de l’ensenyament públic que des del conjunt de la societat puguin implicar-s’hi i participar-hi.\n*Elisabet Bermejo és Membre de l’Assemblea Interzones i de l’Assemblea d’Interins i Substituts.\nEtiquetes: acomiadaments, Ensenyament, PD interí i substitut, Vaga Categoria: En profunditat Visualitzacions: 1602


Joc en línia: Battlefield línia\nNoms alternatius: Battlefield línia\nLa seva atenció no és només un conjunt de parells de granades, ganivets, i els troncs de mitja dotzena, i la guerra joc molt complet món en línia, que es va omplir de fum com els coets i bales, i de les mines i C-4, a veure amb el rodatge es durà a terme no en la variació clàssica davant seu, i en tots els plans de l'espai. En aquest meravellós joc que vostè està esperant un arsenal veritablement enorme de tècniques i estratègies, on la imaginació més mòrbida pot realitzar les seves habilitats tàctiques que impedien convenció jocs anteriors. No vull disparar mirant als ulls del seu oponent? Cap problema: antena al sostre de la casa i li va donar l'avantatge del seu oponent en la part superior.\nLa seva atenció no és només un conjunt de parells de granades, ganivets, i els troncs de mitja dotzena, i la guerra joc molt complet món en línia, que es va omplir de fum com els coets i bales, i de les mines i C-4, a veure amb el rodatge es durà a terme no en la variació clàssica davant seu, i en tots els plans de l'espai. En aquest meravellós joc que vostè està esperant un arsenal veritablement enorme de tècniques i estratègies, on la imaginació més mòrbida pot realitzar les seves habilitats tàctiques que impedien convenció jocs anteriors. No vull disparar mirant als ulls del seu oponent? Cap problema: antena al sostre de la casa i li va donar l'avantatge del seu oponent en la part superior. Jugar aBattlefield línia\nVídeos i captures de pantalla per al joc Battlefield línia


El campus Manresa de la UVic-UCC s’ha sumat avui a la commemoració del Dia Internacional de la dona i la nena en la ciència amb una fotografia d’una part de les dones de la institució que es dediquen a la investigació i la recerca. D’aquesta manera, UManresa vol posar de relleu la importància i el compromís del col·lectiu femení de la universitat en l’activitat científica.\nLes dones són majoria en els grups de recerca de la institució. 36 dels 57 investigadors dels quatre grups de recerca són dones. Destaca la presència de dones en el grup GrinDoSSEP, el Grup de Recerca en Innovació Docent, Simulació i Seguretat del pacient, que coordina Althaia, té dues dones al capdavant i del total d’investigadors, el 92% són dones. El percentatge de dones és del 83% en el Grup de Recerca en Epidemiologia Salut Pública (GRESP) i del 73% en el Grup de Recerca en Educació, Neurociència, Experimentació i Aprenentatge (GRENEA), que també coordina una dona. Finalment, al Grup de Recerca i Innovació en Podologia, Biomecànica, Fisioteràpia i Exercici Terapèutic (GRIBiPoFET), la presència de dones investigadores és del 37%.


POLÍTICA - 25/02/2020 11:30 / ACN / Redacció\nFOTO: Així ha deixat l'espanyolada les plaques de l'1O a Lleida\nLes dues plaques de la nova plaça de l'U d'Octubre de Lleida (Segrià) han estat objecte d'una acte vandàlic per part de l'espanyolada després d'aparèixer aquest dilluns al matí tapades amb pintura que impedia llegir-ne el nom. La plaça està situada davant del Centre d'Assistència Primària (CAP) del barri de Cappont.\nFOTO: Plaça 1 Octubre a Lleida\nAquesta va ser inaugurada oficialment aquest dissabte i des d'aleshores les plaques lluïen el nom que la Paeria ha donat, finalment, a l'emplaçament en record als "fets ocorreguts a Catalunya el dia 1 d'octubre del 2017". L'Ajuntament de Lleida ja ha anunciat que preveu reposar de forma immediata les dues plaques malmeses.\nLa mateixa espanyolada, tal com vam EXPLICAR AQUI, va atropellar els manifestants de la Meridiana de Barcelona. La mateixa no, però gent amb el mateix caràcter violent. Ens volen atemorir, però no ens deixarem atemorir.\nParaules clau: ESPANYOLADA PLAQUES 1 OCTUBRE LLEIDA


Les pernoctaciones en allotjaments extrahoteleros disminueixen un 1,6% | Consumer\nLes pernoctaciones en allotjaments extrahoteleros disminueixen un 1,6%\nAquest descens és conseqüència de la baixada d'estades de turistes espanyols en un 3,8%\nLes pernoctaciones en allotjaments turístics extrahoteleros (apartaments, càmpings i allotjaments de turisme rural) van superar els 6,2 milions al maig, un 1,6% menys que en el mateix mes de 2010. Aquest descens és conseqüència de la baixada d’estades de turistes espanyols (-3,8%), mentre que les pernoctaciones de visitants internacionals van augmentar un 0,5%, tal com es desprèn de les últimes dades publicades per l’Institut Nacional d’Estadística (INE).\nQuant a l’estada mitjana, va retrocedir un 3,6% respecte a maig de 2010, fins a situar-se en 4,9 pernoctaciones per viatger. El total de 672.118 viatgers espanyols comptabilitzats al maig van realitzar 2.110.544 pernoctaciones, mentre que els 607.856 turistes estrangers registrats van realitzar 4.171.977 pernoctaciones. Durant els cinc primers mesos de l’any, les estades van augmentar un 4,0% respecte al mateix període de l’any anterior.\nLes pernoctaciones en apartaments turístics van superar els quatre milions al maig, la qual cosa suposa un augment del 0,2% respecte al mateix mes de l’any passat. Les estades de turistes nacionals van baixar un 9,9%, mentre que les de no residents van pujar un 3,1%. L’estada mitjana es va incrementar un 2,8%, fins a situar-se en 6,2 estades per viatger.\nLes pernoctaciones de turistes estrangers en apartaments van suposar el 79,9% del total al maig. Regne Unit va ser el principal comprat emissor, amb 1,4 milions de pernoctaciones, un 11,8% més que al maig de l’any passat. El següent comprat emissor va ser Alemanya, amb 530.056 pernoctaciones, un 13,3% menys. Canàries va ser la destinació preferida en apartaments, amb més d’1,7 milions d’estades, un 1,8% més que al maig de 2010. La segona destinació és Balears, amb 877.879 pernoctaciones, un 0,4% menys.\nEntre els visitants no estrangers, les destinacions preferides són Canàries, Balears i Andalusia. Per la seva banda, les destinacions amb més estades de viatgers residents són Canàries, Andalusia i Catalunya. Comunitat de Madrid va mostrar el major grau d’ocupació, amb el 65,4% dels apartaments oferts. Li van seguir País Basc (52%) i Canàries (48,5%). Quant a l’Índex de Preus en Apartaments Turístics, va registrar una baixada del 0,6% al maig, taxa inferior en 0,9 punts a la del mes precedent.\nAcampamentos i turisme rural\nEls acampamentos turístics van aconseguir 1.772.965 pernoctaciones al maig, la qual cosa suposa un descens interanual del 6,1%. Les estades de viatgers residents van pujar un 1,1% i les de no residents van baixar un 13,1%. El 46,9% de les pernoctaciones en aquest tipus d’allotjaments les van realitzar turistes estrangers. Regne Unit va ser el principal comprat emissor, amb el 27,8% de les pernoctaciones de no residents (un 14% menys que al maig de 2010). El següent comprat emissor va ser l’holandès. Catalunya va ser la destinació preferida en acampamentos, amb 860.298 pernoctaciones, un 7,6% menys. Entre els turistes nacionals, les destinacions preferides van ser Catalunya, Comunitat Valenciana i Andalusia. Per la seva banda, les destinacions amb més pernoctaciones de viatgers no residents van ser Catalunya, Comunitat Valenciana i Andalusia. L’Índex de Preus d’Acampamentos Turístics va experimentar un augment interanual del 2,2%.\nPel que fa a les estades en allotjaments de turisme rural, van aconseguir les 484.537 al maig, la qual cosa suposa un augment interanual del 1%. Les pernoctaciones de turistes espanyols van retrocedir un 1% i les d’estrangers van augmentar un 7,1%. Castella i Lleó va ser la destinació preferida en allotjaments de turisme rural, amb 94.162 pernoctaciones, un 5,9% menys que al maig de 2010. Li va seguir Balears, amb 60.043 estades, un 7,3% més. Entre els visitants internacionals, la destinació preferida va ser Balears. Per la seva banda, les destinacions amb més pernoctaciones de residents van ser Castella i Lleó, Catalunya i Castella-la Manxa. L’Índex de Preus d’Allotjaments de Turisme Rural va experimentar un descens interanual del 0,3% al maig.\nacampamentos apartaments pernoctaciones-ca turisme rural


La declaració dels testimonis treu força a l'acusació contra els detinguts de l'efecte Can Vies - Indymedia Barcelona\nLa declaració dels testimonis treu força a l'acusació contra els detinguts de l'efecte Can Vies\nper a\t 29 gen 2015\nS'han celebrat dos judicis i un tercer ha quedat suspès. Un dels joves encausats afronta una petició fiscal de sis anys i mig de presó pel suposat llançament d'una ampolla de vidre\nDels tres judicis previstos aquest matí contra joves detinguts en el marc de l'efecte Can Vies només se n'han celebrat dos. La primera vista oral ha quedat suspesa per incompareixença de l'acusat i el jutge n'ha decretat la crida i cerca per garantir la seva presència davant la sala en una pròxima data. Les altres dues vistes s'han fet amb més d'una hora de retard. A la sala hi han pogut accedir sis familiars i una quinzena de periodistes, la resta han hagut d'esperar al passadís per l'argument forçós de la manca de cadires. A l'exterior de la Ciutat de la Justícia una seixantena de manifestants els han mostrat suport al llarg de tot el matí. Avui la presència policial a l'edifici era més gran de l'habitual, fruit de la coincidència en un mateix dia i hora dels judicis de Can Vies i la declaració com a imputat de Jordi Pujol i Soley. Cordons d'antiavalots, tanques i guardaespatlles protegien l'expresident, alhora que el servei de premsa del TSJC recordava la prohibició de fer fotos dins l'edifici. Paradoxalment, però, sí que s'ha permès enregistrar imatges i fotografiar un dels encausats de Can Vies quan caminava pel passadís de la primera planta.\nSis anys de presó per llançar una ampolla\nEl que més cridava l'atenció dels judicis d'avui, que s'han celebrat al jutjat penal 28, era la desproporció de les penes. Un noi de 19 anys afronta una petició fiscal de sis anys i mig de presó pels presumptes delictes d'atemptat contra l'autoritat i desordres públics. L'acusen d'haver llançat una ampolla de vidre –segons el fiscal, si hagués estat de plàstic, no s'hauria jutjat– contra l'escut d'un agent de la Brigada Mòbil, tot i reconèixer que l'impacte no va provocar cap ferida ni dany, donat que el vidre es va trencar quan va col·lidir amb el terra. El testimoni de dos agents de paisà adscrits a la unitat de seguretat ciutadana de la comissaria de Sants és l'única prova de càrrec contra el noi, ja que han declarat “no el vam perdre de vista en cap moment fins que el vam poder detenir”.\nUn noi de 19 anys s'enfronta a la petició del fiscal de sis anys i mig de presó per presumptament haver llançat una ampolla de vidre contra l'escut d'un agent de la Brigada Mòbil\nEls policies, però, han reconegut que la zona estava fosca i que no recordaven de quin color era la bufanda que suposadament es tapava la cara. També han afegit que no van recollir cap prova material de l'agressió, cap resta de l'objecte llançat ni el testimoni de l'antiavalot que sostenia l'escut. Per contra, tres noies han testificat a favor del jove, explicant que a l'hora dels fets es trobava a casa d'elles sopant i fent unes cerveses. La fiscalia ha finalitzat el judici reafirmant la petició de pena i la defensa ha reclamat la lliure absolució.\nConcentració de suport a les persones encausades aquest matí a la Ciutat de la Justícia / Sergi Rugrand\nRetiren l'acusació per desordres públics\nEn el segon judici s'acusava –en un primer moment– a un noi de desordres públics i resistència a l'autoritat. El primer il·lícit, però, ha quedat despullat quan un sergent, un caporal i un agent de la Brigada Mòbil han reconegut que el noi no participava de cap aldarull i que simplement el van perseguir perquè corria, la nit del 28 de maig de 2014 a la confluència de la rambla de Badal i el carrer Constitució. L'acusació, a partir d'aleshores, ha quedat circumscrita a la topada entre els agents i el noi, i al fet concret que segons els antiavalots el noi es va negar a identificar-se. De fet, quan l'acusat ha declarat ha reconegut que havia sortit corrent “per por a ser agredit pels agents”, una descripció dels fets que encaixava, fins i tot en els matisos, amb la feta per una veïna d'un entresòl del carrer Begur, que va presenciar la detenció des de la finestra de casa, a tres o quatre metres de distància. Segons aquesta dona, el noi va relliscar quan el perseguien els agents. “No vaig veure que agredís a ningú, estava envoltat, no es podia moure”, ha sentenciat aquest testimoni que, espontàniament, en el moment dels fets va començar a cridar per considerar que els agents s'estaven excedint amb la seva contundència.\nA preguntes de la defensa, el sergent dels Mossos ha minimitzat els fets tot dient “em va donar dos o tres cops al pit, però no amb la voluntat d'agredir, sinó amb la voluntat d'evadir la identificació”. En les conclusions del judici la fiscalia ha retirat l'acusació de desordres públics i ha mantingut la de resistència. La defensa, per contra, ha exigit l'absolució i ha anunciat la presentació d'una querella contra els antiavalots pels presumptes delictes de fals testimoni i falsificació d'atestat. El lletrat Andrés Garcia ha manifestat que la querella no la volen impulsar només pel cas concret del noi, sinó “per la voluntat d'impedir que agents de la policia puguin mentir i portar gent innocent a la presó, com ha passat més d'una vegada en aquesta ciutat”. La vista s'ha acabat a quarts de quatre de la tarda, amb una Ciutat de la Justícia buida i mig a les fosques. La sentència d'ambdós judicis es coneixerà en un termini de tres setmanes.


El sindicat d’estudiants de la Marina Alta Acontracorrent convoca un manifestació per a demà dijous – Ràdio Pego\nEl sindicat d’estudiants de la Marina Alta Acontracorrent convoca un manifestació per a demà dijous\nÉs una mobilització complementària a la vaga estudiantil de 48 hores convocada per a hui i demà per a rebutjar el nou decret d’universitats conegut com a 3+2 que promou que els graus siguen de tres anys i els màsters de dos, el que apunten, encarirà els estudis universitaris. La manifestació està convocada a les 12.30h, des de la plaça de l’Arxiduc Carles de Dénia. Així mateix, hui també hi ha convocada una vaga de professorat interí.\nEls canvis legislatius en matèria educativa superior que el Govern ha imposat des de 2012, amb una modificació de la Llei Orgànica d’Universitats via Decret-Llei van provocar l’augment significatiu dels preus de les matrícules amb l’objectiu d’acostar-les al cost total dels estudis; incrementar sensiblement la dedicació docent del professorat i incorporar diversos mecanismes per tal que les comunitats autònomes limiten i controlen el pressupost de les Universitats.\nL’últim anunci del Ministeri d’Educació d’implantar el model conegut com a 3+2, referint-se a l’aplicació de tres anys de grau (actualment en són 4) i 2 anys de màster (actualment és 1) ha provocat una nova mobilització, principalment, de l’estudiantat. Entre d’altres coses perquè, de nou, esta reforma dels sistema universitari es planteja sense consens amb la comunitat universitària, sense debat polític ni social i sense una avaluació de la implantació de l’última modificació legislativa.\nEl sindicat d’Estudiants qui ha convocat una jornada de 48 hores de vaga en secundària i universitat, hui dimecres i demà dijous, assegura que amb esta nova mesura el Ministeri d’Educació «eliminarà titulacions i fusionarà graus, i reduirà a tres anys els títols de grau a la Universitat, que ara són de quatre anys (240 crèdits). La reducció dels graus a tres anys (180 crèdits) suposarà la seva completa devaluació, convertint aquest títol en paper mullat per al mercat laboral. Si volem tenir un títol universitari real, de debò, amb aquest decret 3+2 ens veurem obligats a cursar dos anys de màster (actualment un any) amb preus impagables per a la majoria. A més, pretenen que el decret entre en vigor aquest mateix any, al setembre, per tal que afecti tant als nous alumnes com als que avui ja estan matriculats a la universitat».\nEsta vaga d’estudiants està recolzada, entre d’altres, per la Plataforma en Defensa de la Universitat Pública que rebutja la imposició de les reformes i crida a la comunitat universitària a què manifeste la disconformitat. També dóna suport la Plataforma en Defensa de l’Ensenyament Públic.\nDavant este nou panorama, el sindicat d’estudiants de la Marina Alta, Acontracorrent, ha convocat una manifestació demà dijous, 26 de febrer, a les 12.30h., a Dénia, contra el nou decret 3+2. Argumenten des d’Acontracorrent que:\n«-A Espanya és ja un 67% més car estudiar un màster que un grau.\n-S’han triplicat el preu dels crèdits universitaris des què va començar la crisi.\n-El 3+2 és el resultat de la mercantilització de la nostra educació.\n-El 3+2 augmenta la desigualtat entre els estudiants que puguen pagar 4 ó 3 anys de grau.\n-Al País Valencià han pujat un 34’32% el preu dels màsters.»\nLa manifestació s’iniciara a la Plaça ARXIDUC CARLES (parada de autobusos) i es donara per acabada a la Plaça de l’ajuntament de Dénia.\nLa plataforma per l’educació pública de la Marina Alta dóna suport a la vaga d’estudiants dels dies 25 i 26 de febrer, així com a la manifestació convocada pel sindicat d’estudiants ‘Acontracorrent’ per al dia 26 de febrer a Dénia a les 12’30.\nLa plataforma d’educació pública de la Marina Alta considera que «la reforma del ministre Wert dels estudis universitaris, de reduir el grau de 4 a 3 anys, i augmentar els estudis de màsters d’1 a 2 dos anys és una privatització encoberta de l’educació pública postobligatòria, què només beneficia als poders econòmics, així com dificulta la igualtat d’oportunitats què representa una Universitat pública accessible per qualsevol butxaca i condició social».\nD’altra banda, hui també estan convocats a una jornada de vaga el professorat interí. La convocatòria d’esta vaga va estar acordada per les assemblees conjuntes de STEPV, AFID (Associació de Funcionaris Interins Docents) i CPI (Coordinadora de Professorat Interí) amb el professorat interí.\nEls motius pels quals s’ha convoca la vaga de professorat interí han estat: «manifestar el rebuig a l’aplicació de l’acord de professorat interí de 2013 en les pròximes oposicions previstes en l’àmbit de l’ensenyament no universitari ja que comportarà una nova onada de reordenacions del professorat interí de les especialitats afectades per la convocatòria d’oposicions», expliquen des de l’STEPV.\nAixí mateix, el sindicat majoritari en l’ensenyament valencià explica que esta convocatòria també «reclama obrir una negociació amb la Conselleria d’Educació d’un nou acord abans de la convocatòria de les oposicions que retorne als criteris d’ordenació anteriors a l’acord de 2013 i que portaven en funcionament des de fa més de 30 anys».\nPer últim apunten des de l’STEPV que, amb esta mobilització, es vol «recuperar el lloc en les borses de treball del personal interí reordenat per l’aplicació de l’acord després de les oposicions de 2013, que en perdre el lloc en la borsa ha perdut ocasió de ser adjudicat amb vacant en les adjudicacions prèvies a l’inici de curs».\nLa roba usada recollida a Pego permet a Texlimca donar 1.200€ a Obrint Camí →


Què és el Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència 2021-2023\nEl passat 7 d’octubre, el Govern d’Espanya va presentar el seu Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència, seguint els criteris establerts per la Comissió Europea. A través d’aquest pla, Espanya té previst mobilitzar 72.000 milions d’euros entre el 2021 i el 2023; un import que suposaria executar, en tres anys, la meitat de tots els fons disponibles per al país a través del fons Next Generation EU. Val a dir que es preveu que el pla tingui un impacte addicional en el PIB de més de 2,5 punts percentuals i que ajudi a crear més de 800.000 llocs de treball.\nEls quatre pilars sobre els quals se sustenta el pla, que el Govern ha batejat com España Puede, són:\nTransició ecològica (37 % del total): té com a principal objectiu avançar al 2023 els objectius intermedis del Pla Nacional Integrat d’Energia i Clima (PNIEC), establerts per al 2025. En aquest sentit, destaca el desplegament de 250.000 vehicles elèctrics per al 2023, el desenvolupament de 100.000 punts de recàrrega, la transformació del sistema energètic a gran escala (100 % renovable el 2050), la rehabilitació de 500.000 habitatges i el foment del turisme sostenible i de qualitat.\nTransició digital (33 %): destaca la necessitat de resoldre debilitats com la digitalització de les pimes, que representen el 95 % de les empreses espanyoles. La transformació digital s’articularà a través de projectes específics; per exemple, l’impuls de competències digitals per a les pimes, la dotació de cobertura 5G al 75 % de la població i el desenvolupament del marc normatiu per al teletreball.\nIgualtat de gènere: pretén reduir les actuals bretxes de gènere en el mercat laboral i reforçar el sistema educatiu, especialment pel que fa a les famílies més vulnerables. S’activaran 65.000 places d’educació infantil de 0 a 3 anys.\nCohesió social i territorial: els objectius d’aquest pilar són reduir els efectes de la despoblació mitjançant la rehabilitació d’infraestructures i la connectivitat, reforçar la sanitat, l’educació pública i les polítiques actives d’ocupació.\n10 polítiques tractores\nEl pla s’estructura al voltant de deu polítiques palanca, que es consideren urgents per la seva alta capacitat d’arrossegament de l’activitat i l’ocupació, i per la seva capacitat d’influir en la modernització de l’economia i la societat espanyoles.\n1. Agenda urbana i rural, fent èmfasi en la lluita contra la despoblació i el desenvolupament de l’agricultura. Aquest eix inclou polítiques com la mobilitat sostenible, la rehabilitació d’habitatges, la regeneració urbana i la transformació i digitalització del sistema agroalimentari i de la cadena logística (16 % dels recursos).\n2. Infraestructures i ecosistemes resilients, que inclou, entre d’altres, la conservació i restauració d’ecosistemes o la preservació d’infraestructures urbanes, energètiques i de transport (12 % dels recursos).\n3. Transició energètica justa i inclusiva (9 % dels recursos).\n4. Administració per al segle XXI, que ha de facilitar, entre altres qüestions, la modernització del Sistema de Justícia (5 % dels recursos).\n5. Modernització i digitalització de les empreses per donar suport al teixit empresarial i garantir la competitivitat industrial (17 % dels recursos).\n6. Ciència i innovació i reforç del Sistema Nacional de Salut (17 % dels recursos).\n7. Educació i coneixement, formació contínua i desenvolupament de capacitats, que inclou la formació professional, l’educació de 0-3 anys, etc. (18 % dels recursos).\n8. Economia de les cures i polítiques d’ocupació, entre les quals hi ha l’atenció de llarga durada a persones grans i dependents, el reforç del Sistema Nacional de Dependència i la modernització de les polítiques actives d’ocupació (6 % dels recursos).\n9. Esport i cultura.En aquest camp també s’inclouen el sector audiovisual i la indústria dels videojocs (1,1 % dels recursos).\n10. Modernització del sistema fiscal per millorar l’eficiència de la despesa i incrementar la progressivitat i redistribució dels recursos per aconseguir un creixement inclusiu i sostenible.\nPer garantir que els recursos es destinin a promoure les transformacions que es descriuen en el pla, s’ha definit un model de governança en el qual la nova Comissió interministerial per a la Recuperació, Transformació i Resiliència tindrà un paper determinant. Les comunitats autònomes participaran en el model de govern a través de la Conferència Sectorial de Fons Europeus i a través de la Conferència de Presidents.\nPel que fa a la interlocució amb el sector privat, està previst que es realitzi a través de fòrums i consells d’alt nivell en els àmbits de la ciència i la innovació, la digitalització, l’energia, l’aigua, la mobilitat, la indústria, el turisme, el repte demogràfic, la cultura i l’esport.\nFinalment, és rellevant remarcar que el pla es veurà reflectit en el projecte de pressupostos generals de l’Estat per al 2021, que incorporaran 27.436 milions d’euros per a les partides previstes.


El periodista sabadellenc Ricard Ustrell farà el salt a 'TV3' amb una tertúlia política - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nOci, persones, Sabadell\nEl periodista sabadellenc Ricard Ustrell, presentador d’El suplement de Catalunya Ràdio, farà el salt a la televisió a partir de la propera temporada. Ustrell presentarà un debat polític els dissabtes a la nit a TV3. Mateix dia, mateixa hora i format similar a La sexta noche.\nEl nom del programa serà Preguntes freqüents i estarà produït per la productora El Terrat, tot i que, segons publica l’Ara, el programa depèn d’una partida extraordinària de tres milions per a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.\nAmb Ustrell (Sabadell, 1990) presentarà el debat Montse Tió, ara presentadora d’Els matins durant l’estiu. En principi, el sabadellenc compaginarà el late show polític amb El suplement els matins del cap de setmana a l’emissora pública catalana, de 6 a 13 hores. En aquesta mateixa franja radiofònica, Ustrell competeix amb un altre sabadellenc, Xavi Bundó, qui presenta Via lliure a Rac1. Els dos van ser els pregoners de la Festa Major de Sabadell del 2016.\nFoto portada: Ustrell (dreta) entrevistant el president de la Generalitat.


Melkweg - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSala de concerts, popular music venue (en) , sala de cinema, teatre i institució cultural\n52° 21′ 53″ N, 4° 52′ 53″ E / 52.36478°N,4.88134°E / 52.36478; 4.88134\nAni DiFranco concert al 2007\nMelkweg és un dels més famosos centres culturals d'Amsterdam, Països Baixos, es troba al carrer Lijnbaansgracht 234a i són representades cinc disciplines artístiques: música/dansa, teatre, mostres cinematogràfiques, fotografia, i exposicions d'art. Està composts de petites sales de fàcil accés on pretén donar la sensació de connexió entre totes les disciplines artístiques representades.\nL'Edifici es comprés per dues plantes, la planta baixa on es pot trobar el The Max un espai diàfan multidisciplinal amb capacitat per 1,000 persones, el Oude Zaal utilitzat principalment per concerts amb capacitat per 1,500 persones, una galeria de fotografia i un Cafè-Restaurant, a la primera planta es pot trobar un cinema amb 90 seients, i el Theaterzaal un teatre de 140 seients, un vestíbul i el Tearoom un espai de trobada i discursiu.\nEl Melkweg, és gestionat per una organització no lucrativa fundada el 1970 per un grup de teatre neerlandès que va descobrir aquesta antiga fàbrica de llet, d'on prové el seu nom (traducció de l'neerlandès: via de llet o via làctia), completament abandonada al centre d'Amsterdam. Després d'una petita inversió es va adequació l'espai, i varen començar els assajos i les actuacions durant el període estiuenc, transformant la fàbrica en un punt de trobada per milers de ciutadans.\nDurant els anys 70, el Melkweg es va establir com a referent ampliant el seu contingut cultural i artístic, oferint espais per l'experimentació de noves expressions artístiques en música, teatre, cinema i dansa.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Melkweg\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Melkweg&oldid=21755045»


Maulits, bramits i altres crits - Levante-EMV\nMaulits, bramits i altres crits\nleo giménez 14.01.2019 | 04:15\nEsta columneta, la setmana passada tractava sobre el vocable «lladrit», 'crit curt i fort del gos' i reivindicava la seua inclusió en el DNV i en el DIEC2 pel seu ús generalitzat, i per la seua presència en uns quants diccionaris. També apareixia dilluns passat el terme «bordar», que normativament té el significat 'lladrar amenaçadorament un gos", però que no solem usar-lo aixina en moltes zones valencianoparlants. Amb eixa forma, la de «bordar», en moltes parts a on es parla esta llengua designem el treball o la pràctica d''afegir ornaments o detalls embellidors a una peça de roba per adornar-la, també a una narració, a una peça de música', però amb eixe sentit no és normativa eixa grafia. Ho és «brodar». Tornant als crits dels animals, en tenim uns quants d'ús general en la parla valenciana que no han tingut tampoc els favors de l'elitisme noucentiste, com «maulit» i «bramit». El primer, com sabem, és el 'crit del gat' i a l'acció d'eixe crit diem «maular». L'integrisme excloent, característic del model lingüístic dels huitanta del segle passat, preferia «miol» i «miolar», perquè eixes són les formes preferents del català oriental, en un clar exercici de subordinació lingüística, com ocorre també amb el crit dels ases i someres. A La veu de burrets i burretes, en moltes zones de la variant valenciana de la llengua, diem «bramit», a banda de «bram», nom del qual deriva. Altres sons que anomenem, inexistents o secundaris per a l'integrisme lingüístic, acabats en «-it», han sigut (i encara ho són) «xillit», «ronquit», «xiulit» i altres. «Xillit», 'acte de «xillar», és paraula normativa, com ho és «xillar», perquè l'Acadèmia Valenciana de la Llengua les ha incloses en el Diccionari normatiu valencià, i perquè són vocables usuals en valencià i en altres parts on es parla esta llengua. I perquè ja apareix, «xillar», en l'Espill de Jaume Roig, ja fa uns quants segles, concretament en el nostre Segle d'Or, el XV. I seguirem xillant, i el o la que no vullga xillar, que no xille, potser callat o callada està més guapo o guapa. I quan fem el soroll de roncar, és a dir, 'emetre, mentre es dorm, un soroll ronc i intens amb la respiració' és un «ronquit», paraula també bandejada per l'elitisme lingüístic, que preferix «ronc», que és normativa, però no per això hem de deixar de fer i escriure «ronquits». També tenim el «xiulit», igualment paraula catalogada com a forma secundària pels i per les «selectes», que privilegien «xiulet», per ser paraula preferida pel noucentisme excloent.\nI no podien faltar en esta relació els xuplits, de la classe que siguen. «Xuplit» és una «xuplada» amb soroll. I la «xuplada» és l''aspiració que es fa quan es xupla'. En textos literaris i en llibres de text valencians hem pogut vore el bandejament d'estes formes, valencianes i d'altres «perifèries» de la nostra llengua, en favor de «xuclada», que també és normativa i usual en el català oriental. Molt bé, Nosaltres, respectant les xuclades, seguirem fent xuplades i xuplits.