28 de juny de 2021, per SBM-XEIX\nEl dissabte 26 de juny es va celebrar la XXXI Olimpíada Matemàtica Nacional per a alumnes de 2n d’ESO, convocada per la Federación Española de Sociedades de Profesores de Matemáticas, FESPM, i organitzada per la Sociedad Asturiana de Educación Matemática Agustín de Pedrayes, SADEM.\nEls tres alumnes que representaren a les Illes Balears varen ser seleccionats a la X Festa de les Matemàtiques celebrada el 15 de maig en format telemàtic. Aquests alumnes són: Font Perelló, Bàrbara, IES Santa Margalida (...)\n21 de maig de 2021, per Antònia Martorell\nEl passat dissabte 15 de maig es va celebrar la X Festa de les Matemàtiques. Els alumnes guanyadors, per ordre alfabètic són:\nFont Perelló, Bàrbara, IES Santa Margalida\nPérez Llull, Maria, IES Mossèn Alcover\nRosselló Pérez, Albert, IES Felanitx\nEls alumnes guanyadors de 2n d’ESO representaran les Illes Balears a l’Olimpíada Matemàtica Nacional que se celebrarà a Asturies el 26 de juny de 2021 en format semipresencial, és a dir, aquests alumnes es reuniran físicament a un lloc per determinar de les (...)\n15 de maig de 2021, per Antònia Martorell\nAls arxius adjunts trobareu les proves i el cartell de la X Festa de les Matemàtiques celebrada el 15 de maig de 2021.\n6 de febrer de 2021, per SBM-XEIX\nDesprés d’haver acabat el termini d’inscripció dels centres a la Festa digital de les Matemàtiques ara es poden inscriure els alumnes de 2n d’ESO.\nEl professor responsable dels centres inscrits rebrà un correu electrònic amb la informació necessària per dur a terme la inscripció que acaba el 15 de març.\nSi algun centre no s’ha inscrit i està interessat en participar, pot enviar un correu a festa@xeix.org abans d’acabar el mes de (...)\n7 de gener de 2021, per SBM-XEIX\nEnguany tocaria convocar la Festa de les Matemàtiques, degut a la situació actual el format habitual no és possible. Des de l’organització hem pensat fer una Festa digital de les Matemàtiques, seria un dissabte matí de maig en format individual per alumnes de 2n d’ESO.\nEns interessa saber els centres que estan interessats en inscriure alumnes de 2n d’ESO. Teniu el mes de gener per fer la inscripció de centre al següent enllaç: https://forms.gle/HAs3d3htGYquHKGr8 .\nUna vegada rebuda tota la informació (...)


la setmana energètica: Catalunya no assolirà el previst en el Pla de l’Energia en eòlica pel 2015\nCatalunya no assolirà el previst en el Pla de l’Energia en eòlica pel 2015\nEn eòlica, la renovables és més madura en termes de rendibilitat econòmica (...), Catalunya només concentra el 4% de la capacitat espanyola, malgrat absorbir el 20% de la demanda elèctrica total. A més, el concurs eòlic està en tràmits i en mans del Suprem.\nAquest contenciós dificultarà que el Govern assoleixi l’any 2015 els 3.500 MW de potència que preveia el Pla de l’Energia elaborat per l’anterior executiu. Les empreses del sector demanen elevar aquesta xifra a fins als 5.000 MW per al 2020, però probablement el Govern es marcarà un objectiu menys ambiciós. (...)\nIgnais Pujol / Àlex Font, Catalunya sense nuclears el 2030, Ara 5-09-2011.


Blanes. L’Ajuntament de Blanes posa en marxa avui un servei per donar suport als pares que demanin ajuts pel lleure\nPublicat el Dimarts, 28 Juliol 2020 10:49 Escrit per Ajuntament de Blanes\nEn la línia de l’Oficina d’Informació i Atenció Ciutadana que va funcionar durant el passat mes de juny per les beques-menjador escolars, ara el Departament d’Esports ha posat en marxa avui dimarts, 28 de juliol, un servei anàleg amb una altra finalitat. Es tracta d’un servei per donar suport a les famílies que vulguin sol·licitar un ajut extraordinari per fer econòmicament més accessibles les activitats del lleure esportiu i educatiu.\nEls beneficiaris han de complir tota una sèrie de requisits i, per ajudar-los, cal que les famílies que vulguin demanar la subvenció demanin cita prèvia per ser rebuts personalment a la Ciutat Esportiva. La cita prèvia es pot demanar telefònicament al Departament d’Esports, al telèfon 972 352 323 i per internet a la plana web de l’Ajuntament (www.blanes.catt) de dilluns a divendres, tant al matí com a la tarda: de 9 a 14 h i de 16 a 18 h. El servei està previst que finalitzi el 13 de setembre.\nL’ajut està adreçat a les famílies que hagin inscrit als seus fills i filles d’entre 3 i 17 anys a les activitats de lleure esportiu i educatiu que s’estiguin fent arreu del país durant l’estiu 2020, i està promogut per la Generalitat de Catalunya. L’activitat objecte de l’ajut ha haver-se fet entre el 22 de juny i el 13 de setembre d’enguany, i el procediment de concessió de l’ajut és el de concurrència no competitiva. Per tant, es resol fins exhaurir el crèdit disponible total, que és de 3.500.000 €.\nCada família podrà percebre un ajut equivalent a 100€ en el cas d’aquelles activitats on participin els fills i filles que suposin pernoctacions, i de 80€ si no n’hi ha. La convocatòria d’ajut extraordinari a les famílies per fer econòmicament més accessibles les activitats de lleure educatiu i esportiu a Catalunya es va publicar al Diari Oficial de la Generalitat el passat 14 de juliol.\n500 nois i noies als Campus Esportius i Casals de Lleure edició COVID\nA Blanes, 500 nois i noies participen a les diferents ofertes de casals de lleure i campus esportius organitzats amb el suport dels Departaments d’Esports i Joventut de l’Ajuntament de Blanes. Tots els àmbits que tenen relació amb la canalla coincideixen en què després de finalitzar un curs tan castigat per la crisi sanitària els escolars i els joves reclamen la necessitat de dedicar-se al lleure i l’esport, i no obsessionar-se a recuperar el què no s’ha pogut fer durant el curs escolar.\nSense perdre de vista l’actual context de crisi de la COVID, l’Ajuntament de Blanes ha implementat en les dependències municipals on s’estan fent els campus i el casal les recomanacions sanitàries i de seguretat per a l’organització de les activitats de l’estiu, aprovat pel comitè tècnic del PROCICAT. Una de les mesures més dràstiques ha estat la limitació de l’aforament, que ha afectat l’aforament màxim permès en cadascuna de les activitats.\nLes entitats que han organitzat campus esportius aquest 2020 han estat: AD Ca la Guidó, CD Blanes, RC Racing Blanenc, Club Rítmica Blanes, Club Twirling Blanes, Club Bàsquet Blanes, CFS Blanesport ’83, i CP Atlètic Blanes. Per la seva banda, l’Agrupació Escolta i Guia Pinya de Rosa, el CAU, ha organitzat un casal de lleure.


Coronavirus 05 de octubre de 2021 Redacció\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha notificat, des de l'última actualització del divendres, 342 casos nous de coronavirus confirmats per prova PCR o a través de test d'antígens. Amb aquests nous casos, la xifra total de positius se situa en 510.538 persones. Els nous casos per províncies són 57 a Castelló (53.124 en total); 141 a Alacant (187.261 en total) i 144 a València (270.151 en total). Continua havent-hi 2 casos no assignats.\nA més, s'han registrat 473 altes a pacients amb coronavirus. D'aquesta manera, el nombre de persones que han superat la malaltia des que va començar la pandèmia en la Comunitat Valenciana ascendeix a 511.969 persones. Per províncies, les altes es distribueixen així: 53.490 a Castelló, 187.063 a Alacant i 271.359 a València. El total d'altes no assignades es manté en 57.\nEls hospitals valencians tenen, actualment, 173 persones ingressades, 46 d'elles en l'UCI: 30 a la província de Castelló, 4 en UCI; 72 a la província d'Alacant, 21 d'elles en l'UCI; i 71 a la província de València, 21 en UCI.\nA més, s'han registrat cinc defuncions (quatre de setembre i un altre de juliol), per la qual cosa el total de decessos des de l'inici de la pandèmia és 7.793: 843 a la província de Castelló, 2.990 en la d'Alacant i 3.960 en la de València.\nD'acord amb les dades registrades, en aquests moments hi ha 2.228 casos actius, la qual cosa suposa un 0,43% del total de positius.\nDes de l'última actualització, s'han registrat dos brots amb 10 o més casos:\n- Aldaia: 11 casos. Àmbit educatiu.\n- Monòver: 12 casos. Origen social.


Creu que el silenci és la resposta? - Assessorament En Relació\nTipus De PersonalitatTrencamentsVida SolteraIntimitat FísicaRelacionsDivorciCitesReligiósIdees De DatesNarcissisme I Trastorns De La Personalitat\nPrincipal/Assessorament En Relació/Creu que el silenci és la resposta?\nCreu que el silenci és la resposta?\nNo dir res i triar tancar-se en silenci no dóna pas el vostre punt de vista. En el seu lloc, les vostres 'accions' causaran més distància i molèstia ...\nSenyores, la majoria de nosaltres, malauradament, hem sortit amb un noi o hem tingut una relació amb un noi que pensa que, en lloc de comunicar-li el que el molesta, el millor mètode per transmetre el seu punt és callar. Triarà no trucar, enviar missatges de text o correu electrònic. Per sort per a les xarxes socials, sabeu que encara viu i respira a causa de les seves actualitzacions i publicacions. Genial.\nNo dic que no haguem estat culpables de jugar al 'joc de tractament silenciós'. Tanmateix, el tractament silenciós sol produir-se quan intentem discutir amb ell què ens molesta (més d’una vegada) però en lloc d’escoltar-nos; es nega a escoltar, no es preocupa prou per escoltar-lo o decideix no fer res per millorar la situació. Quan això passa, el següent pas per a nosaltres és tallar la comunicació.\nTot i que el tractament silenciós no és el millor mètode, pot tenir alguns avantatges ...\nEstar en silenci, independentment del vostre raonament, mai no és la millor manera de gestionar una situació. Aquesta forma de no comunicació encara és infantil, tot i que pot arribar a entendre el vostre punt de vista. No obstant això, hi ha alguns homes que en realitat comencen a sentir el que heu intentat expressar (una i altra vegada) un cop decidiu callar cap a ells.\nDonar el tractament silenciós pot ser una manera d’obtenir el vostre punt de vista, de nou, si i només si, heu intentat (diverses vegades) mantenir una conversa per a adults. No crideu ni crideu sobre com us sentiu i què necessiteu perquè les coses siguin millors. Tingueu en compte, però, que el tractament silenciós és inútil (i pot ser perjudicial) si no heu intentat parlar res abans de decidir callar.\nHomes, no ho puc dir prou, a les dones no els agrada jugar a endevinar ni haver de ser lectors mentals ...\nSi una dona ha dit o ha fet alguna cosa per fregar-te malament o et molesta, en lloc d’embotellar les teves emocions, digues-li-ho. Com podem treballar sobre nosaltres mateixos i la relació si no sabem què us ha molestat? Ningú no és perfecte (inclòs vosaltres) i el feedback és important en totes les relacions.\nLes dones, òbviament, la comunicació verbal és el millor mètode per comunicar-se, però hi ha molts homes que tenen dificultats per expressar les seves emocions. Dit això, homes, envieu un text, un correu electrònic o S.O.S. Si et preocupes per ella, per dir alguna cosa, és millor que no dir res, tret que el teu objectiu sigui molestar-la, apartar-la emocionalment o enfadar-la.\nTriar no comunicar-se quan està molest i, en canvi, crear silenci, és francament immadur. Malauradament, hi ha homes que creuen en aquest mètode ...\nAquí hi ha les dones, a molts homes els costa comunicar com se senten. No, això és i no hauria de ser una excusa perquè aturi la comunicació amb vosaltres. Tanmateix, si en sou conscient, les seves accions semblaran menys misterioses.\nAlguns homes creuen que allunyar-se d’una situació amb silenci és la millor solució i ho faran per diversos motius:\nNo pot fer front al que creu que és un conflicte, encara que no ho sigui. Quan sorgeix un conflicte, la seva solució és estressar-se, tancar-se i no dir res.\nSi creu que es podria produir una possible ruptura, es retirarà en silenci amb l’esperança d’evitar una possible ruptura.\nInterioritza excessivament les seves emocions, cosa que li fa difícil expressar com se sent respecte a qualsevol cosa important o coses que el molestin. Això farà que expressi les seves emocions mitjançant el silenci. Guau!\nSí, quan hi ha un argument o un desacord, pot ser que calgui un temps de processament. Segons la gravetat de la situació, les hores o possiblement els dies per determinar com voleu respondre i què és exactament el que voleu dir és comprensible. Si és així, expressa que necessites temps amb les teves paraules, no amb un silenci complet.\nCom a dones, hem de sentir alguna cosa d’un noi. Fins i tot dir-nos que heu escoltat el que hem dit i que necessiteu temps per processar-nos i, de fet, tornar-nos-en, és millor que un silenci total.\nQuan no tinguem notícies d'un home, sobretot si estem acostumats a comunicar-nos diàriament i no hi ha hagut cap baralla o discussió, de seguida pensarem que ha passat alguna cosa dolenta, un accident o pitjor. A mesura que el temps continua (i passen els dies) i encara no escoltem res, començarem a estar molestos; tota la simpatia surt per la porta i ara estem molestos i enfadats (sobretot si heu publicat a les xarxes socials). Aquesta ràbia prové d’un lloc en què ja no se sent segura emocionalment.\nNois, és un enfocament molt covard fer volar una dona a propòsit sense parlar-ne abans. Per què mantenir una relació si no es pot deixar ser una mica vulnerable. Comunicar com et sents és una part important de ser vulnerable.\nSenyores, és important tenir paciència i comprensió en la vostra relació. Si realment et preocupa per ell, sap que pot trigar temps a sentir-se prou còmode per obrir-te. Tot i això, si heu intentat comunicar-vos diverses vegades i encara creu que el silenci és la resposta, no deixeu que aquest home us faci mal o no us faci respecte. Sigues fidel a tu mateix: discuteix obertament com et sents i adona’t que et mereixes un home que no et mantingui en silenci.\nDarrere de l'atracció: Compatibilitat entre dones àries i homes capricornis\nPotser és el vostre problema la vostra relació, no vosaltres ni el vostre PMDD\nTop 5 dels signes físics d’atracció\nA les noies els agraden els nois tímids?\ncom parlar amb un introvertit\npoesia romàntica de bon dia\nfotos d’homes femenins


El comentari de Ricard Torquemada: "La derrota també existeix" - CCMA\nEl comentari de Ricard Torquemada: "La derrota també existeix"\nNo ha pogut ser. El Barça ha quedat eliminat de la Champions contra un Inter que ha defensat millor el seu estil futbolístic. Encara que l'equip de Guardiola ens hagués instal·lat en un somni, fins al punt de confondre la realitat amb la ficció, l'esport et recompensa amb victòries i derrotes. I aquest Barça havia sumat tantes victòries que potser hi ha qui havia oblidat que es pot perdre sense traumes.\n29/04/2010 - 06.22 Actualitzat 29/04/2010 - 08.08\nUn grup campió destaca per guanyar títols, però també per perdre'ls des de l'orgull i la personalitat. Ningú pot discutir que el Barça de les 6 Copes és el mateix que ha tornat a arribar a les semifinals, ha competit per la final i l'ha perseguit fins a l'últim minut defensant la seva identitat, consumint el partit a la recerca d'un altre miracle. De la mateixa manera que va caure eliminat a la Copa al Sánchez Pizjuán i va classificar-se per la final de Roma ara fa un any, quan va aparèixer San Andrés de Stamford Bridge. Això és impagable i un motiu de satisfacció per a qui se sent vinculat a aquest equip perquè el reconeix en la victòria i en la derrota.\nMalgrat tot, l'Inter va fer millor que el Barça allò que cadascú sap fer; Mourinho va connectar amb les seves claus abans que Guardiola, que no va trobar mai la contrasenya que decodifiqués el sistema de seguretat italià, i el millor equip del món amb la pilota va topar contra la frustració i la impotència. Xavi no va trobar passades interiors, Messi no va poder desafiar cap rival en l'un contra un perquè estava envoltat d'ajudes defensives, Ibrahimovic comença a acceptar el rol de perdedor en el seu duel per reivindicar-se, Pedro no en va tenir prou, amb la disciplina tàctica, Keita no va entendre un partit tan enredat, Alves no va descobrir socis per a les seves centrades, Touré va viure en un neguit constant, Bojan no consolida aliances positives amb el destí, Valdés va sentir impotència per no poder actuar i només Piqué va tenir autoritat moral sobre el partit. La seva jerarquia és tan indiscutible que va ser el millor defensa i el millor davanter, i va firmar un gol de museu minimitzat pel seu poc valor.\nL'equip no es va rendir mai, però va caure. Això sí, dret com fan els campions, fins i tot en una nit desagradable per no trobar la seva millor versió. Ara toca rebelar-se contra la inèrcia i guanyar la Lliga, com també fan els campions. Tot amb naturalitat, orgull, maduresa i un gran somriure. Les urgències són part del passat.


persones | Catalunya Religió\nEl Papa Francesc està posant els accents a les...\nLa presó serveix per rehabilitar persones?\nLa mort és un fet de la vida i l'hem de...\nPensar primer en les persones\nLa humilitat estratègica\nÉdison Fañanás publica la seva tesi doctoral sobre "Voluntariat i presó"\nÉdison Fañanás publica amb Claret la seva tesi doctoral sobre «Voluntariat i presó»\nFañanás, diaca actualment resident a Alemanya, ha estat durant molts anys implicat com a voluntari en la pastoral penitenciària de l'arxidiòcesi de Barcelona i posteriorment a la diòcesi de Rottenburg-Stuttgart. La seva tesi aborda dues qüestions clau; com entendre el voluntariat penitenciari avui dia des de l'ètica cristiana, i com entendre el càstig avui dia també des d'una ètica cristiana.\nL'eradicació de la violència com a forma de relació entre les persones i els pobles.\nLa fe, actitud per entendre les persones\nPersones compromeses en diversos àmbits socials expliquen com la seva fe els porta a comprometre’s en diversos serveis per a atendre la gent que més ho necessita. Aquesta vivència religiosa no implica només la dedicació dels seu temps, sinó que valoren especialment l’experiència de transformació personal i de l’entorn.


Quarts de nou. Tot el que cal saber del món casteller.\nPatrícia Martínez i Raquel Sans\nEnquadernat: Tapa dura\nDisponible a les llibreries: 17.06.2013\nLa guia per capbussar-se en l’apassionant món dels castells, amb protagonistes, il·lustracions, fotografies i anècdotes. Transmet la veritable emoció de ser a la plaça en plena diada.\nBenvinguts a la pinya, finets i pel mig!\nSi sempre has tingut curiositat per saber quin és l’origen de la tradició castellera, què és exactament un tres de deu amb folre i manilles, quin castell històric va coronar en Biel Duran quan feia d’enxaneta, què té de Bordegàs en Sergi López, quan s’hi van incorporar les dones o per què el lema casteller és «Força, equilibri, valor i seny», aquí trobaràs totes les respostes que necessites.\nNo et perdis el booktrailer i contagia't de la màgia del món casteller!\nAquí teniu un tats d'alguns fragments:\nRaquel Sans Guerra (Valls, 1980) és una periodista polivalent que ha treballat en diferents mitjans de comunicació: premsa escrita, ràdio i televisió. La passió pels castells l’ha portat a especialitzar-se en una matèria en la qual s’ha convertit en referent. L’any 2012 va rebre el premi de periodisme casteller Joan Ventura i Solé.


Spring Ride H-D - sergibuda.cat\nSpring Ride H-D\nEns vam trobar en un bar proper i vam esmorzar, doncs per un cop i sense que serveixi com a precedent, vam quedar amb temps suficient i vam ser-hi a l'hora.\nA l'hora convinguda, vam acostar-nos a la porta d'EspacioHD, on ens van dir que aniríem a buscar l'A-2 fins el trencall de l'N-340 i que a L'Arboç ens desviaríem cap a Clariana, on ens aturaríem a prendre alguna cosa per tot seguit anar cap a Vilafranca pel Pantà de Foix i tornar a Barcelona per les costes del Garraf, que havíem de seguir una sèrie de normes i que ens anaven a entregar una enganxina en la que trobaríem el codi per participar en un sorteig.\nLa ruta es va fer pesadeta perquè el ritme era molt baix (tot i així, se'ns ficaven cotxes entremig i no conseguíem ser un grup compacte). A més, com era d'esperar, no vam passar per Clariana i l'aturada que jo suposava que anava a ser a Castellet tampoc no es va produir. Per això, un cop superades les costes, en fer un senyal de separar-nos del grup, la resta va estar-hi d'acord.\nVam anar fins al Barba-Rossa del Passeig Marítim de Castelldefels, que cada dia té les parets més plenes de coses, i vam demanar-nos unes clares ben fresquetes per fer passar la set i al cap d'una estona unes hamburgueses per dinar allà mateix.\nQuan ja estàvem acabant, van arribar l'Eva, el Ferran i el Nil, que havien suposat que acabaríem allà (què previsibles que som!). El que passa és que llavors tenien molta feina al bar i els van trigar molt a servir el dinar (per cert, el Nil va acabar guanyant una samarreta per menjar-se una hamburguesa enorme) i nosaltres vam acabar marxant abans.


El CAI Triatló assoleix la quarta plaça per equips a l'aquatló del Masnou - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl CAI Triatló assoleix la quarta plaça per equips a l'aquatló del Masnou\nEls cinc membres del CAI Triatló que van ser a la prova del Masnou arxiu particular\nEl CAI Triatló, format per Assumpta Castelltort, Samuel Delgado, Carlos Fernández, Oriol Marimon i Sergi Sánchez, va aconseguir la quarta posició per equips en la prova de la Copa Catalana d'Aquatlons que es va celebrar al Masnou, i que també era puntuable per a la Lliga de Clubs. Els igualadins només van ser superats pel CN Barcelona, el CN Mataró i el Prat Triatló, que va ser el conjunt guanyador.\nEn àmbit individual cal destacar la cinquena posició absoluta i la tercera de la seva categoria d'Oriol Marimon, així com la clara victòria en veteranes 2 d'Assumpta Castelltort. Per la seva banda, Carlos Fernández va ser 23è; Samuel Delgado, 40è; i Sergi Sánchez, 44è. Els guanyadors absoluts de la prova van ser Rodrigo Torres, dels Rockets, i Clàudia Pérez, del CN Sabadell.\nD'altra banda, Castelltort i Marimon també van prendre part en el campionat d'Espanya de triatló en distància olímpica, que es va fer a València. Castelltort es va proclamar subcampiona estatal del seu grup d'edat el dia que debutava en una prova de distància olímpica, mentre que Marimon va haver d'abandonar.


Antich adverteix que Zapatero no ha donat un «xec en blanc» a Matas\n13 abril 2021 05:49\nEl socialista vol que el Govern sigui tan generós com l'Executiu central\nLl.Llorenzo | 17 juliol 2004\nEl secretari general del PSIB, Francesc Antich, va advertir ahir al Govern que la bona disposició mostrada pel president de l'Executiu central, José Luis Rodríguez Zapatero, per respectar tots els acords firmats amb el Govern de José María Aznar i per continuar invertint a les Balears, «no és un xec en blanc».\nAixí, Antich va posar un preu a aquesta oferta de Rodríguez Zapatero: que el Govern de Jaume Matas evidenciï el mateix tarannà i la mateixa «generositat» mostrats per Madrid, de manera especial quant als temes de carreteres.\nEl diputat socialista assenyalà que la generositat que demana al cap de l'Executiu illenc es mostra quan «s'asseu a negociar», sobretot per definir «un model sostenible i que respecti l'entorn», i en el qual no tenen cabuda «moltes de les carreteres» projectades per l'equip de Jaume Matas.\nAntich es va mostrar d'allò més preocupat perquè Matas «va amagar» aquest «matís» durant «la primera sortida que ha fet després de la reunió» amb Rodríguez Zapatero i va demanar al cap de l'Executiu autonòmic que en «prengui bona nota».\nD'altra banda, el líder del PSIB va criticar Matas perquè «el seu gabinet que estarà a l'espera del que decideixin altres comunitats sobre la reforma estatutària: això demostra que no té un projecte propi; és lamentable».\nLa resta de grups parlamentaris també efectuà valoracions sobre la reunió. En nom del PSM-EN, Pere Sampol destacà la «confusió» generada arran de la trobada, «de manera especial en el tema de les carreteres». «Hi trobam a faltar -va afegir- un poc més de claredat i contundència del Govern de l'Estat, que ha de mostrar la necessitat de consensuar el Pla de carreteres i adaptar-lo al programa del PSOE per a les Balears». Per aquest motiu, el nacionalista expressà que des del PSM-EN «demanam més compromís en temes viaris» i assegurà que «no acabam d'entendre aquest titubeig».\nA més, Sampol recordà que paralitzar l'autovia a sa Pobla, a Manacor i el segon cinturó permetria «la inclusió d'altres projectes, com el desdoblament de la carretera de Palma a Manacor, l'eliminació de punts negres i una bona aposta pel ferrocarril». EU-Els Verds s'afegí a aquestes reclamacions però, a més, va aplaudir l'anunci de millores «en l'Educació i en la Sanitat».


Servigràfics es defineix com una jove empresa dedicada al sector de les gràfiques, abastant treballs tant de disseny com de logística. Volem entrar al mercat amb un treball i un disseny que parlin per si sols, busquem el nostre segell identificatiu en la qualitat i el bon servei.\nServigràfics neix de la mà d'un equip entusiasta i dinàmic caracteritzat per un treball responsable i amb visió de futur. Els nostres dissenyadors posaran a la disposició del client tots els seus coneixements i experiència per oferir la millor qualitat en el nostre treball. Busquem la proximitat amb el client, volem conèixer-ho per entendre les seves necessitats i atendre-les, oferint un tracte personal i exclusiu.\nLa nostra marca és el nostre equip humà. Un equip que aposta per la motivació, la flexibilitat i el compromís. En les oficines de Servigràfics atendrem i guiarem als nostres clients perquè trobin el que busquen, volem que el nostre client es senti còmode per això ens decantem pel treball en despatx, creant així una atmosfera tranquil·la lliure de pressions.\nVolem guanyar-nos la confiança dels nostres clients amb els nostres productes i el nostre treball, no creiem en les paraules buides, creiem en el treball diari.\nLa comercialització d'un producte o servei es potencia amb facilitat en el mateix punt de venda, si s'utilitzen grafismes fotogràfics promocionals o informatius adequats. Les estadístiques demostren que si un comprador observa una ampliació fotogràfica atractiva al costat del producte llest per a la compra, les vendes es disparen en un percentatge del 60%...\nA la nostra web trobaràs una àmplia col·lecció de més de 4.000 regals promocionals, articles publicitaris i regals d'empresa, personalizables amb el teu logotip, textos o gràfics.\nTots ells estan classificats en diferents catàlegs, perquè et resulti més fàcil la seva localització.\nEls preus mostrats al catàleg no inclouen ni el marcatge ni el transport i són preus orientatius abans d'impostos que varien en funció de les unitats sol·licitades.\nPoques facetes del món de la publicitat són tan complexes com la retolació, ja que la innumerable quantitat de imatge gràfica impresa a les grans ciutats fa que moltes vegades que el missatge que en ells es vol transmetre passi desapercebuda. Per això, el disseny en retolació es considera tan important com el missatge del rètol.\nServiGràfics té les eines, el personal i els coneixements necessaris per dur a terme qualsevol projecte de retolació, per complex que est sigui...


Gravats Rupestres de Mas de n'Olives. Torreblanca. | Serra del Montsec\nInici » La Noguera » Gravats Rupestres de Mas de n’Olives. Torreblanca.\nAl santuari prehistòric de Mas de n’Olives s’hi representen diverses escenes figuratives i esquemàtiques on destaquen figures humanes en posició orant amb els braços alçats i les mans obertes…\nGravats rupestres de Mas de n’Olives, Torreblanca. Ponts, Lleida. Catalunya. Montsec de Rúbies.\nTorreblanca, Ponts. Lleida, Catalunya. Montsec.\nSituació Geogràfica de Mas de n’Olives\nDescobriment dels Gravats de Mas de n’Olives\nDescripció dels Gravats de Mas de n’Olives\nRecuperació dels Gravats de Mas de n’Olives\nEls Homes Orants de Mas de n’Olives\nEntorn de Mas de n’Olives\nSituació en el mapa dels Gravats Rupestres de Mas de n’Olives\nASITUACIÓ GEOGRÀFICA DE MANS DE N’OLIVES\nEls gravats rupestres de Mas de n’Olives es troben en el terme de Torreblanca, que avui pertany al municipi de Ponts.\nMalgrat que la ubicació dels gravats forma part del municipi de Ponts, l’accés és molt més fàcil des del terme d’Artesa de Segre, seguint la L-512 fins al punt quilomètric 5, on es gira a la dreta i es continua per la LV-5122 que porta cap la vila d’Anya.\nDes d’aquesta localitat s’ha de continuar, aquesta vegada per una pista sense asfaltar, en direcció a Torreblanca.\nUna vegada ja hem passat el Mas de n’Olives, s’ha d’agafar una pista que surt a la dreta que porta fins al riu, davant de la presa d’Anya, on es troba la roca amb els gravats.\nEl lloc està senyalitzat i protegit amb una coberta i una pasarel·la per poder observar les pintures.\nSituació de la roca dels gravats de Mas de n’Olives durant les voledures. Torreblanca, Ponts. Lleida, Catalunya. Montsec de Rúbies.\nESPAI PROTEGIT DE L’ARENY DEL SEGRE\nEls Gravats Rupestres de Mas de n’Olives es troben al meandre del Segre, l’Areny del Segre, i queda dins de l’àrea de L’Aiguabarreig dels rius Segre i Noguera Pallaresa, dins de la comarca de La Noguera.\nEl meandre del riu Segre a la partida agrícola de l’Areny, és una zona humida producte de la dinàmica fluvial que ocupa unes 10 hectàrees de superfície. En aquesta zona el riu ha anat dipositant materials al·luvials que, juntament amb els braços del riu, es tradueixen en un ventall d’hàbitats que permeten l’establiment d’una variada fauna i flora.\nLa vegetació dels marges fluvials i de la zona d’inundació del meandre està formada per boscos de ribera.\nConsta de Zones Especials de Conservació, així com de Zones d’Especial Protecció per a les Aus.\nEl dia 15 d’abril de 1981, Josep Lluís Peña Monné, de l’Institut d’Estudis Ilerdencs, quan efectuava una visita a la masia de Mas de N’Olives, el seu parent Francesc Rei Farré, li va indicar que al costat del riu Segre, hi havia una gran roca inclinada que presentava algunes ratlles superficials.\nEra una de les roques que quedaven sense retirar després de la tasca de voladura que s’estava realitzant per a l’obtenció de material destinat a la construcció de la nova presa d’aigua de la sèquia d’Anya.\nEn Francesc Rei Farré va acompanyar, amb el tractor, a Josep Lluís Peña fins el lloc.\nA Josep Lluís Peña li va semblar molt interessant i dos dies després va tornar en companyia de la seva esposa, Lourdes Riera Rei, un veí de Anya, l’Emili Eroles, i en Francesc Rei Clotet, pare de Francesc Rei Farré.\nAmb les eines necessàries per procedir a la seva neteja va eliminar la vegetació i el material detrític que recobria la part inferior de la roca, van apareixent nous gravats.\nVan decidir anomenar els gravats amb el nom de Gravats de Mas de n’Olives, en mèrit al seu descobridor, Francesc Rei Farré, gràcies al qual es van salvar després de la intervenció de Josep Lluís Peña.\nEls gravats estan sobre una gran roca inclinada sobre el riu Segre, en el seu marge dret, que té unes mides de 9 metrees en sentit vertical i uns 7,20 metres en la seva part més ample.\nDe fet ja s’havien volat unes roques pròximes que contenien gravats, tal i com es podia veure en alguns blocs solts amuntegats, havent-se salvat aquesta per haver-se acabat, en aquell just moment, els explosius.\nMalgrat tot, aquests blocs solts amuntegats a la llera del riu, van restar al menys un any en el seu lloc, però una gran riada al 1982 va provocar el seu desplaçament de tal forma que avui en dia és impossible identificar-les.\nDibuix complert dels gravats rupestres de Mas de n’Olives, Torreblanca. Ponts, Lleida. Catalunya. Montsec de Rúbies.\nS’han identificat fins a 81 figures les quals estan agrupades i representen diverses escenes.\nS’han agrupat els gravats en dos tipus segons la seva antiguitat, segons el tipus de figura i segons la tècnica.\nAmbdós tipus són esquemàtics i estan superposats. Només els gravats mes moderns són figuratius i representen figures humanes.\nEls gravats estan bàsicament en dues zones de la roca, una en la part alta i l’altre en la part dreta.\nAls gravats d’aquestes zones se’ls va identificar com a gravats de l’agrupació A i gravats de l’agrupació B. Entre ambdues agrupacions hi ha unes quantes figures, que han estat identificades com gravats de l’agrupació C. Les regates i cassoletes de la part inferior han estat anomenades com gravats de l’agrupació D.\nPel que fa a les fases cronològiques de realització dels gravats, els més antics, son restes de figures esquemàtiques, no figuratives i estan molt desgastats.\nD’altres són més moderns (es superposen als anteriors), i en general es pot dir que tenen una bona conservació, encara que algun s’està perdent per l’erosió de la roca.\nSón figuratius i la majoria representen figures humanes amb els braços aixecats.\nLes figures que formen l’Agrupació A estan en la part superior de la roca. S’han identificat 27 figures, entre les que es troben les més interessants, amb 7 figures, varies cassoletes, i n’hi ha 10 representacions humanes senceres, set començades i altres repicats sense forma.\nL’Agrupació B, és densa en gravats, hi ha també una figura i tres cassoletes. Aquesta agrupació està situada en la part superior dreta de la meitat inferior de la roca. S’han de destacar 23 figures humanes complertes.\nLes figures de l’Agrupació C estan situades entre les agrupacions més importants A i B.\nSegons l’estudi de Lluís Díez-Coronel Montull (gran impulsor de l’arqueologia a les terres de Lleida), les figures són atribuïbles, cronològicament, al Calcolític o al Bronze Antic, mentre que d’altres s’ubicarien a finals de l’Edat del Bronze.\nPer tant, els gravats d’aquesta roca, juntament amb els altres ja perduts, s’identifiquen com un conjunt que formaria un autèntic santuari prehistòric.\nEl gravats rupestres de Mas de n’Olives, tenen fins a 81 figures, les quals estan agrupades i representen diverses escenes figuratives i esquemàtiques. Hi destaquen les figures humanes en posició orant amb els braços alçats i les mans obertes… #Torreblanca #Ponts #LaNoguera #Montsec\nA post shared by SerradelMontsec.cat (@serradelmontsec) on Mar 23, 2019 at 11:21am PDT\nELS HOMES ORANTS DE MANS DE N’OLIVES\nLes figures humanes en posició orant, amb els braços alçats, son símbols arquetips que es troben repetits en el decurs dels segles i en totes les religions i cultures.\nEntre les 34 figures humanes orants que s’hi poden veure en els gravats de l’anomenada segona fase, existeixen gravats d’unes unes escales que alguns interpreten com metàfora de la distància que separa l’espai terrenal de l’espai del més enllà.\nD’altra banda, alguns interpreten aquestes figures amb grans mans i braços oberts com figures en acte d’alegria i joia més que d’oració. Però és ben cert que ambdues actituds, oració i alegria poden arribar a ser comunes en actes religiosos i rituals.\nAquests suposats homes orants, recorden a d’altres trobats a jaciments de la península ibèrica com per exemple els petròglifs de Valderrey o, també els de la zona del Montsec d’Estall, prop de Benavarri, concretament al poble d’Aler, on es troben les pintures rupestres de l’abric de Mas de l’Aspra.\nDetall de homes orants i escales dels gravats rupestres de Mas de n’Olives, Torreblanca. Ponts, Lleida. Catalunya, Montsec de Rúbies.\nRECUPERACIÓ I MUSEÏTZACIÓ DELS GRAVATS DE MAS DE N’OLIVES\nL’any 2013 es va dur a terme una intervenció arqueològica important.\nL’objectiu principal va ser tant posar al descobert tota la superfície de la roca com i adequar l’entorn immediat per evitar l’impacte directe de les aigües d’escorrentiu i dels arbres situats a escassos centímetres.\nTot plegat no sense problemes amb el propietari de la finca on es troba la roca.\nEl sanejament de la pedra va comportar la recuperació d’aproximadament 23 metres quadrats de la seva superfície, que romania parcialment reblerta de sediment des de l’any 1981.\nAl mateix temps s’ha descobert i documentat 2 metres quadrats de l’extrem occidental (superior), inèdit fins aleshores.\nLa intervenció realitzada l’any 2015, de neteja i consolidació dels gravats de la pedra, va permetre posar al descobert el grup de gravats localitzats a l’extrem sud-est de la roca que havien quedat tapats durant anys per la vegetació.\nAixí mateix, la neteja ha estat bàsicament, l’eliminació dels líquens que havien crescut a la roca, i la consolidació de les descamacions de la pedra provocats per les condicions climatològiques.\nAquesta roca, d’uns 51 metres quadrats, i un pes de més de 300 tones, és de gres o pedra sorrenca, molt porosa, i queda molt afectada per l’aigua de pluja, tant per penetració com per lliscament.\nL’aigua de pluja, s’endú les sals que formen la roca podent arribant a trencar-la.\nESPAI PROTEGIT DELS GRAVATS RUPESTRES DE MAS DE n’OLIVES\nEls gravats rupestres de Mas de n’Olives (també coneguts com Gravats de Mas de’n Cel) son considerats zona arqueològica amb una protecció BCIN (Bén Cultural d’Interès Nacional).\nMas de n’Olives es troba assentat en un indret agrícola molt ric a la vora del riu Segre i potser per això hi ha una important concentració de monuments arqueològics, que denoten l’assentament humà mil·lenari en la zona.\nA les rodalies de Mas de n’Olives s’hi han trobat sarcòfags i petits llençols de mur de l’època visigòtica.\nProbablement, aquesta zona fou abandonada amb l’arribada dels àrabs i posteriorment durant la reconquesta cristiana es mantingué el lloc com a centre religiós aixecant-se la curiosa capella de Santa Cecília.\nEs creu que una possible vila romana es troba als voltants, ja que s’han trobat nombrosos fragments ceràmics i elements esculpits d’època tardoromana i visigòtica (sivelles i fíbules), els quals es conserven al Museu del Montsec, a Artesa de Segre.\nEls antics llocs sagrats prehistòrics i la seva llarga tradició entre els pobladors, elegits com a llocs predilectes de culte acaben constituint veritables santuaris, i arribat el Cristianisme, no desarrelen de les creences religioses, el que es tradueix en una cristianització del lloc, en part per desterrar els cultes pagans.\nAquest caràcter de persistència d’un santuari és ben palesa en els gravats rupestres de Mas de n’Olives a Torreblanca, on juntament a la continuïtat dels gravats en diferents èpoques prehistòriques, s’uneix la continuïtat de lloc proper de culte en època antiga i medieval.\nNúmero de Registre: 4047-ZA\nData de Publicació: 25/06/1985\nDIEZ-CORONEL I MONTULL, L.Los grabados rupestres prehistóricos de Mas de N’Olives, en Torreblanca (Lérida). 1982. llerda, XLIII.\nEl projecte de recuperació dels gravats rupestres de Mas de n’Olives (Ponts, la Noguera). Tribuna d’Arqueologia. Generalitat de Catalunya.\nLa Serra del Montsec és el nom que fem servir per anomenar una única serralada d’uns 50 quilòmetres de llarg que es divideix en tres unitats diferents: el Montsec de Rúbies (o de Meià) i el dom de Sant Mamet; el Montsec d’Ares; i el Montsec d’Estall (mal anomenat per alguns com Montsec d’Aragó), el menys conegut de tots, més deshabitat i més inaccessible.\nSanta Cecília de Torreblanca Sant Pere de Ponts i la Necròpolis Medieval Montsonís Art Rupestre de la Cova del Tabac. Camarasa. Santa Maria de Salgar. Montsonís. Dolmen de Sòls de Riu. Baronia de Rialb. Cova del Parco. Alòs de Balaguer. Arxiu Gavín, Os de Balaguer Castell de Comiols. Artesa de Segre. Aerinita del Montsec Torre de les Conclues. Corçà. Tossal de Déu o ‘El Merengue’. Camarasa.\nMAPA D’ARTICLESDEL MONTSEC


Els Mossos d’Esquadra podran fer treballs no estrictament policials dins el cos a partir dels 57 anys mantenint la mateixa retribució\npor Mosso el Dc Des 17, 2008 1:30 pm\nEl Govern ha aprovat el Decret que regula la segona activitat dels Mossos d’Esquadra i resol una reivindicació històrica dels agents, pendent des de 1994\nEl pas a la segona activitat es pot realitzar per edat o per disminució de les capacitat psíquiques o físiques\nS’oferirà tornar al cos a aquells agents amb incapacitat permanent total que actualment no hi treballen\nLa reincorporació al cos dels agents discapacitats es farà en un lloc de treball adaptat a les seves circumstàncies personals\nEls Mossos d’Esquadra que ho desitgin podran passar voluntàriament a exercir treballs no estrictament policials dins el cos a partir dels cinquanta-set anys i fins la jubilació o en el cas que tinguin una disminució de les condicions físiques o psíquiques. Així ho recull el Decret aprovat avui pel Govern, que regula la situació administrativa especial de l’anomenada segona activitat del cos dels Mossos d’Esquadra.\nD’aquesta manera, el Govern resol una reivindicació històrica dels Mossos pendent des de feia 14 anys malgrat que des de l’aprovació de la Llei de la Policia de la Generalitat, el 1994, es podia haver desenvolupat. Això ha estat possible ara gràcies a l’acord unànime signat pel conseller d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, Joan Saura, amb els sindicats del cos dels Mossos d’Esquadra.\nEl nou Decret determina que els agents podran passar a la segona activitat per edat o per disminució de les capacitats psíquiques o físiques. En els tres casos, els Mossos podran triar un lloc de destí proper al seu domicili habitual o la comissaria més propera. Aquests agents romandran en la segona activitat fins a la jubilació o fins que passin a una altra situació administrativa, que no pot ser la de servei actiu, llevat que hagi desaparegut la disminució de les aptituds físiques o psíquiques que varen motivar el pas a aquesta situació.\nA la segona activitat per raó de l'edat\nEls Mossos podran sol·licitar el pas a la segona activitat quan hagin complert els cinquanta-set anys. Aquesta sol·licitud s’haurà de formalitzar mitjançant un document administratiu que es presentarà al registre sis mesos abans de la data en què es demani passar a la situació administrativa especial.\nA la segona activitat per disminució de les capacitats físiques o psíquiques\nEl pas a la segona activitat com a conseqüència d'una disminució de les capacitats físiques o psíquiques sense que hi hagi incapacitat permanent total, absoluta o una gran invalidesa, és un procés progressiu d’adaptació del lloc de treball a les circumstàncies concretes de la persona funcionària afectada.\nFuncions dels llocs de treball no policials\nEn els propers mesos s’acabarà d’elaborar el catàleg de llocs de treball, on s’especificarà el tipus de disminució amb què cadascun d’ells podrà ser cobert. Inclourà tasques de suport en àmbits com l’administratiu, la conducció o la investigació, en els nivells superior, mitjà i bàsic.\nConcretament, en l’àmbit superior, les funcions estaran relacionades amb el comandament, la direcció, l’orientació, la coordinació i la inspecció dels serveis. En un nivell mitjà s’inclouran funcions vinculades amb la gestió i la supervisió de diverses unitats i en un nivell bàsic, les funcions comprendran el suport a tasques derivades dels nivells superiors.\nEls agents declarats en incapacitat permanent total per a les funcions policials i que ocupin llocs de treball tècnics superior, intermedi o bàsic de suport, no disposaran de l’arma reglamentària ni dels elements d’acreditació professional corresponents a la policia de la Generalitat


S'anul·la la Caminada de la Marinada i la Fira de l'Ou — Ajuntament de Sant Guim de Freixenet\nS'anul·la la Caminada de la Marinada i la Fira de l'Ou\nS'anul·la la Caminada de la Marinada i la Fira de l'Ou L’Ajuntament de Sant Guim de Freixenet ha decidit anul·lar la 7ª edició de la Caminada de la Marinada prevista pel 10 de maig i la Fira de l’Ou que s’havia de celebrar el proper 14 de juny. https://www.santguim.cat/actualitat/noticies/sanul-la-la-caminada-de-la-marinada-i-la-fira-de-lou https://www.santguim.cat/actualitat/noticies/sanul-la-la-caminada-de-la-marinada-i-la-fira-de-lou/@@download/image/ajuntament-de-sant-guim-de-freixenet-sanulla-la-caminada-de-la-marinada-i-la-fira-de-lou-289835.jpg\nL’Ajuntament de Sant Guim de Freixenet ha decidit anul·lar la 7ª edició de la Caminada de la Marinada prevista pel 10 de maig i la Fira de l’Ou que s’havia de celebrar el proper 14 de juny.\nDavant la crisi provocada per la pandèmia del Covid-19 i les conseqüències de l’estat d’alarma s’ha optat per anul·lar les dues activitats que són les que apleguen més gent de fora del municipi.\nLa 7ª Caminada de la Marinada es celebrarà el 9 de maig del 2021 ja que ha quedat instaurat que cada any es farà el segon diumenge del mes de maig. A les poques persones que s’havien inscrit a l’edició anul·lada se’ls retornarà l’import a través de la plataforma Runedia que és des d’on es fan les inscripcions. A la sisena edició es va arribar als 849 inscrits.\nD’altra banda, la Fira de l’Ou, tot i que s’hauria de celebrar el 14 de juny, també s’ha decidit anul·lar-la davant la incertesa provocada pel Covid-19. Aquesta activitat que s’ha convertit en una cita obligada per a moltes persones que aquell dia vénen al municipi i participen del programa del que destaca el reconeixement a una persona del país a qui se li lliuren els ous de plata.


, tallat a rodanxes fines\n1 tros de gingebre, d’uns 5 cm\n3 fulles de pasta fil·lo\n¼ de tassa d’oli d’oliva, per pintar la pasta fil·lo\n¼ de tassa de ceba\n¼ de tassa de julivert\n¼ de tassa d’alfàbrega\nPer als rotllets: escalfeu el forn a 200 ºC.\nEn una paella, escalfeu dues cullerades d’oli. Salteu el porro i el gingebre fins que siguin transparents. Afegiu-hi la coliflor i deixeu-ho coure uns minuts més.\nAfegiu-hi el comí i la cúrcuma. Deixeu-ho coure uns minuts més.\nTapeu-ho, abaixeu el foc i deixeu-ho 8-10 min més. Retireu-ho del foc i deixeu-ho refredar.\nSobre una superfície plana, esteneu les fulles de pasta fil·lo i pinteu-les amb oli.\nTalleu cada fulla de pasta en quatre trossos iguals. Amb una cullera, col·loqueu una mica de farciment a la vora de cada tros de pasta i enrotlleu-los.\nPoseu cada rotllet en una safata de forn, folrada amb paper, i deixeu-ho coure uns 15-20 min.\nPer a la salsa pesto: poseu tots els ingredients al got de la batedora i processeu-ho amb el túrmix fins a obtenir la textura desitjada.\nServiu els rotllets amb una mica de la salsa pesto per sobre.


Riures que encobreixen masclisme: el nou ‘hit’ de Lo Pau de Ponts – Magda Gregori Borrell – Periodista i Politologa\nJa has escoltat la nova cançó de Lo Pau de Ponts? És el ‘hit’ de l’estiu de les terres de Ponent. Quin personatge… Aquests últims dies no he parat de rebre missatges com aquest a través de WhatsApp. El videoclip ja l’han compartit la gran majoria de lleidatans a la seva cronologia de Facebook i l’han ensenyat a pares, tiets i padrins. Evidentment, jo també l’he vist.\nNo negaré que, en un primer moment, em va fer certa gràcia. Vaig somriure pensant en els pagesos que, aquests dies, aprofiten totes les hores de sol per segar i omplir els graners. Com que jo també he crescut en una família pagesa, vaig percebre una mínima empatia amb la història que reprodueix aquesta cançó. Però, desenganyem-nos, aquest sentiment va durar segons.\nHeu escoltat atentament el significat de la lletra? Sou conscients de les idees estereotipades i dels patrons culturals que reprodueix? Ell, Lo Pau de Ponts, és el que va al camp i “es fot un fart de treballar”. En canvi, ella, la seva novia, només pensa en anar a Salou a prendre el sol. En el videoclip podem veure a Lo Pau de Ponts “cosetxant” i a ella amb una faldilla ben curta passejant per la costa daurada. “Només pensa en triar el vestit que es posarà per anar de farra aquesta nit”, va entonant la cançó. I, per acabar-ho de rematar, ell es mostra preocupat perquè si no va a Salou, la seva novia se’n anirà amb “un estranger”.\nUn clixé darrere un altre. Els homes són els pencaires i les dones unes presumides que només es preocupen per la seva imatge. Ells, possessius, es pensen que la noia que desitgen és un patrimoni exclusiu. Està bé que els nois surtin i s’ho passin bé amb qui vulguin però no a l’inrevés. De veritat? De fet, la cançó acaba dient “qui em foti la novia, per allà a Salou, pot començar a córrer perquè el fotré al pou”.\nEls estereotips masclistes són construccions culturals que fixen un model d’home i de dona “vàlid” o “correcte”. Són uns valors preconcebuts i plens de prejudicis de com s’espera que actuïn les persones en determinades circumstàncies. I, a partir d’aquesta molt qüestionable imatge, edifiquen una relació desigual entre els dos gèneres.\nNo podem omplir-nos la boca defensant la igualtat i després anar reproduint cançons com aquesta. Els paràmetres socials i culturals no canvien fàcilment. En som conscients. Però aquesta és una lluita de fons. Des dels micromasclismes a les agressions sexuals. És una qüestió que necessita constància, fermesa i molta perseverança. Si somriem davant de situacions com aquesta, estem sent còmplices d’una conjuntura que no ens ajuda gens a evolucionar en aquesta eterna batalla.\nNingú es proclama masclista perquè és políticament incorrecte però, en canvi, acaba acceptant situacions o promovent actituds que sí que ho són. Hem avançat però continuem sent una societat plena d’estereotips. Potser, en determinades circumstàncies o contexts, el masclisme és avui més subtil però això no vol digui que no continuï pervivint. No el podem encobrir. Així, aconseguirem petits canvis que, encara que siguin minsos, poden esdevenir revolucionaris. No és tan sols una lluita, sinó també un compromís social.


El Consistori busca espais alternatius per fer el nou Hospital de Sant Celoni | L\_’Actualitat del Baix Montseny\n← L’Ajuntament de Sant Pere començarà la conservació de la Torre Roja aquest any\nAgenda d’activitats al Baix Montseny del 28 de setembre al 4 d’octubre →\nEl Consistori busca espais alternatius per fer el nou Hospital de Sant Celoni\nL'Ajuntament cerca emplaçaments alternatius per aixecar el nou Hospital de Sant Celoni. L'equip de govern ha realitzat una opció de compra d'uns terrenys de 20.000 metres quadrats darerra el Sot de les Granotes, on l'anterior equip de govern havia proposat fer el nou centre. A més, en el proper Ple municipal es farà una ampliació de crèdit per tancar l'opció de compra d'una altra parcel·la a la zona de 10.000 metres quadrats per 20.343 euros. Tot i amb això, segons va explicar el regidor d'Hisenda, Carles Mas, això no vol dir que es contemplin altres emplaçaments possibles per a la construcció del nou centre hospitalari.[@more@]\nAquest divendres hi ha una reunió entre la Generalitat i representants dels municipis que pertanyen al Pacte de Salut del Baix Montseny. Abans, però, segons ha pogut saber aquest setmanari, està previst que l'alcalde de Sant Celoni, Francesc Deulofeu, es reuneixi amb els tècnics del Departament de Salut de la Generalitat per analitzar els possibles punts on es podria situar el nou Hospital comarcal. Fonts de l'equip de govern han indicat que la reunió podria no definir el lloc on es pot aixecar però sí que amb molta provabilitat servirà per apuntar la viabilitat d'alguns dels emplaçaments que posarà sobre la taula l'equip de govern municipal de Sant Celoni.\nDes de l'Ajuntament es treballa amb discrecció sobre els possibles emplaçaments que proposarà perquè, entre altres coses, considera que un anunci anticipat podria afectar les negociacions per a l'adquisició dels terrenys. Tot i amb això, segons han assenyalat diverses fonts a aquest setmanari, l'equip de govern tindria entre els possibles emplaçaments del nou equipament la zona de Can Riera de l'Aigua. Un extrem que el regidor d'Hisenda, Carles Mas, no va voler confirmar ni desmentir. En aquest sentit, es va limitar a remarcar que l'Ajuntament treballa sobre diverses possibilitats i que en el seu moment es farà públic el lloc que els tècnics municipals i del Departament de Salut con-siderin més adient per fer el nou centre. En aquest sentit, Mas si va assenyalar que a l'hora de prendre una decisió s'haurà de tenir en compte el caràcter comarcal que té l'Hospital de Sant Celoni.


Els alumnes de l’Escola d’Arquitectura de la UPV repensaran l’urbanisme de Catarroja\nInicio Actualidad Els alumnes de l’Escola d’Arquitectura de la UPV repensaran l’urbanisme de Catarroja\nEls alumnes de l’Escola d’Arquitectura de la UPV repensaran l’urbanisme de Catarroja\nCatarroja serà objecte d’estudi pels alumnes de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de la Universitat Politècnica de València. 250 estudiants treballaran en projectes acadèmics per a millorar el centre històric, la façana oest, la unió de la població amb l’Horta i l’Albufera, el Port, el barranc i el polígon industrial, entre altres aspectes.\nL’Ajuntament, a iniciativa de la regidoria de Vies Públiques i Mobilitat, ha signat un conveni amb la institució amb el qual, el poble serà objecte d’estudi en diferents treballs de segon, tercer i quart curs. En concret, es treballarà en les assignatures d’Urbanística, en el Taller d’Urbanisme i Paisatges, i en la de Construcció, Arquitectura i Urbanisme Industrial del Màster en Ingenieria Industrial.\nL’Escola Tècnica Superior d’Enginyers Industrials també participarà en el projecte. Els estudiants del Màster en Enginyeria Industrial treballaran per millorar la integració del polígon industrial i per crear nous accessos al municipi des de la pista de Silla (V-31).\nSegons el regidor de Vies Públiques i Mobilitat, Martí Raga, cal “deixar arrere l’urbanisme depredador que tenia com a referent el Nou Mil.leni” i “posar en valor allò que és nostre com el centre històric, els barris i carrers o els espais naturals”.\nArtículo anteriorLa comarca de l'Horta realizará 522 actuaciones gracias a los 31'6 millones del PIFS de Diputación\nArtículo siguienteCiudadanos lamenta el veto en la EMSHI al no aceptar su entrada en la Junta de Gobierno


Dia: cada dimarts, de 08:00 a 13:00\nCarrer Sant Pau, 5.\nPodem veure un edifici de grans dimensions, amb clares referències estilístiques neogòtiques. La planta està definida per una nau central amb absís i creuer. Disposa de tres capelles laterals per banda, situades entre els contraforts. Exteriorment, és un volum senzill, de paredat de pedra poligonal amb les obertures emmarcades amb peces de marès. Hem de posar esment també en el gran atri obert que precedeix l’entrada a l’església, cobert amb una volta ojival. El portal d’accés, també és ojival.\nAquesta edificació inacabada, avui emprada com a pista poliesportiva i escenari d’actes culturals, havia de ser la nova església de Biniamar. Fou començada a principis del segle XX gràcies a una subvenció aconseguida pel polític Antoni Maura, aleshores president del govern espanyol, qui tenia lligams amb Biniamar. El projecte de Guillem Reinés es caracteritzava per la utilització d’elements inspirats en el gòtic, com l’arc apuntat o la volta de creueria. Quan ja s’arribava al començament de la coberta (1909) de la nau central, les obres es paralitzaren per manca de finançament.\nEs tracta d’una construcció molt senzilla, de planta rectangular, amb murs de pedreny irregular. Presenta coberta a doble vessant i una espadanya de dues campanes. Tot i aquests trets arcaïtzants, l’interior mostra certa influencia del primer barroc en l’ús de la volta de canó. El temple està dedicat a santa Tecla, de qui es custodia una reliquia que es venera per la seva festivitat, dia 23 de setembre. Probablement aquesta devoció es deu al fet que en el repartiment posterior a la conquesta, Biniamar correspongué al paborde de Tarragona, ciutat d’on és patrona santa Tecla.\nAquesta petita església fou aixecada a la primera meitat del segle XVII. Dos segles més tard va ser reformada i ampliada.\nA l’extrem sud-occidental del terme, limitant amb els municipis de Mancor de la Vall i Lloseta. S’hi arriba pel camí que comença al final del carrer del Comte de Biniamar i voreja les cases de Son Odre. Tres-cents metres més amunt cal girar a l’esquerra. L’àrea recreativa de sa Comuna ens queda a uns 800 metres.\nLa comuna de Biniamar és un massís muntanyós que arriba als 476 metres d’altitud amb la penya de sa Senyora com a cim més alt i s’estén al llarg de més de 180 quarterades (131 ha.). Dins la comuna de Biniamar predominen els comellars i plantes d’ullastrar amb coberta de pins, mentre que l’alzinar es localitza al sector septentrional de la comuna. Als penyals orientals al nord s’hi pot localitzar la comunitat rupícola endèmica de violeta de penyal. El catàleg florístic d’aquest espai comunal és de 173 espècies. Disposa d’una àrea recreativa ben equipada i localitzada en un alzinar de gran bellesa, envoltat de rotles de sitja i forns de calç. També destaca una antiga canalització que solca aquesta comuna procedent de la font d’en Patró de Biniatzent. Els sobrants de la font eren conduïts fins a l’aljub de la Plaça a Biniamar.\nLa comuna de Biniamar, juntament amb la de Caimari, són les dues úniques terres comunals que han perviscut de les moltes que tenia el municipi de Selva al segle XIV i que afectaven Massanella, Biniarroi, Mancor i Moscari. Les primeres referències documentals de la comuna de Biniamar es remunten al 1323. Posteriorment sabem que l’any 1560 Biniatzent confrontava amb les terres comunals. Sense tantes vicissituds com les que patí la veïnada comuna de Caimari, l’explotació de la comuna de Biniamar –basada principalment en la producció de llenya, aglans, garroves i pastures- veié passar els segles fins que al 1941 les comunes de Biniamar i Caimari foren declarades d’Utilitat Pública. El 1981 s’hi beneí l’anomenada ermita de la Reconciliació.\nCarretera Biniamar-Mancor de la Vall, km 1’8 (Son Bassa) i 3 (Can Sirena) i carretera Inca-Mancor de la Vall, km 2’2 (Can Baltasar).\nEs tracta de tres fàbriques que empraven el carbó de les mines de Selva com a combustible per convertir la pedra calcària en calç. Els forns de Can Sirena i Son Bassa presenten una estructura troncocònica mentre que el de Son Baltasar és circular. Estan construïts amb pedres i argamassa, rematades per peces de marès col·locades verticalment. Els dos primers conserven quatre pilastres exteriors de reforç i l’entrada del forn, encara que al de Son Bassa ja hi ha elements de formigó.\nEls de Son Bassa i Can Sirena han estat objecte de reconversió a habitatge, amb la conservació de l’estructura exterior del forn. El forn de Can Baltasar fou el darrer en ser edificat, a mitjans segle XX. També ho fou quant a funcionament, ara fa una trentena d’anys.\nCarrer des Vent, 9.\nAquestes cases de possessió de caire senyorial se situen en el nucli urbà, vora el camí que condueix a la comuna de Biniamar. La façana principal, barroca, s’estructura mitjançant tres eixos verticals i consta de planta baixa, planta noble i porxos, tot rematat amb una gran cornisa motllurada. Cal destacar la presencia d’un portal forà d’arc de mig punt dovellat de pedra viva, a través del qual s’accedeix al vestíbul on es troben dos grans arcs carpanells, també de pedra viva, oberts al murs de càrrega del cos principal. Travessant el vestíbul s’entra a la clastra, on destaca l’escala que condueix a la planta noble, amb una espectacular volta que la sustenta i les teules pintades que rematen la corniseta d’un costat de la clastra. A l’interior de la planta noble, de gran senzillesa de línies, poden destacar-se el rebedor i l’antic menjador, on hi ha un rentamans de marbre de Solleric coronat per un element heraldic on consta la data de 1710. Pel que fa a les dependències annexes, cal destacar l’antic molí de sang, l’espai de la tafona (actualment descobert), el gran aljub amb dos colls i els sestadors, conformats per dues grans naus a dos aiguavessos amb una filada central d’arcs de pedra viva.\nLa configuració actual de les cases sembla remuntar-se a finals del segle XVII o principis del XVIII, segons les dates que figuren al coll de l’aljub (1698) i sobre el portal forà (1709), encara que algunes obertures de la planta baixa ens remunten a èpoques anteriors. L’any 1687 pertanyia al senyor Nicolau Móra Mulet, doctor del Reial Consell de sa Majestat. La possessió es dedicava a olivars, amb una producció anual mitjana de més de 1.000 quartans d’oli, que era elaborat a la tafona de les cases.\nL’aljub de sa Plaça es troba a la plaça Major, davant els núm. 6 i 7, mentre que l’aljub de sa Quintana es troba a la plaça del mateix nom.\nEs tracta de dos dipòsits de característiques i dimensions similars. Mentre que l’aljub de la Plaça té forma poligonal, el de sa Quintana és rectangular. Les dimensions oscil·len entre els 7’5 i els 10 m de llargada i els 4 i els 5 m d’amplada. La profunditat varia entre els quatre i els cinc metres i els dos estan coberts de volta. A l’exterior, els dos aljubs presenten un coll de pedra. En el cas de l’aljub de sa Plaça, el coll és quadrat (121 cm) i a la seva vora s’intueix l’altre coll, ja cegat. Per altra banda, el coll de l’aljub de sa Quintana és circular (120 cm de diàmetre) i conté una inscripció: “AÑO 1898”. En ambdós casos la corriola està subjecta per barres de ferro. A sa Quintana s’han de destacar les dues piques de pedra.\nL’aljub de sa Plaça fou bastit als anys 1823-1824. S’omplia de l’aigua de la font d’en Patró de Biniatzent a través d’una síquia. Per altra banda, el dipòsit de sa Quintana s’inicià els darrers anys del segle XIX i la seva construcció anà a càrrec de Bernat Oliver, membre d’una nissaga de picapedrers de gran prestigi. El coll i la pica de l’aljub foren obra del mestre Gabriel Nicolau de Biniamar. Devers 1990 es condemnà un dels dos coll originals de l’aljub de sa Plaça i s’arranjà el conjunt de sa Quintana. L’any 1998 se celebrà el centenari de l’aljub de sa Quintana i s’hi col·locà una placa commemorativa amb la següent inscripció: “Pou de sa Quintana. Centenari 1898-1998.”\nA la part superior de la plaça sa Quintana.\nD’aquest rost carrer destacarem les façanes dels núm. 1, 3, 5 i 6, a més de la raconada que es troba passat el núm. 5. El portal més espectacular correspon a la casa del núm. 1. Al núm. 3, a més del portal hi trobam dues finestres antigues i un finestró condemnat. El portal del núm. 5 ha estat eixamplat, mentre que el del núm. 6, obrat en cinc peces, es completa amb dues finestres i el mateix llindar del portal. Vora el núm. 5, s’obre un carreró a l’esquerra que acaba en una placeta envoltada d’edificacions d’interès. A la nostra dreta ens apareixen dues cases amb carrera i un pou, amb el coll de pedra. Per damunt de tot destaca l’harmonia del conjunt –tot i l’estat d’abandonament que pateixperò també val la pena fitxar-nos en els portals dels dos edificis. A la nostra esquerra trobam les restes del que fou el forn de la teulera de Can Gall. Encara es poden destriar els pilars de la porxada i és possible guaitar a l’interior del forn. Ben a l’enfront trobam una altra casa adossada a una altra teulera, encara en actiu, la teulera de Can Gelat.\nEs desconeixen dades sobres les teuleres d’aquest carrer, encara que és fàcil pensar que es construïren al llarg del segle XIX. Pel que fa a les cases del carrer des Cementeri podrien datar dels segles XVIII i XIX.


L'explosió va destrossar tot el pis superior i la façana (EFE / Ana F. Barredo)\nEl jove va fer explotar una bombona de gas a la vivenda de matinada i posteriorment va entregar-se a la policia com a culpable\n13/01/2022 - 19.57 Actualitzat 13/01/2022 - 21.04\nUn veí de Ponferrada que tenia un avís de desnonament va provocar una explosió intencionada a l'immoble. Després de l'incident, l'home va dirigir-se a la comissaria a entregar-se.\nL'incident, provocat per l'explosió d'una bombona de gas, va produir-se de matinada, al carrer Alcón de Ponferrada, a Lleó. El causant va ser un home jove, de 36 anys, que va entregar-se a la policia en provocar la detonació dins del pis.\nL'explosió provocada per una bombona de gas va produir-se de matinada (EFE / Ana F. Barredo)\nNo s'han registrat ferits derivats de la detonació de la bombona de gas. Tot i això, la Policia Nacional va haver de desallotjar l'edifici i cinc persones de l'edifici veí.\nDestrosses al carrer per la caiguda de la façana\nJosé Antonio Cartón, el regidor de seguretat de l'Ajuntament, ha explicat que l'explosió ha provocat nombrosos desperfectes. Ha quedat completament destruït el pis superior de l'edifici. Gran part de la façana va caure a la via pública, amb destrosses a la vorera i quatre vehicles, dos de sinistre total.\nL'explosió va fer caure la façana, que ha destrossat quatre cotxes i la vorera (Europa Press / Carlos Castro)\nA més, l'explosió de la bombona va desencadenar un incendi que va trigar hores en sufocar. Tenint en compte la magnitud de l'incident, la policia no descarta que l'acusat fes servir gasolina o altres combustibles.\nL'Ajuntament de Ponferrada vol personar-se en la causa com a afectat degut als desperfectes en elements urbans. Cartón ha explicat que la gravetat hauria estat exponencial si l'explosió hagués tingut lloc durant el dia. Diu que hauria produït una tragèdia, ja que l'edifici és a prop d'un institut.


Pis - Alhama de Almeria\nPis - Almeria (C. granada)\nApartament - Cabo de gata (LA ALMADRABA DE MONTELEVA)\nPis - Almeria (Retamar - toyo)\nTríplex - Huercal de Almeria (Los pinos)\nTríplex - Roquetas de Mar (La Romanilla)\nXalet - Almeria (Retamar - toyo)\nApartament - Aguadulce Sevilla (Aguadulce Sur)\nPAG 1/4 - TOTAL 42 Propietats\nPis - Roquetas de Mar (200 viviendas) , Superfície Construïda 86m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Tot Exterior.\nTerreny urbà - Sorbas (CENTRO) , 68m2.\nPis - Almeria (Los angeles) , Superfície Construïda 79m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Tot Exterior.\nCasa - Sorbas (CENTRO) , Superfície Construïda 134m2, 6 Habitacions.\nLocal comercial - Almeria (Los angeles) , Superfície Construïda 40m2, Tot Exterior.\nPis - Almeria (Los angeles) , Superfície Construïda 77m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nPis - Almeria (Los angeles) , Superfície Construïda 89m2, 7m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Tot Exterior.\nPis - Alhama de Almeria , Superfície Construïda 87m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nNau industrial - Viator (Sin Zona) , Superfície Construïda 85m2, 120m2.\nLocal comercial - Almeria (Los angeles) , 1 Banys.\nPis - Almeria (C. granada) , Superfície Construïda 89m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nPis - Almeria (Zapillo) , Superfície Construïda 79m2, 2 Habitacions, 1 Banys, 100 Distància del mar.