Les quinze frases més contundents de la conferència de la CUP\nJunts pel Si creu que hi haurà un acord en el què, el com i el quan però insisteix en la figura de Mas com a president\tJunts pel Si creu que hi haurà un acord en el què, el com i el quan però insisteix en la figura de Mas com a president\nRomeva, sobre la conferència de la CUP: ‘El missatge que han emès és molt clar’\tRomeva, sobre la conferència de la CUP: ‘El missatge que han emès és molt clar’\nAnna Gabriel: 'No patiu, que la CUP anirà fins al final'\tAnna Gabriel: 'No patiu, que la CUP anirà fins al final'\nVídeo íntegre de la conferència de la CUP a la Universitat Pompeu Fabra\tVídeo íntegre de la conferència de la CUP a la Universitat Pompeu Fabra\nLa CUP demana a Junts pel Sí un compromís clar de ruptura amb Espanya\tLa CUP demana a Junts pel Sí un compromís clar de ruptura amb Espanya\nEl fiscal superior de Catalunya assistirà a la declaració de Mas davant del TSJC pel 9-N\tEl fiscal superior de Catalunya assistirà a la declaració de Mas davant del TSJC pel 9-N\nVídeo de l'ovació a Mas al Liceu: 'Visca el president!'\tVídeo de l'ovació a Mas al Liceu: 'Visca el president!'\nBotran admet que la posició de la CUP després del 27-S és crítica\tBotran admet que la posició de la CUP després del 27-S és crítica\nIndignació amb Podem per haver-se apropiat les figures de Colau i Ribó\tIndignació amb Podem per haver-se apropiat les figures de Colau i Ribó\nSis diputats electes de la CUP –Anna Gabriel, Albert Botran, Bernat Salellas, Eulàlia Reguant, Antonio Baños i Josep Manel Busqueta– han exposat les condicions per a negociar amb Junts pel Sí. La CUP ha demanat un compromís per la ruptura amb la legalitat de l’estat espanyol i passes per a avançar en el procés constituent d’una república catalana.\nLlegiu aquí les quinze frases més contundents de la conferència:\nAnna Gabriel: ‘La caverna mediàtica ha fet un relat de qui volien que fóssim i de passada ens han insultat.’\nAnna Gabriel: ‘Hem vingut a canviar les coses. A obrir un nou cicle democràtic i a fer irreversible el procés. No hi haurà govern autonòmic, sinó govern de transició a la república.’\nAnna Gabriel: ‘La pressió sobre la CUP ha estat injustament dura.’\nAlbert Botran: ‘El 27-S el sí va guanyar respecte del no rotund. L’independentisme creix per l’esquerra i l’esquerra s’orienta a l’independentisme.’\nAlbert Botran: ‘Cal unilateralitat. Perquè l’arma de l’estat és no reconèixer res.’\nAlbert Botran: ‘Ha estat Junts pel Sí que ha guanyat les eleccions. Però ara no seiem a parlar d’un govern autonòmic, sinó de la construcció de la república, d’allò que suma i d’allò que no.’\nBenet Salellas: ‘Hi haurà d’haver ruptura democràtica. De com i quan, en podem parlar.’\nBenet Salellas: ‘Si aquest procés va de debò, hi haurà ruptura. I la ruptura s’ha de produir abans de la proclamació d’un govern o d’un president.’\nBenet Salellas: ‘Volem que es declari institucionalment la incompetència del Tribunal Constitucional.’\nEulàlia Reguant: ‘Hi ha deu privatitzacions que si s’implementen ens acosten a un model elitista, especulatiu i agressiu amb el territori i els drets socials.’\nEulàlia Reguant: ‘Cal implementar la moratòria de desnonament; és imprescindible l’aplicació de les rendes garantides; que s’acabi l’apartheid sanitari.’\nAntonio Baños: ‘El parlament haurà d’esdevenir una assemblea constituent.’\nAntonio Baños: ‘El procés constituent no podrà ser només un paper, sinó un motor de vertebració política.’\nJosep Manel Busqueta: ‘Avui no es tracta ni d’investir nous governs autonòmics ni de negociar amb l’estat encaixos impossibles.’\nJosep Manel Busqueta: ‘És la capacitat de lluita, resistència i mobilització que han demostrat a les Illes i al País Valencià la que necessitem.’


Impressió 3D, el producte a mida | Fulls dels enginyers\nD’entre tots els trumfos que sorgeixen amb la irrupció de la indústria 4.0, la impressió en 3D és dels més inversemblants si tenim en compte la perspectiva de fa només un parell de dècades. O sigui, fa 20 anys, i deixant a banda pel·lícules i literatura de ciència-ficció, costava d’imaginar els reptes que, avui dia i sense massa disfuncions, assoleix la fabricació additiva a l’hora d’imprimir peces per a cotxes; aliments amb ingredients equilibrats; pròtesis funcionals, òrgans i teixits del cos humà; fuselatge d’avions i naus espacials, orfebreria i joieria d’alta precisió, roba interior i edificis sencers.\nEl sector té molt camp per córrer, però els reptes estan lligats, en aquest àmbit potser més que en cap altre, a la recerca i al desenvolupament de materials i tècniques d’altíssima precisió. No en va, la gran revolució de la impressió 3D gira al voltant de la possibilitat de personalitzar el producte per a cada client. Quan els processos estan ben greixats, a més, possibilita una fabricació immediata a preus més assequibles que no pas la producció seriada. I, això sí, la llibertat en el disseny és total. Una característica gens menyspreable, sobretot si hi afegim l’alleugeriment dels materials a les indústries, reduir pes comporta un estalvi per al fabricant i, de retruc, per a l'usuari final. Alguns experts, fins i tot, parlen de factories pràcticament sense magatzem.\nCatalunya, tot i que encara de manera incipient si es compara amb altres indústries d’alt valor afegit, està esdevenint un nucli d'atracció de la impressió. Tot i ser un sector emergent, anualment genera uns 240 milions d'euros i fa girar l’engranatge de 90. El país compta amb tres iniciatives col·laboratives que contribueixen a impulsar-lo: la Comunitat Ris3Cat, que malda per coordinar-ne la recerca i la innovació; el consorci industrial IAM 3D Hub, un nucli de fabricació avançada que en promou la generalització al territori, i la 3D Factory, una incubadora ubicada a la Zona Franca de Barcelona. Darrere d'aquestes tres iniciatives hi figura Leitat, un institut tecnològic amb suport públic que actua com a ideòleg i gestor.\nEtiquetes:fabricació additiva Fabricació Additiva 3D 3D tecnologia IAM 3D 3D Factory barcelona\nSelect ratingGive Impressió 3D, el producte a mida 1/5Give Impressió 3D, el producte a mida 2/5Give Impressió 3D, el producte a mida 3/5Give Impressió 3D, el producte a mida 4/5Give Impressió 3D, el producte a mida 5/5


El TSJC ha acordat enviar a judici el president de la Generalitat, Quim Torra, per no haver retirat els llaços grocs dels edificis públics com la Generalitat durant la campanya electoral./ La Fiscalia s'oposa a què Joaquim Forn tingui permisos per assistir als plens de l'ajuntament de Barcelona perquè veu risc de reiteració delictiva\nS'agreuja la fractura entre JperCat i ERC pel pacte dels primers amb el PSC a la Diputació de Barcelona. Pels republicans, permetre que Núria Marín arribés a la presidència marca un abans i un després en les relacions entre els socis independentistes. I Carles Puigdemont diu que cal una reflexió profunda i prendre decisions que no concreta.\nNova sessió avui del judici per una pressumpta violació en grupd'una menor a Manresa. Avui han declarat nous testimonis, però el tribunal ha acceptat més declaracions\nAvui els futurs universitaris ja poden saber si han entrat o no als estudis que volien./ Els experts alerten que aquest any arribaran més meduses a les platges catalanes. I temen que serà un dels pitjors estius dels últims anys...\nEl Barça ja ha fet oficial el fitxatge de Griezmann./ Un altre que torna al Barça de bàsquet és Àlex Abrines./ A l'Espanyol encara no saben què passarà amb Borja Iglesias.\nA Cap Roig obre el foc el cantant colombià MALUMA....Un estil ben diferent és el de MANOLO GARCÍA, que inaugura el PORTA FERRADA, de Sant Feliu de Guíxols\nveure més sobre "L'Informatiu 2 - 12/07/2019" veure menys sobre "L'Informatiu 2 - 12/07/2019"\n> L'Informatiu 2 - 12/07/2019


Juguem a viure?: d’abril 2009\nCom tots els anys, és per aquestes dates quan tornen aquestes il•limitades ganes de ser. Unes ganes de ser, en majúscules, tal com sóc: jove, català, de València, i que creu que un altre model social és possible. Potser alguns d’això en diguen idealista, potser d’altres -ara està de moda- antisistema; tanmateix, jo ho atribuiré a aquestes ganes de viure que efloreixen com mai cada mes d’Abril.\nUns abrils plens de celebracions i festes però, sobretot, reivindicacions. I és que per aquestes dates, allà on mai hi ha res, sorgeixen trobades dolçaineres, sopars, pujades als cims de les muntanyes dels nostres pobles, concerts als nostres teatres... i tot això, si més no, ens dóna forces per continuar endavant. I aquest any no n’és una excepció, ans al contrari. Jornades pel 25 d’Abril en Homenatge a Joan Reglà a la Universitat de València amb xerrades, mostres de cultura popular i concerts des dels què es pretén, front els nous plans d’estudi, defensar la importància d’estudiar la història del País Valencià a les nostres universitats, la nostra història; de la importància, al cap i a la fi, de no oblidar qui som i d’on venim.\nA més, tindrem una diada que, enguany, podrem gaudir el mateix 25 d’Abril; el mateix dia que fa 302 anys les tropes austriacistes foren derrotades a la vila d’Almansa. Una derrota que no és sinó l’excusa per celebrar que, malgrat Decrets de Nova Planta, dictadures, Constitucions, Estatuts i falses democràcies, encara hi som i sabem, precisament, això: que encara hi som i qui som. I aquest any, a més, esta reivindicació pren un caràcter especial, ja que és l’Esquerra Independentista, des de la campanya “300 anys d’ocupació, 300 anys de resistència”, l’encarregada de convocar a la manifestació el mateix 25 d’Abril. Així que enguany, i un any més, a València, prenem els carrers per la llibertat dels Països Catalans.\nPublicat per Parecarabassó a 11:02 4 comentaris:\nNos habbebit humus.\nUbi sunt qui antes nos\nPotser em digueu boig, però trobe a faltar passar hores i hores submergit per diccionaris, complements directes, indirectes, adverbis, conjuncions, declinacions i conjugacions i oracions subordinades, per tal de descobrir historietes, com si d’un passatemps es tractara.\nPublicat per Parecarabassó a 13:17 2 comentaris:\nAvui serem el món.\nA l’abril, aigües mil; i sembla que així hem començant. Però entre gota i gota d’aigua continuen passant un munt de coses. Sota la finestra de la meua habitació sonen els tambors de la Setmana Santa Marinera; de la cuina m’arriba l’olor del sofregit que tindrem per sopar aquesta nit amb el pollastre al forn; els veïns de dalt es criden per anar a taula i arrastren les cadires; algú ha eixit de casa per tornar al poble; i jo ací, un dia 2, intentant ficar serietat i un poc més d’ordre al dia a dia. Ordre per organitzar-se i no deixar passar tantes hores mortes cada vesprada; i un poc de serietat per complir-ho. I és que em passaria dies i dies sense fer res, solament xerrant amb els de sempre, submergint-me pels records que ixen a la superfície per alguna que altra circumstància, o pensant en allò que faré o allò que m’agradaria fer. Però més enllà del passat i del futur que puguen ocupar el meu present hi ha, precisament, això, el present. I he de dir que m’agrada el que tinc i el que faig, i això em fa feliç; però vull més; perquè encara que ho haguera deixat un poc de banda, sempre he estat exigent i inconformista, i això no canvia. El que em pregunte ara és si tot açò té alguna cosa a veure amb què hui siga, precisament, hui.\nPublicat per Parecarabassó a 13:41 1 comentari:


Crisi, sobirania i Europa | Acció Solidària Contra l'Atur\n[:CA] Crec que una bona part dels que vivim a Catalunya estaríem d’acord que hi ha dos problemes que ara ens preocupen molt: les incerteses de la situació econòmica, que suposen dificultats de present, i la sensació de no tenir prou sobirania per planejar el nostre futur. En termes simples: com sortir de la crisi i com refer les nostres relacions amb l’Estat. Són dos temes que alguns separen, i s’equivoquen, ja que el segon pot condicionar molt, per bé o per mal, el primer, que és el més important. Apareix ara la perspectiva d’unes eleccions al Parlament Europeu, i no sembla que s’estigui valorant prou com podrien influir en els dos problemes. Deixeu-m’ho explicar.


'Menja, actua, impacta’: una exposició per qüestionar-nos com mengem - Arrels\n‘Menja, actua, impacta’: una exposició per qüestionar-nos com mengem\n19 de novembre de 2021 per Arrels Comparteix\nUna exposició immersiva i interactiva mostra de quina manera la nostra alimentació pot canviar el món. Sota el títol de Menja, Actua, Impacta, Fundesplai proposa un viatge de descoberta dels greus efectes que la nostra manera de menjar té sobre la nostra salut i la del planeta, però també de les extraordinàries oportunitats de millora que tenim si canviem l’actual sistema alimentari. Durant el recorregut de l’exposició es plantegen els grans reptes de l’alimentació sostenible: el malbaratament alimentari, la reducció del consum de proteïna animal, el consum de productes de proximitat i de temporada, els riscos per la salut del consum d’ultraprocessats i la reducció del consum d’envasos, especialment del plàstic.\n“Tenim prou evidències que el sistema alimentari actual posa en escac i mat la vida a la terra tal com la coneixem ara”, en paraules de Carles Xifra, director d’innovació i continguts de Fundesplai i director de l’exposició, que explica que el projecte es basa en el convenciment que “la nostra dieta canvia el món”. En aquest sentit, s’ha plantjat una exposició “intencionadament provocadora, per animar a actuar.”\nMenja, actua, impacta ocupa més de 1.500 m2 i ocupa el nou espai multifuncional de la seu de Fundesplai (c/Riu Anoia, 42-54, al Prat de Llobregat). Està programada fins al juliol de 2023 i, al llarg dels divuit mesos de durada, s’espera que la visitin més de 200.000 persones. La visita a l’exposició promet ser impactant. No s’han estalviat recursos plàstics i audiovisuals al servei dels objectius que enumera el títol de l’exposició. Des del videoclip projectat en tres pantalles gegants en què el raper Yung fa un crit d’alarma contra la situació actual, fins a la proposta de mantenir-se connectat digitalment amb el projecte després de visitar-lo, el recorregut promet mantenir desperta l’atenció dels visitants en cada passa. Per fer-se una idea de la dimensió del projecte, la mostra ha tingut un cost d’1.250.000 euros.\nA més, fora de l’espai on s’ha instal·lat, l’exposició es pot combinar amb diverses activitats per gaudir d’una jornada de descoberta del Delta del Llobregat, l’entorn immediat d’aquest equipament. D’aquesta manera, hi ha visites coordinades amb els guies dels espais naturals, el CRAM (Centre de Recuperació d´Animals Marins), el parc agrari del Baix Llobregat, etc. I, més enllà del pla presencial, l’exposició ofereix un programa digital a través de www.menjaactuaimpacta.org, que en serà la perllongació virtual i una forma de conèixer-la, comunicar-s’hi i interactuar-hi.\nParal·lament, s’ha dissenyat un programa educatiu adreçat a escoles i centres de lleure. El programa proposa visites adaptades a l’exposició i tallers amb propostes d’experimentació, jocs i enigmes centrats en descobrir aspectes de l’alimentació que van des de la salut, la ciència, l’art, etc. Per a Carles Xifra, “l’educació no canvia el món, però sí que canvia les persones que canvien el món”, de manera que l’àmbit pedagògic és una peça fonamental del projecte.\nL’exposició ocupa 1.500 m2\nMenja, actua, impacta, Forma part de la Capitalitat Mundial de l’Alimentació Sostenible Barcelona 2021, compta amb el suport institucional de la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Barcelona, l’Àrea Metropolitana de Barcelona i l’Ajuntament del Prat de Llobregat, així com la col·laboració i suport de diferents centres de recerca, institucions i empreses.\nEl nou espai multifuncional de Fundesplai, que acull l’exposició ‘Menja, Actua, Impacta’.\nLa inauguració de la mostra coincideix amb la inauguració de l’ampliació del Centre Esplai, la seu que Fundesplai (Fundació Catalana de l’Esplai) va obrir al barri de Sant Cosme, al Prat de Llobregat, l’any 2007. Amb l’ampliació, a més de l’espai multifuncional, de 4.500m2, la seu guanyarà un centre de formació de 1.400 m2, amb 14 aules amb una àgora per a actes especials i un nou mòdul de l’actual alberg, que passarà de 175 a 225 habitacions. L’ampliació es completarà amb la propera obertura d’un gran parc públic dins del mateix recinte inspirat en l’ecosistema del Delta del Llobregat.\nFundesplai és una entitat sense afany de lucre amb més de cinquanta anys d’història. Se centra en projectes d’educació dels infants i joves, del tercer sector i del medi ambient. L’any 2019, el conjunt dels seus programes van sumar gairebé 300.000 participants.


CLUB NÀUTIC | Club Nautic Port d'Aro\nEl Club Nàutic Port d’Aro està constituït des del 30 de Juny de 1984, tot i que no va ser en aquesta data quan va néixer la inquietud d’aquesta fundació. Feia temps que les activitats nàutiques eren quelcom normal per als fundadors del Club des de 1979. Aquest esperit inicial agruparia a un petit grup de persones, veïns d’aquí i d’allà, amb una idea en comú: “EL MAR”.\nDes de la seva fundació, el Club ha demostrat tant a nivell local com a nivell nacional la capacitat organitzativa davant de tot tipus de regates tant de vela lleugera com creuers amb regatistes internacionals com José María Doreste, medalla olímpica al 1988, Manuel Doreste, campió del Món al 1994, Laia Tutzó, campiona del món al 2002, Ricard Alsina, que al càrrec de la seva embarcació LONE-BMW i abans amb GOLDEN’S GER va participar a la Copa del Rei des de 1988, entre altres.\nDes de 1 d’abril de 2016 el Club Nàutic Port d’Aro forma part com a soci concessionari amb Sierra de Mias, S.A de la nova concessió UTE PORT D’ARO.\nLa junta directiva del Club Nàutic Port d’Aro, defensa els interessos dels seus socis amb una gestió enfocada en donar viabilitat econòmica, dimensió esportiva i social al club i poder assolir tres objectius importants amb transparència, eficiència, implicació i diàleg.\nUn club amb visió de futur\nPrenent les decisions més adequades, pensant sempre en el dia de demà.\nUn club ben gestionat\nEconòmicament , esportivament i socialment\nUn club obert\nA la totalitat dels socis i a la resta de la societat\nEl Club Nàutic Port d’Aro ha millorat i ampliat recentment les instal·lacions per tal d’oferir el millor servei tant als socis com als nostres amics que visiten el nostre Club.\nDisposem entre altres serveis de Zona Wifi per als socis del club.\nDisposem de dues Piscines, la gran i la dels més petits, vigilades constantment per un socorriste titulat\nPer gaudir i relexar-se a la zona enjardinada i adeleitar-se dels serveis i les vistes\nGaudeix de la nostre cuina mediterrània disfrutant d’unes meravelloses vistes al mar\nVine a pendre una copa i gaudir tota la nit a la nostre terrassa chill-out\nPer fer salut, amb aparells decardio vasculació, tonificació i musculació\nEs pot visitar la nostra boutique i trobar tot el material nàutic que estaves buscant\nDisposem de dos sistemes de saunes Bany Turc o Sauna Seca\nDisposem d’amplis i reformats vestuaris per a homes, dones i discapacitats\nEs facilita tot tipus d’informació administrativa; atenció personalitzada\nÀmplia sala per gaudir de la lectura, veure la Tv, zona wifi i sala de billar, per passar bones estones amb els amics\nDisposem d’una amplia sala, on realitzar actes, seminaris, exposicions, convencions, etc.\nEls més petits també tenen el seu racó per passar-ho molt i molt bé\nAquí us deixem l’organigrama de la junta directiva.\nPremeu directament sobre la imatge per ampliar-la,\no bé, feu clic al botó, gràcies.\nVEURE ORGANIGRAMA JUNTA\nEquip Club Nàutic\nAquí us deixem l’organigrama de l’equip que forma el club nàutic.\nVEURE ORGANIGRAMA EQUIP NÀUTIC\nAquí us presentem els estatuts del club Nàutic port d’Aro. Feu clic a l’enllaç per visualitzar-ho.\nVEURE ESTATUTS CLUB\nVEURE ESTATUTS UTE\nEn aquest apartat us detallem el reglament intern del club. Estem acabant de fer algunes modificacions que en breu publicarem, mentre, disculpin les molèsties.\nVine a gaudir de la Costa Brava a uns preus immillorables amb el Forfait Sailing Costa Brava, de juny a setembre podràs disposar de set nits d’amarratge en qualsevol dels ports adherits a la promoció, d’aquesta manera durant una setmana tindràs l’oportunitat de navegar per una de les costes més boniques de la Mediterrània amarrant en ports esportius de qualitat amb unes fantàstiques tarifes i molt més…\nPer seguir millorant els nostres serveis necessitem conèixer la seva opinió. Descarregui l’enquesta i un cop emplenada, premi sobre el botó enviar. Gràcies.\nFes-te soci ara i gaudeix de tots els avantatges del club. Pots contactar amb nosaltres mitjançant el formulari de contacte, trucant-nos directament al telèfon +34 972 818 929, o fent-nos arribar el document que adjuntem a continuació directament a les nostres oficines o enviant-lo a info@clubnauticportdaro.cat.


Pep Botifarra a Xàtiva. 1. Presentació\n26 d'octubre de 2009 General\nFa tres anys ens reuníem ací per a la presentació del primer disc de Pepe.\nAleshores estava a punt de donar el salt a la popularitat que ara ostenta. Era un secret a veus que corria de boca a orella a velocitat de vertigen. Es deia: “Ha eixit un nou cantaor, que li diuen Botifarra…”. Nou cantador… Dolia una mica sentir-ho, però semblava que, després de més de trenta anys de recórrer pobles i ciutats fent nits d’albaes o acompanyant grups de danses, per fi li havia arribat l’hora.\nAra, tres anys després, ja no cal el boca-orella. Avui tots els diaris n’han parlat, fins i tot, aquells que mai ho haurien fet en altres circumstàncies.\nI tots, TOTS, han fet servir, casualment, el mateix qualificatiu: fenomen. Tothom en parla del fenomen Botifarra.\nHem de dir que sembla un qualificatiu ben escaient perquè, com sabem, fenomen significa “fet poc freqüent, extraordinari, digne d’admiració”. I ausades que el cas de Pep reuneix totes aquestes qualitats. Però hi ha alguna cosa que, a mi personalment, em deixa una miqueta intranquil quan utililitze la paraula fenomen, perquè, en el fons, amaga un cert punt d’incredulitat per la nostra part.\nEstem tan desencantats del que passa al país, que ens resulta sorprenent el fet que tinga èxit un grandíssim cantaor, que canta acompanyat dels millors músics possibles i, a més, interpreta un grapat de cançons meravelloses que han travessat el temps i que tenen l’aval inapelable de la tradició. On està l’extraordinari del cas? On està el fenomen? No serà que els fenòmens som nosaltres?\nJo diria que sí i que per això l’aplaudim amb tant d’entusiasme. Perquè ens fa retrobar-nos amb una part de nosaltres que havíem perdut pel camí.\nAplaudir a Pep Botifarra és un exercici d’autocelebració. Li aplaudim, però el gest duu implícit un aplaudiment també a nosaltres. No a nosaltres els que estem ací: a un nosaltres més ample, boirós i integrador. A nosaltres, els valencians. Perquè en la veu i el gest de Pep intuïm que hi ha alguna cosa molt nostra, que els transcendeix i ens vincula a això tant sovint inaprehensible que és la identitat col·lectiva.\nAplaudim Botifarra perquè en la seua veu i el seu gest, en el seu divertit discurs, en el seu posat en l’escenari i en la vida, veiem com hi espurneja un besllum d’esperança. I això, certament, no té preu.\nQuè us sembla si comencem aplaudint-li ja?\n5 Respostes a "Pep Botifarra a Xàtiva. 1. Presentació"\n26 d'octubre de 2009 a les 11:17\n“en el seu posat en l’escenari i en la vida,” Quen varem estar a Sa Pobla ço que més em va agradar d’ell fou que feia maravelles sense immutar-se, sense aquest aire de importància que usem en excés els “cantautors” En Pep em va caure be per que feia el que feia tal com s’ha fet sempre . Jo també aplaudeixo Botifarra.\nJacint Hern ha dit:\n27 d'octubre de 2009 a les 13:07\nJo conec al Botifarra de fa uns 20 Anys, sempre l’he vist igual, soltant eixes parides que pot repetir 1000 vegades i continuen fent-he la mateixa gràcia que si ho diguera per 1ª vegada, planer, proper, mai no vol ser el Centre d’atenció, encara que és inevitable que ho siga, jo aleshores no cantava, l’acompanyava amb la Dolçaina a les nits d’Albaes, i s’ho passave’m d’allò més bé, per llarga que fora la nit mai no l’he vist queixar-se, fa 3 anys la gent d’El Montó d’Alcàsser el van dur i per tenir al Públic fins el final, el posaren el darrer (hi havien 2 grups més ), ell acabava a les 2 i mitja l’actuació i a l’endemà es posava a treballar a les 7 del matí, ni una queixa, com diguem ací, UN TROS DE PA, en quan al Pep a l’Escenari, no tinc paraules IMMENS !!!!\n28 d'octubre de 2009 a les 1:23\nVa ser una passada!. Va estar rebé. També les teues paraules de presentació que obrien l’acte, i que reprodueixes ací. També Jacint. I tota la resta de músics i cantaors que va participar … És veritat que estávem tots pletòrics, emocionats, tant els de dalt de l’escenari com el públic en les butaques.\nHo expliques molt bé en la crònica.\nPer cert, el cartell i la portada del disc xulíssima també.\nUn admirador d'Alaqu ha dit:\n28 d'octubre de 2009 a les 12:30\nA la presentació ja vas dir que Pep era un fenòmen. Al acabar el concert li ho vaig dir a Empar perquè a tu no et vaig poder vore: tu també eres un fenòmen. La presentació que vas fer a l’espectacle va ser magnífica i crec que encertes totes totes.\nDel concert de Pep únicament dir que les paraules es queden curtes per descriure el que vam sentir el divendres. Magnífic.\nEnhorabona per tantes les tasques que eres capaç de dur endavant!


Ferguson ajudarà a escollir el nou tècnic del Manchester United\nL'extècnic escocès tindrà un "paper important" en el debat del nou entrenador dels 'red devils'\n2 min. Londres 23/04/2014 12:40\nL'escocès Alex Ferguson, que va entrenar durant 26 anys els "diables vermells", tindrà un "paper important" en l'elecció del nou tècnic del Manchester United després de la destitució de David Moyes, segons informa aquest dimecres la cadena britànica BBC.\nTots els membres de la directiva del club, Ferguson inclòs, director i ambaixador del United, seran consultats en els "pròxims dies" sobre qui hauria d'ocupar el lloc d'entrenador de l'equip anglès.\nL'escocès, de 72 anys i considerat una institució al club, va recomanar el seu paisà Moyes com el seu successor, i, tot i que l'equip directiu assumeix que la decisió de contractar-lo va ser un "greu error", el club considera que seria "absurd" no comptar-hi, segons fonts del club citades per 'The Guardian'.\nTot apunta que el britànic Ed Woodward, alt executiu del Manchester United, tindrà l'última paraula en l'elecció del nou tècnic, amb el suport dels directors nord-americans del club.\nCom a candidat a succeir Moyes sona com a favorit en els mitjans britànics l'holandès Louis Van Gaal, al costat de l'italià Carlo Ancelotti, actual tècnic del Reial Madrid, i Antonio Conte, entrenador del Juventus.\nLa decisió d'acomiadar Moyes va ser presa diumenge després de la derrota del United contra l'Everton per 2-0, en una reunió en la qual es van citar Woodward, els germans Glazer, propietaris del club, Ferguson i altres directius.


L’accés a la salut i a la Salut Sexual i Salut Reproductiva de les dones refugiades a Catalunya – Dret a la salut\nl’informe ‘L’accés a la salut i a la Salut Sexual i Salut Reproductiva de les dones refugiades a Catalunya’ és fruit d’una recerca basada en una sèrie d’entrevistes en profunditat a professionals de l’àmbit de les organitzacions socials i de l’àmbit sanitari que atenen dones en situació d’asil o refugi. Posem en relleu que les dones refugiades pateixen múltiples violències de gènere i sexuals, fins i tot dins del matrimoni i aquesta “motxilla” traumàtica necessita d’una atenció específica que els serveis de salut no sempre estan oferint. Les raons d’aquesta falta d’atenció són vàries, segons l’informe: des de falta de temps de consulta, fins a la manca de formació i sensibilització en competències interculturals en general i el desconeixement de la realitat que viuen les dones provinents de zones en conflicte, en particular.\nL’informe ofereix un llistat amb algunes de les barreres amb les que es troben les dones refugiades en l’atenció a la seva salut sexual i reproductiva. Per exemple, les dones que estan embarassades troben dificultats per a accedir a una Interrupció Voluntària de l’Embaràs (IVE) al no disposar d’un espai íntim on poder realitzar les IVEs farmacològiques. També, en el cas de les dones embarassades que no parlen l’idioma, no se’ls sol oferir les classes de preparació al part, tret que les demanin elles mateixes.


Identitat i reputació digital: Cibermaneras\nPublicado por Bel los diumenge, de novembre 30, 2008\nGràcies Bel, per llegir-me i també per publicar els teus comentaris.\nPersonalment, la meva gran obssessió ha estat l'abús del CC en el correu corporatiu ja que sempre hi ha diferents persones que porten un projecte o un grup de treball. Però, és necessari que totes rebin còpia de tot?\nAmb el correu amb altres empreses no ho podem evitar tant però internament hem treballat per incorporar eines (en el nostre cas Salesforce i Basecamp) per tal de no haver-nos de copiar entre nosaltres.Així, només llegim el correu quan el necessitem i no enms saturem les bústies de temes dels que només volem estar "atents"\n1 de desembre de 2008, a les 9:16\nI què tal el Basecamp? Estàs satisfeta amb aquesta aplicació?


Podia fer mil camins.\nPublicat per lutxana art el dia de juliol 30, 2010\nPodia fer mil camins. Però no es decidia per cap.\nNo es podia permetre el luxe de tornar-se a equivocar.\nPodia seguir, sense fer res determinat, continuar anant a la feina cada dia, tornar, mirar la vida, sense emocions, sense res especial, o potser tot.\nPodia tornar enrere, tornar-se a ofegar.\nDesprès d’uns quants canvis quotidians.\nPer saber quelcom primer hauràs d’evaluar la teva situació.\nPunts febles, punts forts, allò que t’agrada, omplir espais, temps.\nTrobar el teu camí, vol dir, pensar que allò que fas, te una finalitat, et compromets, t‘il·lusiona, i et provoca un tímid somriure de tant en tant.\nDefinició d’ella mateixa en aquell precís instant.\nArreglo mapes per que la gent no es perdi, seguretat social.\nSi, m’agrada com sóc, el meu entorn, la gent, ningú no és perfecte, però estic prou be.\nViure la vida, de la millor manera possible. Expressar. Comunicar.\nAprendre coses, descobrir detalls efímers.\nEls colors plans.\nFamília, amics, gent, conèixer gent nova.\nSenzillesa, humilitat, conscient, intentar millorar-me cada dia, ajudar als que m’envolten si em necessiten.\nLa gent et preguntarà de què treballes, quants quilos peses, quants viatges has fet, quin esport practiques?\nNingú et preguntaràs si has trobat la teva passió.\nDissimulen la seva insidia de tu.\nConsideren parts materials com taula de mesura de les teves facultats d’adaptar-te en aquesta societat.\nLi venen al cap els millors moments. Els divendres de retrobament, de parlar de la setmana, estirades al llit.\nEls diumenges avorrits.\nEls petons inesperats.\nTot això ha desaparegut de cop.\nHa estat traumàtic.\nNo ho esperava.\nEs lamenta per no haver-se adonat.\nSentia en el fons del seu cor que tot rutllaria.\nLa seva intuïció, raó, cor, o ànima, es va equivocar del tot.\nI potser és això el que més trasbalsa.\nAra no sap qui és, ha perdut la seva orientació, no se’n refia ja de la seva brúixola interior.\nAquesta sí que si, es deia sempre a ella mateixa, confia en ella.\nAra mira, escolta, entén, espera que algun dia tot torni a ser especial.\nComprèn que les necessitats dels demés estiguin molt lluny de les seves.\nMaterialisme, aparences, snobismes, etc.\nLa màgia de les coses més petites és allò que la encanta.\nNo val la pena seguir patint. T’avorreixes de tu mateixa, en la teva versió melancòlica, desprès d’un temps.\nDesprès alts I baixos, desequilibri. Moments de redescobriment.\nUn somriure del meu nebot és infalible per despertar de nou.\nI quina serà la realitat, es pregunta, l’ara, o l’ahir de fa uns mesos envoltada dels seus petons?\nTot era real, si, encara que sembli que hagi estat només un somni.\nPensa que només és un malson.\nSomia que només es tracta d’un malson, es desperta i veu que és la realitat.\nTorna a passar pel mateix punt de l’el·lipse de fa un any.\nAprofita la oportunitat de tornar a començar.\nNo tothom la te.\nNo vol tornar-se a reprimir res, no vol ser res més que ella, al natural.\nVol que se l’estimin tal qual, que no la jutgin, que no la critiquin constantment.\nEncara que te en compte que hi ha gent que no saben expressar d’una altre manera millor que t’estimen. Les critiques volen dir que t’estimen? O que t’odien?\nElla pensa que es pot dir tot d’una manera més adequada, dissortadament.\nPerò també li balla al cap la idea, d’aquells als que els hi ha funcionat, entre cometes, les seves relacions. Però realment suposa…\nPensa que seguir un mateix camí, capbussada, dóna un tant més d’oportunitats d’encertar. La primera opció, si t’hi fiques, te més opcions, per naturalesa quàntica.\nPerò si apareix una opció nova sempre te més oportunitats de ser l’encertada, que qualsevol antiga opció.\nAixí podia triar entre ensarronar-se amb la primera opció i persistir.\nNo volia ser de nou una prova, volia algú segur, que la volgués i prou.\nNo vol sentir-se malament pels raonaments externs.\nEs pregunta perquè la gent diu que ella és insegura, li diuen que és perquè canvia d’opinió, o que en un moment pensa una cosa i després una altre.\nPotser és així. Però no veig cap problema en repensar-se les coses, adaptar-se, millorar, evolucionar, encarar els reptes, canviar sempre és per millorar.\nSi cerques un Princep blau no seré jo, diu la cançó d’en Drexler.\nCredencials a la solitud.\nAprofitar l’airet que entra per la finestra i regira l’energia de casa meva.\nSi et fa por l’has de fer, per perdre la por.\nTe por a sentir-se feliç, perquè en molt moments de la seva vida, quant s’ha sentit més pròxima a aquests plenitud, tot s’ha enfonsat de cop.\nÉs tan cega com es sent?\nEn Drexler diu coses a les lletres de les seves cançons que li fan sentir-se be, ja que pensa, mira hi ha gent com jo al món.\nDetesta les persones que repassen als demés per la cara coses assolides plenes de falsedat. Dissimulen la seva repressió. Ja els hi està be?\nNo en tenim prou mai?\nPotser s’han rendit, ja en tenen prou, desprès de tot.\nVal més la pena està mig satisfeta, que buida del tot.\nReprimir els desitjos, les passions, les sorpreses.\nHi ha gent que és d’algun lloc concret, no és el meu cas, jo estic aquí de pas.\nNo vol deixar de fer res per no fer sentir malament als demés.\nNo ho faig per que t’agradi, ho faig per que ho sento així.\nNo es vol fer vella, com el tamboriler.\nEs llençarà per les escales?\nNo vol ser una solitària fracassada.\nVol compartir la vida.\nNo vol seguir sentint-se malament per no assolir les necessitats materials de les que la rebutgen.\nSi la troba a faltar, si l’estima, perquè no va a buscar-la?\nTe por de tornar a fracassar?\nTe por del futur, encara que mai se sap.\nEn el mode esquema… tot és veu més clar, es veuen més ràpids les errades.\nA les tres marxarà encara que no tingui res a fer.\nPodrà no fer res. Sense preses, sense que tenir que rendir comptes a ningú.\nSense explicacions, sense ets i uts.\nNo li cal un ordinador perfecte, ni un pis ideal, ni una feina complidora de la ment que no la deixi pensar en ella mateixa. No vol fer el camí de Santiago. No és tan snob.\nNo vol tornar a dir de nou les mateixes coses amb les seves paraules, però hi torna.\nNo vol assolir el paradigma de perfecció de ningú.\nNo vol ser la peça per encaixar en un puzle personal.\nDemà és impossible. Quan menys t’ho esperis…\nNo deixarem empremta, només pols d’estrelles.\nNingú sap perquè neix l’amor o perquè desapareix.\nM’espera un cafè frappé.


DES DEL MEU MAR: El banc aquell... si no fos...\nHay que operar... pero no corre prisa.\nSort! perquè com aquell que diu, acabo d'arribar de vacances, començo a la feina i si vaig i els dic que estaré de baixa primer per un genoll i després per l'altre igual em miren de biaix!\nBé, doncs, el que ja em pensava. Hi ha vida amb els meniscus trencats, però sempre fa menys mal que no ho estiguin (obvi). Prohibit l'aeròbic, el córrer, caminar a lo bèstia i altres esports d'alt risc per una iaiona.\n"Pulutant": s'ha acabat el gym, s'ha acabat posar-se a fer la cabra boja amb la Taca per la muntanya de Sant Joan o per la sorra (ui, la sorra es veu que és el pitjor) i comença l'etapa d'anar a collir floretes i contemplar el paisatge, d'anar a nedar (esquena i crawll, res de braça, la braça prohibidíssima) i d'anar-se pensant que un dia o altre acabaré amb els dos genolls passats pel quiròfan. I la Taca haurà de córrer tota sola mentre jo la miro (snif) i ja no podré fer carreres amb ella per les escales que pugen de Cala Bona fins a la carretera i ja no... i ja no... i ja no...\nPublicat per Montse a 6.10.09\nperò sí...però sí...però sí...que segur que hi ha una muntanya més alta de coses que pots fer, que la muntanyeta de coses que "no hauries de fer" o no li va bé als teus genolls que les facis.\nEmprenya, empipa...estem d'acord...!\nUnes "artroescòpies" en diuen?\nAnar a collir floretes també pot ser divertit...si vols et passo alguna pilota de tennis i la Taca s'ho passarà rebè.\nI mira, si mai t'avorreixes, pastissos de carxofes, empanades gallegues, tatíns...i totes aquestes delícies gastronòmiques...;)\n07 d’octubre, 2009 00:20\nperò ja veuràs com aviat se solucionarà i podras tornar a fer la cabra boja!\n07 d’octubre, 2009 00:51\nPensa en positiu, deixaràs de fer algunes coses però en descobriràs de noves igual o fins i tot més gratificants.\n07 d’octubre, 2009 01:15\nA fer bondat, noieta. A veure si t'operen aviat i la recuperació no és massa pesada. Amb lo valenta que ets tu, tornaràs a córrer en quatre dies. No te'ls he comentat, però he llegit els posts anteriors. M'has fet venir gana. Coi de cuineres...\n07 d’octubre, 2009 01:25\nAlguna cosa sí que es pot fer...\nVinga, ànims! Tot i que intueixo certa "ironia" al post, je je je.\nAllò de "collir flores i contemplar el paisatge"... m'ha arribat!\n07 d’octubre, 2009 03:18\nNo t'amoinis que aixo es transitori i podras tornar a fer de cabreta.\n07 d’octubre, 2009 07:13\nDesprés tornaràs a fer.ho tot, n'estic segura!!\n07 d’octubre, 2009 07:47\nmentre es pugui operar, "arrai"... gràcies a les operacions es poden solucionar els problemes de mates i dels genolls (i del que faci falta,- ihihih- )\n07 d’octubre, 2009 08:17\nAi, ai, ai, això és a causa de les nits boges a bord del Blauet, moderació, moderació, que ja no tens quinze anys, amb mesura, amb mesura, que cantava Pi de la Serra.\nLa realitat és que tot arriba i que millorar, millorar, no millorem en res més que en experiència, amb els anys.\n07 d’octubre, 2009 08:50\nves amb compte, si vas a un altre metge te'n dirà una de diferent, que amb això dels genolls no s'aclareixen :) de tota manera si et refies d'aquest pren-t'ho amb calma i busca alternatives, que n'hi ha :) un petó i ànims!\n07 d’octubre, 2009 08:59\nGràcies a tot "quisqui" pels bons desitjos, els ànims i tal i qual.\nDe moment, tenen prioritat altres coses, que passaran al davant dels genolls, però de moment faré bondat.\nVaig a comprar-me el gorro de natació (snif, mira que són letjos, eh?) i una altra capseta de voltaren (glups)\n07 d’octubre, 2009 09:40\nd'això, IBM, això de les operacions per fer matemàtiques m'ha encantat. Tu creus que amb els meus meniscus es podria fer alguna equació xula?\n07 d’octubre, 2009 16:39\n...segur que sí... i tb els podries ficar a una campana de Gaus (que és com un tobogan d'harmonioses ratlles!)\n07 d’octubre, 2009 18:14\nI d'aquí quan sigui a tornar a començar :-)\n07 d’octubre, 2009 21:05\nHolaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa, bessonaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa....deixa't operar els meniscs, dona, ja veus, jo torno a amar al gimnàs, això sí, res d'aeròbic, ni d'esteps ni de muntanya ni de córrer, però estic de conya, au va, sense por!!!!\n09 d’octubre, 2009 21:42


El món de la competició està ple de tants ballarins amb talent que per destacar un ballarí necessiten alguna cosa especial, no només cames fins a les orelles o girs aparentment interminables, sinó alguna cosa més . Per a molts destacats de tot el món, és una certa confiança especial: la confiança en allò que ells i només ells poden oferir.\nDance Spirit Va parlar amb cinc ballarins de competició que accepten allò que els fa únics i el seu ball únic i a qui hauríeu de seguir (si encara no ho sou).\nJemoni Powe Va començar a ballar a través d'un programa de divulgació amb el Nevada Ballet Theatre que es va oferir a la seva escola primària. El seu amic, diu, «volia fer-ho tan malament, però no sol. Així que ho vaig fer amb ella.\nDes de llavors, se li va oferir una beca completa a l'escola afiliada de NBT i ha continuat formant-se amb l'acadèmia. També ha estat deixant la seva pròpia empremta al món de la dansa publicant vídeos íntims d’Instagram que mostren el seu procés d’innovació del moviment. Quan improvisa, ell realment crea —formes, línies, camins, idees, impuls, patrons— i diu que la seva principal font d’inspiració és el cos físic. 'Analitzar quines formes o patrons de moviment pot crear el meu cos o altres cossos és d'on deriva gran part del meu moviment', diu Jemoni.\nJemoni espera algun dia portar el seu moviment a l’estranger i ballar amb una de les moltes companyies internacionals que admira. Però, en última instància, diu, vol convertir-se en coreògraf independent o coreògraf resident d’una empresa.\nCançó preferida per ballar ara mateix: 'Somnis', de Fleetwood Mac\nnoia a la presó per no fer els deures\nBall / repte favorit de TikTok: 'En realitat no he descarregat TikTok'.\nBallarí a qui mira: Jonathan Wade\nEl millor ball de claqué ve en tots els estils diferents: gratuït, com el fabulós i tranquil de 'Syncopated Ladies', com les llegendes de claqué Savion Glover i Barbara Duffy, com el 'Rei de les diapositives' Jimmy Slyde. Però un tret que és coherent en tots els grans balls de claqué és la claredat: aquells ritmes nítids que estan perfectament temporitzats. I una ballarina de 16 anys Ava Brooks posseeix la qualitat de les piques, clavant intricades frases de toc amb una gràcia i un estil que acostumem a associar amb els ballarins de claqué més populars actuals. Diu que un treball dur i constant l’ha convertit en la ballarina de claqué que és avui, demostrant-ho seguint un règim de pràctiques diàries.\nQuan la pandèmia va obligar a tancar temporalment estudis de tota la nació, inclòs l'estudi domèstic d'Ava Danceology, també situat a San Diego, va dedicar el seu temps lliure a millorar la seva tècnica, 'ja sigui foradar certs passos o tornar enrere i treballar en els fonaments bàsics'. ' Però no es veu ballar al seu estudi a casa durant molt de temps.\nEn el futur, diu: 'Vull desenvolupar el meu propi espectacle on no només coreografi, sinó que també creeu la meva pròpia música per a l'espectacle'. No serà un encàrrec alt per a Ava, que ja toca diversos instruments, i ha començat a escriure la seva pròpia música. Ava és una artista polifacètica, com a mínim, que explica per què el tap és la seva veritable passió: 'Com a ballarina de claqué, podeu ballar amb la música i ser la música al mateix temps', diu Ava. 'Realment no es pot fer això en altres estils de ball, cosa que fa que el claqué sigui tan especial per a mi'.\nCançó preferida per ballar ara mateix: 'Come Over', de Jorja Smith i Popcaan, però sempre m'encanta ballar 'Autumn Leaves', de Miles Davis.\nBall / repte favorit de TikTok: 'Hi ha aquest remix de la cançó de Bee Gees' Més que una dona 'que és bastant popular a TikTok ara mateix, cosa que tinc per molt!'\nBallarina que mira: Ayodele Casel\nQuan mireu un vídeo de Easton Magliarditi ballar, de seguida et deixa atraure la seva passió. Però continueu veient perquè la seva passió no s’esvaeix mai. Es pot sentir en la seva respiració, en l’extensió de la punta dels dits, en la suspensió dels seus salts. Diu que la seva passió no només ve de dins, sinó també dels materials amb què treballa. 'Si m'encanta la coreografia i la música, m'hi perdo', diu Easton.\nEaston, que té 15 anys i entrena al Rock Center for Dance de Las Vegas, NV, balla des dels 9 anys. Actualment és el guanyador del títol del millor home adolescent 2020 en representació de The Dance Awards i el guanyador del Teen Male Core Performer. a Radix Nationals. Llavors, què hi ha de pròxim per a Easton?\nDiu que vol fer més interpretació i cant, juntament amb ball, en el futur. 'M'encantaria treballar amb el Cirque du Soleil, ballar en un espectacle de Broadway, fer gires amb un artista increïble, estar en una companyia de dansa', diu. 'Tot!'\nCançó preferida per ballar ara mateix: 'M'encanta ballar qualsevol cançó de Dermot Kennedy: les seves cançons són tan crues i simplement increïbles'.\nBall / repte favorit de TikTok : Coreografia de Jeremiah McGilberry a 'May I', de Flo Milli\nBallarí a qui mira: 'Miro a ballarins i coreògrafs com Travis Wall, Mark Meismer, Teddy Forance, Tessandra Chavez, Katy Tate, Talia Favia, Chaz Buzan, Brian Friedman i molts més'.\nIliana Victor té les possibilitats de convertir-se en el proper ballet o estrella de ballet contemporani, actualment en formació a Premiere Division, una escola de ballet situada a Nova York. No només té cames durant dies, instal·lacions irreals i una qualitat de port de bras que fa que cada moment sembli sense esforç. Però, realment, és tot això i molt més.\nEl que més crida l’atenció de la dansa d’Iliana és el seu enfocament: la manera d’utilitzar els ulls i la cara per explicar una història. 'Tot moviment hauria de tenir una intenció al darrere. I si en aquell moment em toca ballar una persona, estic contenta », diu.\nLa Iliana diu que la seva mare sempre va saber que hi havia alguna cosa especial, fins i tot als 2 i 3 anys, quan ballava per a qualsevol públic que pogués atraure. 'M'agradaria millorar per a tothom que visités casa nostra', diu Iliana. La seva mare, finalment, la va posar en classes de ballet i contemporània quan va complir deu anys, i la resta, com es diu, és història de la dansa.\nCançó preferida per ballar ara mateix: 'Mount Everest', de Labrinth\nBall / repte favorit de TikTok: Desafiaments de 'càmera lenta'\nBallarina que mira: 'Definitivament, espero la meva mentora, Alison Stroming, que és tan increïble. També estic veritablement inspirat per Misty Copeland i tot el que ha aconseguit. I també m’encanta Dusty Button. M’encanta que sigui una ballarina nerviosa!\nIan Stegeman pot ser que només tingui dotze anys, però el seu ball es llegeix més com el d’un adult, de la millor manera. La seva continuïtat fa que el seu moviment continuï com una frase de llarg termini. La seva base és una cosa que la majoria de ballarins triguen anys a desenvolupar-se. I realitza el suficient perquè puguis captar allò que transmet: res forçat, res desingenu.\nVeure’l és sentir com si estiguessis veient un professional en el cos d’un jove ballarí, una qualitat que atribueix a la seva naturalesa observadora. 'M'encanta veure i aprendre dels meus companys i d'altres ballarins', diu. 'Però els meus professors del Woodbury Dance Center són els millors i continuen ajudant-me a desenvolupar aquesta habilitat'.\nactors negres que van morir de socors\nIan encara no sap ben bé on ve el seu futur, però diu que li encantaria anar a la universitat per ballar i coreografiar-se.\nCançó preferida per ballar ara mateix: 'Tu', de Keaton Henson\nBall / repte favorit de TikTok: 'Per culpa de tu', de Ne-Yo\nBallarí a qui mira: Zach Manske. Ell és el meu mentor i ha coreografiat els meus solos durant els darrers quatre anys.\nés normal que tinguin bonys als mugrons\nmillor condicionador hidratant per a cabells negres\n39 Pentinats afropunk passats dignes de la vostra obsessió


Les Illes denuncien el deficient estat de l’estació de Jacint Verdaguer.\nAvui dimarts 26 de setembre, les Joventuts d’Esquerra Republicana (JERC), s’han concentrat a la nova estació de Jacint Verdaguer. Els joves han repartit mascaretes per facilitar la respiració i fulls denunciant el mal estat de l’estació. Les JERC han denunciat les males condicions de les instal·lacions i han exigit la gratuïtat del servei fins que es solucionin les nombroses deficiències. Aquesta iniciativa de les JERC ha estat molt ben acollida pels usuaris del servei, que han de suportar dia si, dia també, les grans quantitats de fum que generen els trens i que fan molt difícil l’estada a l’estació.\nXerrades de les JERC a la Universitat Catalana d'Estiu\nAquí teniu el programa de xerrades de les JERC a la Universitat Catalana d'Estiu de Prada. Els joves independentistes han organitzat xerrades sobre memòria història, economia, temes d'actualitat, emancipació juvenil, i altres realitats nacionals, com Euskal Herria i Montenegro. Entre els ponents, destacats líders de la societat civil, com Oriol Junqueras i Elisenda Paluzié, el portaveu nacional de les JERC, Pere Aragonès, i dirigents d'ERC com Joan Puigcercós, Josep Lluís Carod Rovira, Josep Huguet, Anna Simó o Uriel Bertran o responsables de les JERC-Catalunya Nord. Totes les tertúlies seran a les 16:00 a la carpa-cafè del Liceu Renouvier de Prada…\nDATA TEMA I PONENTS 17 d'agost 18 d'agost Actualitat i perspectives d'Euskal Herria Josep-Lluís Carod-Rovira 18 d'agost Memòria històrica Joan Tardà Josep Cruanyes 19 d'agost Economia de la identitat Josep Huguet Elisenda Paluzié 20 d'agost Actualitat política Joan Puigcercós Oriol Junqueres 21 d'agost Montenegro i els Països Catalans: autodeterminació Uriel Bertran 22 d'agost Polítiques socials per la majoria i emancipació juvenil Anna Simó Pere Aragonès 23 d'agost Les JERC i Esquerra a Catalunya Nord Joan Ridaura Berenguer Becat\nActes en motiu de la Diada d'Eivissa: 8 d'agost\nAcí teniu el manifest 2006 de les JERC d'Eivissa: Planta cara a la dreta eivissenca. Les JERC d'Eivissa us convocam als següents actes, organitzats en motiu de la Diada d'Eivissa:- Dia 7 d'agost. A les 21.30 a la Plaça Antoni Albert (Bulevard Nou, la Vila). CONCERT amb Mesclat i Potalait Amb actuacions dels Dimonis d'Eivissa. Organitza l'Associació 8 d'agost- Dia 8 d'agost.A les 12.00 hores, a Dalt Vila: Ofrena Floral de les JERC d'Eivissa al Monument a Guillem de Montgrí. A les 18.00 hores, a Puig des Molins:Berenada popular.\nEl número 1 de la Veu del Jovent ja és aquí\nLa Secretaria d’ Imatge i Comunicació de les JERC ha publicat el número 1 de la Veu del Jovent, la revista que amb l’ Acampada Jove 2006, els 75 anys de les JERC i les valoracions sobre l’ Estatut pretén ser un altaveu de la feina i de les aspiracions que té el jovent independentista. A continuació us oferim un breu sumari de la revista: Portada: L’ Acampada Jove ja és aquíZàping: El Mundial de futbol i l‘ explotació de les marques a l’ Àsia.Editorial: Construïm la majoria juvenil per la independènciaEspecial Acampada Jove 2006: Reportatges, grups, entrevistes i moltes…\nLa Secretaria d’ Imatge i Comunicació de les JERC ha publicat el número 1 de la Veu del Jovent, la revista que amb l’ Acampada Jove 2006, els 75 anys de les JERC i les valoracions sobre l’ Estatut pretén ser un altaveu de la feina i de les aspiracions que té el jovent independentista. A continuació us oferim un breu sumari de la revista: Portada: L’ Acampada Jove ja és aquíZàping: El Mundial de futbol i l‘ explotació de les marques a l’ Àsia.Editorial: Construïm la majoria juvenil per la independènciaEspecial Acampada Jove 2006: Reportatges, grups, entrevistes i moltes coses…\nDiada d'Eivissa 2006\nPlanta cara a la dreta eivissenca: Vine a les JERC!Manifest dia 8 d’agostUn 8 d’agost més el jovent també ens reunim entorn de la figura de Guillem de Montgrí per reivindicar les nostres arrels i denunciar les amenaces que la llengua i la cultura catalana pateixen a la nostra illa. Aquest any és probablement una de les diades més tristes dels darrers anys, però alhora una de les més esperançadores. Trista per les ferides que s’han obert a la terra, per les amenaces, les coaccions i la violència que han patit molts eivissencs i eivissenques mentre exercien el seu dret…\nPresentació de l'Acampada Jove 2010 a Menorca\nDemà dissabte, 3 de juliol, comença l'Acampallengua 2010 a Ferreries. Les JERC Menorca participarem d'aquest gran esdeveniment en defensa de la llengua catalana i farem una presentació de l'Acampada Jove, el festival polític-musical més important dels Països Catalans. L'acte serà a Ca's Vesins a les 18 hores. Us hi esperam!\nLes JERC envien una estelada a Rafel Nadal\nArran de la victòria del jove tennista manacorí a Roland Garros, les JERC de Manacor feliciten Rafel Nadal pel seu èxit i per dur el nom de la seva ciutat arreu del món. Al mateix temps, veuen amb una certa tristesa que les úniques banderes que acompanyaven Nadal a París fossin les espanyoles.Per això mateix, i vist que Rafel Nadal és un jove que se sent molt manacorí i alhora s’ha mostrat sempre sensible amb el foment de la llengua catalana, les Joventuts d’Esquerra li han enviat una senyera estelada perquè quan viatgi pel món l’acompanyi amb els seus èxits…\nSegons Cèlia Nadal, portaveu de les JERC a Manacor: “Felicitam en Rafel per ser el millor esportista manacorí de tots els temps i per saber-ho dur amb tanta humilitat. A més, li enviam com a regal una senyera del seu país perquè la llueixi amb orgull arreu del circuit mundial de tennis”.\nPuigcercós i Aragonès expliquen els perquès del NO\nL’acte ha començat amb una roda de premsa en què Pere Aragonès, portaveu nacional de les JERC, ha explicat breument els motius pels quals el jovent independentista ha decidit fer una forta campanya a les universitats del país. Joan Puigcercós, president del Grup Parlamentari al Congrés dels Diputats i secretari general d’Esquerra, ha explicat els motius bàsics pels quals els estudiants han de votar NO a un estatut que “no els garanteix la solució de la precarietat estudiantil ni laboral que pateixen les joves i els joves catalans”.\nGairebé davant de 200 estudiants han exposat les raons per les quals cap jove no hauria d’emetre un vot a favor d’un Estatut que impedeix l’emancipació del jovent català, perquè té un finançament retallat a la màxima expressió. Aragonès ha declarat que “els joves no podem acceptar un Estatut retallat” perquè “de cap manera no ens hem de deixar vendre una nova hipoteca”. Puigcercós, incidint més en temes del finançament, ha fet una “classe pràctica” per a totes les persones assistents, en què ha explicat els desavantatges que suposa aquest Estatut en tots els àmbits de la vida quotidiana d’una…\nVine a veure el Barça a l'Escorxador!\nDemà dimecres 27, a les 20'45h, es juga a Roma la final de la Lliga de Campions entre el Barça i el Manchester United. En motiu d'aquest esdeveniment, Esquerra i Entesa per Mallorca han instalat una pantalla gegant a l'Escorxador de Palma per seguir el partit en companyia dels candidats Cathy Sweeney i Ramón Quetgles. L'esquerra independentista està amb el Barça, ambaixador de la catalanitat a Europa, paper que també faran els nostres eurodiputats mallorquins des del proper 7 de juny. Ens veim a l'Escorxador, visca el Barça!\nUna dotzena de persones convocades per les JERC s’han reunit avui al matí davant el Parlament per demanar la dimissió de Munar, presidenta del Parlament i que està doblement imputada. Alhora, el jovent ha aprofitat per recordar el que han patit les Illes Balears arran de la corrupció reducte de la legislatura passada PP-UM. L’acte ha consistit amb el desplegament d’una pancarta on s’hi podia llegir “Munar dimissió” amb la insígnia de les JERC, portada per diversos dirigents de la formació, entre ells, Esperança Mateu, portaveu de les JERC, que ha explicat “som aquí per fer un acte simbòlic a…


Apartment Selce - 03 Selce Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Selce - 03\nAl visitar Selce, vosté es sentirà com a casa a Apartment Selce - 03, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Selce - 03 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, renta vaixelles per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment Selce - 03 és una selecció idònia per a la vostra estada a Selce.


Es reforça el servei de bus entre l'Ebre i BCN amb una expedició més en diumenge | Diari de Tarragona\nEs reforça el servei de bus entre l'Ebre i BCN amb una expedició més en diumenge\nEl Departament de Territori també incorpora un nou servei des de Vinaròs fins a Tortosa\n31 de Julio de 2015 - 07:52 hs\nLa companyia Hife presta els serveis de transport públic en autobús a les Terres de l´Ebre. Foto: Joan Revillas\nn El Departament de Territori i Sostenibilitat reforça a partir d’aquest diumenge les comunicacions amb autobús entre les Terres de l’Ebre i Barcelona amb una expedició més d’anada i una altra de tornada els diumenges, des de Tortosa i des del Montsià cap a Barcelona. A més, hi haurà un nou servei de Vinaròs a Tortosa els diumenges a la tarda.\nAquestes actuacions formen part del paquet de millores que Territori ha posat en marxa des de l’octubre passat a les Terres de l’Ebre amb l’abonament T-10/120, la línia de bus exprés que connecta Tortosa amb Alcanar i la connexió permanent entre les Terres de l’Ebre i l’aeroport del Prat amb el bus llançadora. Tots aquests serveis estan operats per la companyia Hife.\nA partir d’aquest diumenge, hi haurà un bus que sortirà de Barcelona (c/ Numància) i de la parada de la T1 de l’aeroport de Barcelona-El Prat a les 17.30 h. Farà parada a l’Aldea, Tortosa, Amposta, la Ràpita, les Cases, Alcanar i Vinaròs. En sentit contrari, hi haurà un bus amb sortida des de Vinaròs a les 10.45 h; Alcanar a les 11.00 h; les Cases a les 11.05 h; la Ràpita a les 11.20 h; Amposta a les 11.40 h; Tortosa a les 11.50 h i l’Aldea a les 12.00 h.\nEl nou servei de Vinaròs direcció Tortosa tindrà sortida des de Vinaròs a les 20.30 h; Alcanar a les 20.40 h; les Cases a les 20.45 h; Alcanar platja a les 20.50 h; la Ràpita a les 21.00 h; Amposta a les 21.10 h i arribarà a Tortosa a les 21.30 h.\nEntre les actuacions endegades per la Generalitat en transport públic a les Terres de l’Ebre, l’abonament T-10/120 permet viatjar per un euro entre les quatre comarques de les Terres de l’Ebre, fet que suposa un estalvi de més del 50% respecte al preu del bitllet senzill en els trajectes entre el Montsià, el Baix Ebre, la Terra Alta i la Ribera d’Ebre. Des de la incorporació d’aquest nou títol, l’octubre passat, més de 250.000 viatgers han utilitzat la T-10/120. Aquesta xifra representa que l’abonament ha tingut un grau de penetració del 54%.\nA l’octubre també es va posar en marxa la línia exprés.cat entre Tortosa i Alcanar, amb 18 freqüències al dia (nou d’anada i nou de tornada), amb parades a Amposta, Sant Carles de la Ràpita i les Cases d’Alcanar. El servei redueix el temps del trajecte en 20 minuts respecte a la línia convencional.\nUna altra de les incorporacions, al març, va ser la connexió permanent entre diversos municipis de les Terres de l’Ebre amb la terminal T1 de l’aeroport del Prat amb el servei llançadora, amb 20 expedicions diàries de dilluns a divendres, deu els dissabtes i vuit els diumenges i festius.


Torra sobre la presència del Rei a l'aniversari de l'atemptat: "No l'hem convidat" La República\nTorra sobre la presència del Rei a l’aniversari de l’atemptat: “No l’hem convidat”\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha afirmat aquest dissabte que el Govern no ha convidat el Rei als actes de commemoració del primer aniversari dels atemptats de Barcelona […]\nEn declaracions als mitjans en la seva visita a Argentona (Barcelona), ha anunciat que assistirà a aquests actes malgrat la presència de Felip VI, ja que considera que el president de la Generalitat ha d’assistir a qualsevol acte que se celebri a Catalunya.\n“Nosaltres no ho hem convidat, no assistirem a cap acte que convoqui la Casa Reial. Però qualsevol acte que se celebri a Catalunya, el president de la Generalitat estarà perquè això és casa nostra”, ha manifestat.\nA més, ha insistit que encara està esperant al fet que Felip VI demani disculpes pel seu discurs del 3 d’octubre, després del referèndum de l’1-O.\nTorra ha lamentat que és una “indecència” que dos dels principals responsables de la gestió dels atemptats, l’exconseller d’Interior Joaquim Forn i l’exmajor dels Mossos Josep Lluís Trapero, estiguin un empresonat i l’altre investigat per la causa sobre el procés independentista.\nEl president del Govern ha assegurat que no té “cap voluntat de dimitir” si no s’aproven els pressupostos de la Generalitat del proper any, després que digués que els governs acostumen a dimitir si els pressupostos no s’aproven.\nTorra ha assenyalat que aquestes paraules s’han malinterpretat i que confia que les negociacions pels pressupostos amb tots els grups fructifiquin: “Sé que lluitarem per tirar endavant els pressupostos”.


Una delegació catalana participa a la trobada de Fresh Circus al Festival du cirque actual a Auch, França - Actualitat - Institut Ramon Llull – Llengua i cultura catalanes\nUna delegació catalana participa a la trobada de Fresh Circus al Festival du cirque actual a Auch, França\nArts. França, 22/10/2019\nL’objectiu del viatge és ampliar els coneixements a l’entorn de les arts del circ i generar una xarxa de relacions estables entre el món de la creació i la gestió i comunicació cultural a Catalunya.\nEsfera Circ és una de les mesures incloses en el Pla d’Impuls del Circ.\nEn el marc del Pla d’Impuls del Circ, que es presentarà properament i que desenvolupen el Departament de Cultura –a través de la Direcció General de Creació, Atenció Ciutadana i Biblioteques i l’Institut Català de les Empreses Culturals– amb la col·laboració de l’Associació de Professionals del Circ i de l’Institut Ramon Llull i la complicitat de sis entitats del sector, La Central del Circ organitza Esfera Circ, un projecte a tres anys vista amb l’objectiu d’aprofundir en la reflexió sobre el circ contemporani, així com d’incrementar el coneixement del circ català entre diferents agents culturals i d’aprofundir en els vincles entre professionals catalans i estrangers.\nLa primera acció d’Esfera Circ –una de les onze mesures del Pla d’Impuls del Circ– consisteix en la participació de 6 programadors, periodistes i representants institucionals catalans al #5 Fresh Circus, una trobada sectorial que se celebra en el marc del Festival du cirque actuel a Auch, França, entre el 22 i el 23 d’octubre.\nFresh Circus és l’esdeveniment anual més important que organitza Circostrada, la xarxa europea de circ i arts de carrer, i vol oferir als professionals de les arts del circ la oportunitat de trobar-se i d’intercanviar idees entre més de 400 col·legues europeus i internacionals.\nEn aquesta primera activitat d’Esfera Circ, els delegats catalans que viatgen a Auch tindran l’oportunitat de participar en les sessions i accions previstes en el marc de la trobada de Fresh Circus, però també s’ha organitzat un programa específic d’activitats, visites a espais de circ i accions formatives que els permetran reforçar els coneixements a l’entorn de les arts del circ i ampliar la seva xarxa de contactes internacionals. Els vuit participants catalans a Esfera Circ també mantindran reunions amb agents internacionals del sector desplaçats a Auch amb motiu del Festival du cirque actual. Finalment, la missió també inclou l’assistència a diversos espectacles programats en el marc d’aquest certamen, reconegut internacionalment com una cita ineludible per als professionals i els aficionats al les arts del circ.\nEntre els participants catalans a Esfera Circ 2019 hi ha representants de l’Institut de Cultura de Barcelona, del Departament de Cultura i de l’Ajuntament de Martorell, així com dos periodistes especialitzats. Alhora, el grup anirà acompanyat de diversos professionals de La Central del Circ.\nObjectius d’Esfera Circ\nEsfera Circ pretén, en els propers tres anys, impulsar el coneixement sobre les arts del circ per facilitar-ne l’accés al circuit de les arts escèniques de Catalunya i generar una xarxa de relacions estables entre el món de la recerca i la creació i el món de la gestió i la comunicació cultural.\nAmb aquesta missió a Auch, Esfera Circ facilitarà la reflexió sobre els imaginaris i les estètiques del circ en contextos culturals i històrics diferents; donarà a conèixer als professionals, programadors i comunicadors catalans espais de creació, exhibició, investigació i producció de circ i fomentarà el contacte amb professionals de les arts del circ d’arreu del món i explorarà les relacions amb les audiències en el marc de festivals i esdeveniments de circ internacionals.\nEsfera Circ és una de les mesures del Pla d’Impuls del Circ 2019-2021 que impulsa el Departament de Cultura, en col·laboració amb l’Associació de Professionals del Circ de Catalunya (APCC), el suport de l’Institut Ramon Llull i el Festival Grec i la complicitat del Centre de les Arts del Circ Rogelio Rivel, l’Ateneu Popular 9Barris, La Central del Circ, La Vela de L’Estruch, la Xarxa d’Espais de Circ de Catalunya (XECC) i Nilak. El Pla, amb una vigència de tres anys, té com a objectiu principal crear un escenari d’oportunitats per a la promoció i difusió del circ en la vida cultural, social i econòmica de Catalunya i més enllà de les nostres fronteres.


El president de la Diputació de Lleida parla "d'agressió al món local" després de negar-se a declarar davant del fiscal\n20/09/2017 - 16.30\nPla general del president de la Diputació de Lleida i alcalde de Fondarella, Joan Reñé, després de sortir dels jutjats de Lleida el 20 de setembre de 2017, acompanyat per membres del PDeCAT i veïns de la seva localitat, entre altres. (Horitzontal)\nACN Lleida.-El president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, també s'ha acollit al seu dret a no declarar després de comparèixer aquest dimecres com a alcalde de Fondarella (Pla d'Urgell) davant del fiscal per haver expressat la seva voluntat de col·laborar amb l'1-O. A la sortida, Reñé ha qualificat la citació de més de 700 alcaldes com "una agressió al món local innecessària i molt qüestionable" i ha remarcat que no va fer "res mal fet" a l'haver signat el decret de suport al referèndum per atendre "el clam majoritari dels ciutadans del poble". A més de Reñé, també han acudit a la citació de la Fiscalia de Lleida, l'alcaldessa d'Aitona (Segrià) i vicepresidenta segona de la Diputació de Lleida, Rosa Pujol, i l'alcalde de Bellvís (Pla d'Urgell), Joan Talarn, que tampoc han volgut declarar. Els tres representants municipals han estat acompanyats per unes 150 persones, que s'han concentrat davant dels jutjats de Lleida per donar-los suport. Entre aquests hi havia veïns de les tres poblacions, així com representants de les respectives formacions polítiques, entre els quals l'exalcalde de Barcelona, Xavier Trias, que ha volgut estar personalment al costat de Reñé i Pujol.\nEn abandonar els jutjats de Lleida i després de negar-se a declarar davant la fiscalia de Lleida, Reñé ha qualificat "d'errònia, desproporcionada i innecessària" la citació de la fiscalia als més de 700 alcaldes que van signar el decret de suport a l'1-O. El president de la diputació lleidatana i alcalde de Fondarella ha remarcat que els alcaldes "representem la veu de la ciutadania que de forma majoritària està demanant poder participar en un referèndum sobre quin ha de ser el futur del país". En aquest sentit, ha deixat clar que "ser alcalde o ser regidor no és una finalitat en ella mateixa sinó un instrument de servei dels ciutadans dels respectius pobles que ens han donat la confiança". Per Joan Reñé, "això hauria d'anar de política" perquè "el conflicte existent entre Catalunya i Espanya no es resol amb la judicialització ni amb policialització, sinó parlant, discutint i arribant a acords". "El Parlament i el Govern han fet esforços en aquest sentit i la resposta sempre ha estat la mateixa", ha afirmat. Reñé ha explicat als mitjans que el fiscal l'ha advertit que col·laborar amb el referèndum podria suposar que se l'encausés pels delictes de prevaricació, malversació de fons públics i desobediència. Per la seva banda, l'alcaldessa d'Aitona i vicepresidenta segona de la Diputació de Lleida i com Reñé també del PDeCAT, Rosa Pujol, ha declarat que defensarà els drets dels veïns per aconseguir que el nostre poble i el nostre país puguin tirar endavant com a nació". Així mateixa, ha traslladat tot el suport al president Puigdemont i al Govern després dels registres i de les detencions dutes a terme per la Guàrdia Civil aquest dimecres. El republicà Joan Talarn, alcalde de Bellvís, ha afirmat que "no toca que la fiscalia ens faci aquestes citacions i per això m'he negat a declarar". "L'únic que he fet és defensar els drets dels meus a veïns a poder votar", ha sentenciat. Les 150 persones, que amb estelades i cartells en favor de la democràcia s'han concertat davant els jutjats de Lleida, per donar suport als tres responsables municipals han deixat anar crits d'"independència" o "votarem", entre altres.


Joan Reig, sobre el seu nou disc: «Crec que s'hi pot sentir identificat tothom» | ReusDigital\nJoan Reig, sobre el seu nou disc: «Crec que s'hi pot sentir identificat tothom»\nEl bateria dels Pets presenta una nova proposta musical en solitari marcada per la introspecció pandèmica\nper Josep Maria Llauradó, Constantí | 22 de novembre de 2021 a les 08:54 |\nJoan Reig | Adrià Costa\nAra fa escassament un mes, el ja icònic bateria dels Pets ha presentat el que és el seu segon disc en solitari: Bagatzem. Amb lletres escrites abans i durant la pandèmia, Joan Reig barreja cançons amb poemes que parteixen de la introspecció pròpia d'aquests temps.\nAl proper mes de gener o febrer té intenció de presentar la seva pròpia proposta musical mentre comenci a enregistrar el 16è disc dels Pets, després d'haver fet la gira dels 35 anys, amb el permís de la Covid. Els versos de Joan Reig evoquen de nou a la quotidianitat, a la família i al seu entorn més immediat, Constantí, l'epicentre d'històries que segons apunta toquen experiències que poden "ajudar" a qui ho senti.\nAmb ell ens trobem al bar del Casino, un indret per on de petit corria entre les taules perquè la seva família el gestionava i ell més tard també hi va acabar treballant. El nou disc no deixa de posicionar-se en qüestions polítiques amb Llaços grocs, ni tampoc es talla a l'hora de destapar allò més espinós del passat, amb Juriol. Ja més calmat pel que fa a la polèmica que va envoltar Corvus (Els Pets, 2018), es mostra "esperançat" alhora pel que fa al futur de la música en directe.\nBagatzem ajunta cançons com Un pessic de mel, amb la que s'estrena la promoció del disc -del que destaca que és molt tarragoní-, amb recitals amb una base sonora d'aquells poemes més íntims de Joan Reig, més acostumat a cantar amb la bateria que a recitar. Confessa que no se sent còmode amb aquest paper i diu mentre riu que fins i tot li havia passat pel cap contractar autors.\n- Com ha estat el procés de creació d'aquest nou disc?\n- T'adones que tens un disc quan obres un dia el calaix i veus que hi ha molt material. L'any passat havíem de fer un disc amb Els Pets i la gira corresponent pels 35 anys. Vam començar i al cap de tres concerts, van tornar a caure bolos per la pandèmia, amb el brot de Lleida. Aquesta gira la vam posposar per al 2021 i el disc dels Pets ha passat a l'any que ve. I jo tenia material fruit del confinament.\n- Era material pels Pets?\n- Això no se sap mai, en el meu cas. Hi ha coses que a priori saps que no és pels Pets, però n'hi ha d'altres que estan a dues aigües. La qüestió és que jo vaig treballar més del compte, com tothom, i hi havia una sèrie de poemes de fa 5 anys o 6, de dos hiverns que vaig passar a Baix a Mar, a Torredembarra, fruit també de la introspecció. Durant el confinament, amb les xarxes socials, els ciutadans rebíem molta confusió i això a mi em va afectar bastant. Aleshores, vaig decidir aïllar-me. Em va fer rumiar que alguna cosa no havíem fet prou bé en els últims 100 anys, aquest corre-cuita constant, no tenim temps de viure i ens pensem que la vida és això. Quan mires dins teu et trobes a tu mateix, a la teva família, el teu poble, l'entorn...\nJoan Reig Foto: Adrià Costa\n- I és això del que tracten aquests poemes.\n- Furgant una mica he tret calaixos que no estaven ben tancats, del nostre passat familiar, que crec que explicant-los s'hi pot sentir identificat tothom, perquè parlar de l'amor, de la mort... Fa segles que els homes i les dones en parlem i intentem donar explicacions, cadascú des de la seva perspectiva. Al principi tenia recança, que això que expliques potser és molt teu, ningú no ho entendrà, però són les històries de sempre i jo en donc la meva visió.\n- En aquest sentit destaca Juriol, un tema que parla del dol que vau viure des de ben petit per un tiet que va morir.\n- Un tiet que no vaig arribar a conèixer perquè ell mor al 1957 i jo neixo al 1963. La meva família eren 3 germans, la padrina Teresina que era la gran, després venia Joan i després el meu pare, el Josep Maria. Els dos nois eren músics, feien de pagès i regentaven aquest cafè. Hi havia una orquestra local, Coimbra, i qui la portava va agafar jovent, els va ensenyar solfa, i feien bolos. El meu pare era el bateria i el seu germà gran era la trompeta. Va morir aixafat per un tractor, el meu pare intentava treure'l, no ho va poder fer, i va vindre del tros fins aquí i ni se'n va adonar que va perdre les espardenyes que duia, tot ensangonat. Va ser un drama familiar, també al poble perquè tot el jovent venia aquí, i aquest dol va estar sempre molt present a casa meva.\nJoan Reig presenta el seu disc en solitari, «Bagatzem»\nEl primer senzill és "Un pessic de mel"\n- Suposo que durant la pandèmia van aflorar els records.\n- El meu pare fa cinc anys que va morir, va ser com tancar una porta, aquest dol va estar sempre tan present que gairebé no se'n podia parlar. He sentit a parlar més del meu tiet fora de la família que a la família perquè tant mon pare com ma mare ploraven. Un dia fent aquesta mirada retrospectiva van anar sortint aquests fantasmes a nivell familiar, en forma de cançó.\n- Ha estat més fàcil parlar d'aquest tema familiar o de l'abús que va donar peu a Corvus?\n- Treure-ho ha estat semblant. M'estalvio molts diners en terapeutes, perquè la meva manera d'escriure cançons és desfogar-me, treure aquests calaixos. Ho fas per tu, com una vàlvula d'escapament, perquè quan escrius no saps si acabarà en un llibre o en un disc o on acabarà. Després veus que allò té un sentit i que pot ajudar o que pot agradar a altres persones. La funció de vàlvula d'escapament, ja l'ha fet. Són dols diferents. Amb Corvus tenia una cosa que tampoc no havia tancat mai i que un dia va sortir, va explotar com un volcà. A mi em va anar molt bé.\n- Va ser una espurna perquè sortissin de cop i volta molts casos d'abús a l'Església.\n- Tot el que va vindre després va ser horrorós, va ser una de les pitjors èpoques de la meva vida. Va passar una setmana que per aquí hi havia càmeres de Telecinco, jo tancat a casa, em va trucar la Terribas, no hi vaig voler anar, gent amiga meva com l'Albert Om, no hi vaig voler anar. Tothom buscava la informació, però jo no volia anar a la ràdio a fotre'm a plorar com una magdalena, recordant coses. Jo ho he fet per treure-ho, però no em vaig identificar com a víctima. Era una cançó que parlava dels abusos, ningú ho sabia a part de l'entorn, el poble sí, això fa 40 anys, la gent n'havia sentit a parlar, però més enllà de Constantí no.\nParal·lelament, va sortir el cas d'un company escolà, de dos o tres anys més gran que jo. Guillem Sànchez, del Periódico, va associar-ho. La cançó va guanyar el premi fada, de la Fundació Vicki Bernadet, i ell ho va relacionar. Era evident que era el mateix cas, aleshores ell ho va tractar amb molt d'afecte, el que passa és que El Periódico ens va posar en portada. El Periódico mai ens havia posat en portada als Pets, ni en l'època gloriosa del rock català. La foto de nosaltres tres en comptes de la foto d'aquell noi que hi havia a l'entrevista a dins i que ho va denunciar evidentment era molt més comercial. Era un tema sensible i a mi la venda de diaris a mi m'importava una merda.\n- I ja us heu recuperat d'aquest procés?\n- Ja s'ha calmat, sí. El que passa és que Constantí en sec va ser l'epicentre d'aquest terratrèmol. Alguns van fer responsables als Pets de tot això, tot va sortir alhora i van dir que gràcies a aquests s'havia aixecat la llebre. Al Josep Maria Fort jo el conec, el vaig trucar. El poble va estar molt enrarit aquells mesos.\n- Parlem del disc. Per què Bagatzem?\n- Això [assenyala la fotografia que il·lustra el disc] és el bagatzem de la meva família, de principis del segle XX. El bagatzem era on hi portaves les olives per fer l'oli, la verema per fer el vi, anar a buscar l'adob... I del calaix jo en dic el bagatzem. Quan estàvem a punt de fer la gira amb Els Pets em vaig adonar que no tenia prou cançons per fer un disc en solitari, alguna segur que hagués fet cap a un disc dels Pets, i no tenia prou poemes per fer un poemari. Un amic que em va dir que podria fer un llibre, però només en tenia 15 o 20. Arrel d'això vaig dir que voldria fer un disc meitat poemari i la meitat cançons.\n- És un disc també amb moltes paraules o expressions locals. Per què?\n- Amb Els Pets sempre ho hem fet. Nosaltres dèiem "Pantalons curts i ginolls pelats" i Marc Grau ens va dir que en català central millor dir "genolls". "Com més et coneixo" i no "et conec"... Els Pets sempre hem utilitzat molta terminologia, localismes dialectals. A mi sempre m'ha agradat reivindicar no tan sols el català d'aquí sinó que si he d'utilitzar per qüestions de mètrica o de rima una cosa que aquí no diem però que diuen a la plana de Vic o a València m'agrada fer-ho. És una manera de defensar la unitat de la llengua, que els mallorquins i la Catalunya Nord parlem la mateixa llengua. I que si alguna vegada algú ha d'agafar un diccionari n'estic content. El català del futur ja veurem com serà, però també m'agrada el genuí. La llengua és un joc, enriqueix molt treballar amb diferents registres.\n- Dins el disc hi ha un tema que es diu Llaços grocs i que és conseqüència de la correspondència quan ell estava a la presó amb Jordi Cuixart. Per què aquest títol?\n- Era un poema sense títol i en posar-lo en un disc em va obligar a posar-li títol. Llaços grocs no surt en tot el poema, però com que era un poema dedicat als presos polítics, era tan obvi, ho vaig voler reivindicar. Va ser una història molt bonica, que tot el país s'omplís de llaços grocs i significatiu que d'altres els anessin a treure. Jo crec que s'estudiarà. El poema és fruit de la ràbia que hem sentit tots amb aquesta gent, que no eren ni polítics.\n- El llaç groc és un símbol que s'ha associat molt a aquells nou presos polítics i no a la resta.\n- Jo encara el tinc, no l'he tret perquè el president Puigdemont és a l'exili, l'Anna Gabriel, la Marta, en Valtònyc, el Pablo Hasél hi és per dir coses que després s'han comprovat que són veritat. El segrest de la democràcia, la llibertat d'expressió, part de l'aparell judicial espanyol, l'Estat, fa que no deixin caminar Espanya cap a un país democràtic. Per això soc independentista segurament, si hi hagués una Espanya atractiva jo la podria comprar. Tot és per gosar plantar cara a l'Estat, volia reivindicar que eren a la presó com a caps de turc pel que ha fet tot un poble, no pel que han fet ells.\n- A Llaços grocs, hi ha un vers que parles de viure en plenitud. Què associeu a la plenitud?\n- Plenitud és no haver d'explicar contínuament que som catalans. Que no costi tant viure bé cadascú amb les seves coses. Una república independent no seria la panacea, hi hauria pobres, rics... Però com a mínim hi hauria eines per poder construir un país millor i no hauríem de donar explicacions cada vegada. Cada cessió a Catalunya s'ha entès per Espanya com rebaixar-se i això és fruit que no s'ha entès com un Estat plurinacional i plurilingüístic.\n- Referent a Pablo Hasél, avui seria possible una cançó com No vull ser rei?\n- I Terra-billy? Això perquè no ho ha vist en Carrizosa, si no ho denuncia, tot i que fa més de trenta anys. Hi havia més llibertat fa 10 o 20 anys que ara. Jo estaria exiliat ara. Tot és fruit de la barra d'aixecar la llebre per part dels catalans que aquest Estat té moltes mancances democràtiques, han aixecat la catifa, la merda, ells que es venien com un Estat democràtic. L'exili està fent això molt evident.\n- Com està sent la tornada a la normalitat pel que fa als concerts musicals?\n- Esperançats, perquè ho hem passat bastant malament. Hem fet la gira de l'any passat amb les mesures que deia el Procicat en cada moment i molt bé, la gent s'ha portat bé, quan la gent s'aixecava hi havia un agent de seguretat amb excés de zel.\n- Això no devia ser gaire còmode, estar cantant i de sobte començar a veure passar agents de seguretat.\n- No ho és en absolut, però t'hi acostumes i la gent també. Gràcies a això s'ha millorat molt. A mi em sap greu entrar en debats amb negacionistes, però faig una reflexió: si ara estem bé, gràcies a qui? A qui s'ha vacunat o a qui no s'ha vacunat? La responsabilitat és de tots. Els científics han fet la feina, els polítics bé o malament han fet la feina, ara toca a la gent passar per on creguin que han de passar. Jo he passat la Covid i estic vacunat, i la meva família l'ha passat, hi ha hagut conseqüències negatives. Tinc amics que han perdut el pare o la mare, és una cosa seriosa. Ja no per la feina, això és un estat de guerra, en un estat de guerra els drets col·lectius han de passar per davant dels individuals.\n- Quin és el futur immediat d'aquest disc?\n- És probable que comencem els concerts al gener. Ha entrat un músic nou al grup, en una formació de quartet, també ve un amic meu de teatre, l'Eudald Ferré, titellaire i de l'Institut del Teatre, perquè m'ajudi a bastir-ho. Perquè cantar i tocar la bateria més o menys ho faig, però recitar se'm fa difícil. Estic buscant algú perquè passi alguna cosa a l'escenari que uneixi poemes, cançons... Ho estem mirant ara.\n- Hi veurem més música que la que hi ha al disc?\n- Serà diferent, no vull portar res pregravat. Per tant, els passatges aquests de fons que hi ha, sonors o musicals, que ha fet en Roger Conesa, això segurament s'haurà de conformar en una altra cosa. La meva idea és al gener-febrer presentar-ho. Coincidirà amb l'enregistrament del nou disc dels Pets, però haurem de combinar-ho com puguem. Estic molt content de la producció d'en Roger Conesa, dels arranjaments, jo me'n vaig deslliurar bastant i ell ha buscat el seu dream-team de músics que hi col·laboren. Sobretot a l'hora d'unir cançons i poemes perquè a mi em feia certa por que quedés avorrit o que decaigués el disc. Ha fet un star-system molt de Tarragona, molt de quilòmetre zero, me'n sento orgullós, han fet que el disc flueixi i que no es noti que hi ha poemes recitats.\nTerritori, Cultura, música, Constantí, Bagatzem, Els Pets, Joan Reig, Juriol, Corvus, llaços grocs


Publicacions | Qui som | Diplocat\nÀGORA DIPLOCAT 16: Les ciutats i el seu rol internacional en un món en pandèmia. L'àmbit municipal reclama protagonisme a l'hora de fer front als reptes globals.\nPublicació fruit del debat global que va organitzar DIPLOCAT el 14 de desembre de 2021.\nÀGORA DIPLOCAT 15: El futur del multilateralisme: en risc però més necessari que mai. El rol de la UE i altres actors no estatals en la reforma d'un sistema que ja té 75 anys.\nPublicació fruit del DIPLOCAT DIGITAL TALK que va tenir lloc el 25 de febrer de 2021.\nPublicació fruit del DIPLOCAT DIGITAL TALK que va tenir lloc el 2 de juliol de 2021.\nPublicació fruit del DIPLOCAT DIGITAL TALK que va tenir lloc el 6 de maig de 2021.\nÀGORA DIPLOCAT 12: La gestió del temps com a factor clau per a una societat més igualitària, saludable i eficient.\nPublicació amb aportacions i conclusions de tres debats internacionals sobre experiències en polítiques de temps urbanes, organitzats per DIPLOCAT i la Barcelona Time Use Initiative for a Healthy Society (BTUI), el 20 de maig de 2021, el 3 de juny de 2021 i el 17 de juny de 2021.\nÀGORA DIPLOCAT 11: Cap a un nou paradigma per al sector turístic: el rol dels ens locals.\nPublicació fruit del DIPLOCAT DIGITAL TALK que va tenir lloc el 16 de desembre de 2020.\nÀGORA DIPLOCAT 10: Més enllà dels negocis clàssics: la sostenibilitat com a eix vertebrador de la recuperació econòmica necessària després de la covid-19. La transició verda i l'economia circular, a debat.\nPublicació fruit del debat digital DIPLOCAT DIGITAL TALK organitzat per DIPLOCAT i el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS) el 29 de juny de 2020.\nÀGORA DIPLOCAT 9: El rol de Catalunya en la lluita contra el canvi climàtic. 5è aniversari de l'Acord de París.\nPublicació fruit de la jornada en línia El rol de Catalunya en la lluita contra el canvi climàtic: 5è aniversari de l'Acord de París organitzada l'11 de desembre de 2020 per DIPLOCAT i el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS).\nÀGORA DIPLOCAT 8: Les plataformes tecnològiques i la lluita contra les fake news. Assumir responsabilitats, oferir educació digital i fer bon periodisme formen part de la solució a un problema creixent.\nPublicació fruit del debat digital DIPLOCAT DIGITAL TALK organitzat per DIPLOCAT i l'Associació de Periodistes Europeus de Catalunya (APEC) 2 de març de 2021.\nÀGORA DIPLOCAT 7: Conviure a la Mediterrània. La interculturalitat com a eina de diàleg.\nPublicació fruit de la jornada Diàleg intercultural mediterrani: reconèixer-nos en la cultura dels altres organitzada el 30 de setembre de 2020 per DIPLOCAT i Institut Europeu de la Mediterrània (IEMed), juntament amb la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Barcelona.\nÀGORA DIPLOCAT 6: Centralització o descentralització contra la COVID-19. Quina estratègia és millor per lluitar contra la COVID-19?\nPublicació fruit del debat digital DIPLOCAT DIGITAL TALK organitzat per DIPLOCAT i el Centre d'Estudis de Temes Contemporanis el 25 de juny de 2020.\nÀGORA DIPLOCAT 5: Diplomàcia pública en temps de pandèmia. Com exercir a distància una disciplina que es basa en el contacte directe.\nPublicació fruit del debat global que va organitzar DIPLOCAT el 2 de juliol de 2020.\nÀGORA DIPLOCAT 4: Nous models productius contra la COVID-19. Més enllà del dilema entre protegir l'economia i salvar vides.\nPublicació fruit del DIPLOCAT DIGITAL TALK que va tenir lloc el 8 de setembre de 2020.\nÀGORA DIPLOCAT 3: Propostes per a una Europa més social. Aportacions de les entitats d'acció social catalanes a la UE.\nPublicació fruit de la jornada en línia organitzada per DIPLOCAT i ECAS el 8 de juliol de 2020, Pobresa i ocupació, què volen dir les entitats del tercer sector social a Europa?, amb l'objectiu de traslladar les prioritats i la realitat catalana als responsables de les polítiques socials de la UE, aprofitant el període de consultes de la Comissió Europea per treballar en el reforçament del Pilar europeu de drets socials i en la seva implementació mitjançant un Pla d'acció previst per a l'any 2021.\nÀGORA DIPLOCAT 2: Mengem Futur. Conferència internacional sobre sistemes alimentaris sostenibles.\nPublicació fruit de la conferència internacional organitzada per DIPLOCAT i el CADS l'11 d'octubre de 2019, Mengem Futur.\nÀGORA DIPLOCAT 1: El paper de la diplomàcia pública en l'era digital.\nPublicació fruit de la jornada organitzada a Barcelona per DIPLOCAT el maig de 2019. Jornada internacional sobre el paper de la diplomàcia pública en l'era digital, els diferents actors que l'exerceixen i les conseqüències que implica en un món globalitzat.\nDret a l'habitatge social, una perspectiva europea.\nPublicació fruit de la jornada en línia Dret a l'habitatge social, una perspectiva europea organitzada per DIPLOCAT i la Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya, en col·laboració amb la Fundació Pere Tarrés - Universitat Ramon Llull, el 26 de novembre de 2020. La jornada va comptar amb experts i entitats catalanes i europees que van exposar la tendència de les polítiques d'habitatge impulsades a Europa i van presentar casos de bones pràctiques.\nImatge internacional de Catalunya (2020)\nL'informe sobre la imatge, la reputació i la valoració internacional de Catalunya entre l'opinió pública europea informada i es basa en una enquesta pròpia de DIPLOCAT, contrastada amb altres enquestes públiques (CEO, Real Instituto Elcano) i dades agregades (Idescat, INE, Eurostat, OCDE, World Bank) disponibles.\nImatge internacional de Catalunya (2019)\nPresència i representació de Catalunya a la premsa internacional (2020)\nAnàlisi del tractament informatiu de Catalunya a la premsa internacional. S'hi estudia tota la informació de temàtica política, social, econòmica, cultural i esportiva durant l'any 2020 a deu capçaleres dels principals diaris d'Europa i Amèrica (Estats Units, Regne Unit, França, Itàlia i Alemanya).\nPresència i representació de Catalunya a la premsa internacional (2019)\nAnàlisi del tractament informatiu de Catalunya a la premsa internacional. S'hi estudia tota la informació de temàtica política, social, econòmica, cultural i esportiva durant l'any 2019 a deu capçaleres dels principals diaris d'Europa i Amèrica (Estats Units, Regne Unit, França, Itàlia i Alemanya).\nMonitoratge internacional de Catalunya en mitjans digitals i xarxes socials (2021)\nInforme anual que analitza la conversa sobre Catalunya i els membres del Ple de DIPLOCAT en xarxes socials, fòrums i blocs en obert. També existeixen uns informes mensuals, que es poden consultar aquí.\nMonitoratge internacional de Catalunya en mitjans digitals i xarxes socials (2020)\nMonitoratge internacional de Catalunya en mitjans digitals i xarxes socials (2019)\nInforme anual que analitza la conversa sobre Catalunya i els membres del Ple de DIPLOCAT en xarxes socials, fòrums i blocs en obert.\nInforme 2021. De què parla Catalunya quan parla d'Europa?\nL'objectiu global d'aquest informe és saber quina percepció es té de la Unió Europea des de Catalunya a partir de dades de converses obertes en xarxes socials. L'estudi mostra l'opinió d'Europa des de Catalunya diferenciant entre aquests dos períodes de temps:\n- Període 1: 1 de novembre de 2014 fins a 30 de novembre de 2019 (Presidència de Jean-Claude Juncker).\n- Període 2: 1 de desembre de 2019 fins al 15 de novembre de 2021 (Presidència d'Ursula Von der Leyen).\nMonitoratge especial: Eleccions al parlament de Catalunya (14F) en Mitjans Digitals i Xarxes Socials (2021)\nAnàlisi de la conversa sobre les Eleccions al parlament de Catalunya (14F) en xarxes socials, fòrums i blocs en obert.\nAnàlisi de Campanya: #BooksAndRoses2021. Monitoratge Internacional de Catalunya en Mitjans Digitals i Xarxes Socials (2021)\nAnàlisi de la conversa sobre #BooksAndRoses2021 en xarxes socials, fòrums i blocs en obert.\nDocument de presentació de DIPLOCAT\nQui som? Com ens organitzem? Què fem? Qui en forma part?\nPla estratègic de DIPLOCAT 2019-2022\nPla de Treball 2022 de DIPLOCAT\nDocument que especifica les actuacions concretes per al 2022 d'acord amb els eixos d'actuació i els objectius estratègics de l'entitat.\nMemòria d'activitats de DIPLOCAT corresponent a l'any 2021, que incorpora tant el detall de l'execució del pla de treball anual, com també una sèrie d'indicadors que en faciliten la valoració.\nAnnex. Selecció de notícies de premsa\nPla de Treball 2021 de DIPLOCAT\nDocument que especifica les actuacions concretes per al 2021 d'acord amb els eixos d'actuació i els objectius estratègics de l'entitat.\nBalanç d'actuació 2020 de DIPLOCAT\nMemòria d'activitats de DIPLOCAT corresponent a l'any 2020, que incorpora tant el detall de l'execució del pla de treball anual, com també una sèrie d'indicadors que en faciliten la valoració.\nPla de Treball 2020 de DIPLOCAT\nDocument que especifica les actuacions concretes per al 2020 d'acord amb els eixos d'actuació i els objectius estratègics de l'entitat.\nPla per a la internacionalització del món local 2020-2022. Un objectiu comú des de la visió local\nDocument específic adreçat al món local per impulsar-ne la seva internacionalització (període 2020-2022).\nBalanç d'actuació 2019 de DIPLOCAT\nMemòria d'activitats de DIPLOCAT corresponent a l'any 2019, que incorpora tant el detall de l'execució del pla de treball anual, com també una sèrie d'indicadors que en faciliten la valoració.\nPla de Treball 2019 de DIPLOCAT\nDocument que especifica les actuacions concretes per al 2019 d'acord amb els eixos d'actuació i els objectius estratègics de l'entitat.


Tot Lleida ho torna a fer?\nActualitzada 04/10/2019 a les 10:00\n© Més de 200 persones van participar en la votació per commemorar l'1-O davant de l'Escola Oficial d'Idiomes (EOI) de Lleida.\nLlegeixo a l’edició del seu diari del dia 30 de setembre una informació a pàgina sencera, concretament a la 8, amb fotografies de gran format, en què s’explica que unes 200 persones han fet un acte davant de l’Escola Oficial d’Idiomes que consistia a rememorar els actes que es van produir ara farà dos anys. Sense entrar en valoracions sobre aquells esdeveniments, sí que li vull fer avinent el fet que, com segurament ja sap, només la ciutat de Lleida té gairebé 140.000 habitants, i que les 200 persones que, segons diu, van participar en l’acte, suposen menys del 0,15% de la població de la ciutat. Per una altra banda, a les grans fotografies que s’adjunten no es veu més d’una desena de persones. No és el primer cop que en el seu diari es recorre a titulars grandiosos com el que ens ocupa: “Tot Lleida” o, simplement, “Lleida”, donant a entendre que tots o gairebé tots els habitants de la ciutat participem en determinats actes, especialment quan es tracta de celebracions independentistes. Li pregaria, per tant, que el seu mitjà fos molt més curós i respectuós amb les dades en el moment d’utilitzar aquest tipus de titulars.\nDeixo per un altre dia l’opinió que mereix la referència a “omplir el rebost per passar l’hivern” a fi de “no patir desproveïments” que, diu l’article, es recomana en pamflets que es repartien en l’esmentat acte, se suposa que degut als esdeveniments que ens esperen. Finalment, vull dir-li que fa molts anys que llegeixo habitualment aquest diari i no voldria deixar de fer-ho perquè arribi a la conclusió que el seu índex d’imparcialitat sigui el mateix que altres de la nostra província i del nostre país que ja he deixat de seguir. Quedo a la seva disposició per a qualsevol aclariment.\nDel diari La Vanguardia d'avui i comentan el Festival Gabo de Medellín sobre l'actitud actual del periodisme i la seva intoxicació i mentides. Aquí van algunes frases al respecte:\nSi vols tenir alguna credibilitat, no escriguis com si fossis un activista (Ola Sigvardsson)\nTan sols es pot deixar de ser neutral quan està en perill la llibertat de premsa (Viviam Schiller)\nAlguns al.leguen que si no són partidistes decepcionen al públic i perden audiència (Pedro Doria).\nCrec que aquestes opinions són prou addients i confirmen el què es comenta en aquesta carta al Director.\nEl que haurien de fer, es fer altres activitats mes interessants.\nAquest arrogar-se la representació d'una nació, d'un pais, d'una ciutat, d'un col.lectiu sembla ser un mal, per desgràcia, molt generalitzat. Això percuteix a vegades en la informació que rebem a través dels medis de comunicació, que la donen de manera sesgada o tendenciosa, en interès d'alguna ideologia política determinada. Estic d'acord amb el Sr. Josep Maria Carles, caldria anar més en compte i ser més imparcials a l'hora d'informar a la gent.


"Els informàtics" arriben al canal 3XL\nEls capítols d'aquesta producció escrita i dirigida per Graham Linehan es podran veure també al web del canal 3XL, acompanyats per diversos continguts extres.\n15/02/2011 - 12.16\nLa sèrie "Els informàtics" s'estrena al 3XL precedida per un gran èxit al Regne Unit i avalada per nombrosos premis, com el Bafta, l'Emmy Internacional o el Rose d'Or. "Els informàtics" ha estat escrita i dirigida per Graham Linehan.\nS'ha de remarcar que els capítols d'aquesta producció es podran veure també a la web del canal 3XL, acompanyats per diversos continguts extres: reportatges especials, fons de pantalla, grups oficials a la comunitat d'usuaris...\n"Els informàtics" té com a escenari les oficines d'Indústries Reynholm, una companyia fictícia situada a Londres. Les altres torres de l'empresa estan plenes de persones amb èxit, tret dels que treballen al soterrani. Mentre els companys atractius treballen a dalt en un entorn fantàstic, els membres del departament d'informàtica, en Roy, en Moss i la Jen, treballen sota terra i són menyspreats pels seus col·legues, que els consideren uns fracassats i socialment i intel·lectualment inadequats.\nEn Roy té com una espècie d'armadura que el manté tan allunyat de la gent normal com sigui possible. La societat, probablement, el tindria penjat en una gàbia sobre un penya-segat, si no fos perquè sap alguna cosa d'ordinadors. Per això, el mantenen en un soterrani on, lluny de mirades indiscretes, és capaç de satisfer el seu amor per tot el que és dolent per a ell: el menjar ràpid, els còmics i les discussions sense sentit i sense fi amb el seu millor amic, en Moss.\nEn Moss és extremament intel·ligent, però té les habilitats socials d'un assassí en sèrie. No es pot comunicar amb res que no tingui un teclat. Aparentment encara vestit per la seva mare, la seva falta d'habilitats socials demostren que no té cap idea, en absolut, de com relacionar-se amb la seva nova cap.\nTota la seva vida, la Jen havia somiat ser una dona de negocis amb molt de poder, o almenys això és el que ella deia al seu currículum. Amb un vestit d'imitació d'Armani i amb la capacitat per dir les mentides més escandaloses mantenint una cara seriosa, no té ni idea que fins i tot aquestes qualitats escasses la qualifiquen sobradament per a la seva nova posició: gerent de relacions del departament d'Informàtica d'Indústries Reynholm.\nPrimer capítol: Melmelada caducada\nEn Roy i en Moss, apartats, ignorats i rarets, són l'equip del departament d'informàtica d'Indústries Reynholm. La seva rutina es veu trastocada amb l'arribada de la nova "gestora de relacions", la Jen, una dona jove que en sap tant d'ordinadors com un pagès del segle XVII.