Ajuntament de València. Cooperación al desarrollo y migrantes. Centre d’atenció a la immigració\nCAI - Preguntes freqüents\nQuè faig per a empadronar-me?\nEn el següent enllaç està tota la informació:\nQuè faig per a anar al metge?\nAnant al Centre de Salut que li corresponga per domicili i sol·licitant allí una targeta SIP\nQuè és la targeta SIP?\nHabilita a l'accés a la cartera comuna bàsica de servicis, en les mateixes condicions d'igualtat efectiva i qualitat que la resta d'usuaris del SNS. S'inclou la realització de mètodes diagnòstics, preventius i terapèutics. En el cas que el procés assistencial ho requerisca, el tractament farmacològic .\nRequisits: 1. Tindre la condició d'estranger, major d'edat, no registrat ni autoritzat a residir a Espanya. 2. Acreditar que s'està empadronat amb residència efectiva en algun municipi de la Comunitat Valenciana un mínim de tres mesos. 3. No tindre reconegut per l'Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS) o l'Institut Social de la Marina (ISM) la condició d'assegurat o beneficiari del sistema nacional de salut, ni tindre possibilitat d'accés a cobertura sanitària pública per qualsevol altre títol i no poder exportar el dret de cobertura sanitària des del país d'origen o procedència.\n4. No poder accedir a cobertura sanitària en el SNS a l'empara dels reglaments comunitaris i convenis internacionals existents en matèria d'assistència sanitària.\n5. Acreditar, per mitjà de l'informe social corresponent, la impossibilitat de subscripció del conveni especial a què es referix el Decret 190/2013, de 20 de desembre, del Consell.\nEn el Centre de Salut que corresponga per domicili Normativa\nDECRET LLEI 3/2015, de 24 de juliol, del Consell\nCom busque col·legi per al meus fills/filles?\nL'educació a Espanya és gratuïta i obligatòria dels 6 als 16 anys d'edat. Tenen dret a l'ensenyança obligatòria (Primària i Secundària), els estrangers menors entre els 6 i els 16 anys d'edat en les mateixes condicions que els espanyols. Incloent l'accés a beques i ajudes. Si complix els díhuit anys i continua en el curs escolar, manté este dret fins a finalitzar el mateix.\nPeríode ordinari: cal sol·licitar la plaça a principis del mes de maig en els centres escolars. Pot consultar-los en la web municipal www.valencia.es.\nEl període extraordinari de sol·licitud de plaça escolar només és en educació secundària obligatòria i ve sent normalment en el mes de setembre en els centres educatius\nPer a l'alumnat que precise ser escolaritzat amb posterioritat als dos períodes anteriors, les persones interessades es dirigiran a l'oficina d'escolarització del Servici d'Educació d'este Ajuntament, ubicada en el carrer Amadeo de Savoia, 11 i 13, des de setembre/octubre fins maig/juny.\nCom demane un certificat d'empadronament històric?\nEn el següent enllaç està tota la informació\nCom demane cita per a informe d'arrelament?\nCal demanar cita prèvia de manera presencial de dilluns a dijous de 9.00 a 13.00 hores.\nOn: Centro de Atención a la Inmigración (c/ Pozo s/n)\nLes cites per a tal informe s'obtenen presencialment en el CAI, després d'una entrevista d'informació, orientació i citació a la qual els sol·licitants han de presentar, en circumstàncies generals: 1) el passaport en vigor 2) el certificat, o certificats, d'empadronament històric on es demostre la seua permanència a Espanya per tres o més anys, o bé altres documents que ho demostren fefaentment. 3) i un contracte de treball d'un any de duració, de jornada completa i amb la inclusió d'una tanca que establix que tindrà efectes una vegada obtinguda l'autorització provisional de residència i treball.\nCom demane l'informe de vivenda?\nCom demane cita en l'Oficina d'Estrangers?\nEn el següent enllaç, seleccionant primer la província de València i després el tràmit per al que es pretén sol·licitar la cita https://sede.administracionespublicas.gob.es/icpplus/index.html\nI si vull informació sobre estrangeria?\nPots dirigir-te al CAI (C/ Pozo s/n). Ací t'atendrem:\n-Presencialment de dilluns a dijous de 8,30 a 14 h.\n-Cridant per telèfon al 96.208.74.23\n-Enviant un mail amb la teua consulta a cai.amics@valencia.es\nCentr d'Atenció a la Immigració\nSPAI, Primera Acollida a Immigrants\nFormació a colectius i associacions


15 Setembre, 2014 – Dones en Xarxa\nDaily Archives: 15 Setembre, 2014\nCicle Grans Catalanes ‘María Luz Morales: el periodisme’\nAgendaPer Àngels Gómez 15 Setembre, 2014\n-Dilluns, 29 de setembre – A les 19:30 h – Lloc:Ateneu Barcelonès,. c/ Canuda 6 – Organitza: Observatori Cultural de Gènere amb la col·laboració de l’Ateneu Barcelonès. – Patrocinen: Ajuntament de Barcelona, Institut Català de les Dones i Institució de les Lletres Catalanes – Més informació: www.ateneubcn.org i info@ateneubcn.org – Cicle coordinat per Maria Àngels…\nTaula Rodona ‘Dones i treball’\n– Dijous, 18 de setembre – A les 19 h – Lloc:Il·lustre Col·legi d’Advocats de Barcelona. c/ Mallorca 283 bxs Organitza: Comissió de Dones Advocades. Fòrum Feministes de Catalunya Més informació: www.icab.cat i comissions@icab.cat – Presenta: Pilar Rebaque Mas, Advocada, Comissió Dones Advocades i Gemma Lienas Masot, Escriptora, Fòrum Feministes de Catalunya. – Modera: Argelia…\nTrobada Oberta ‘Llavors de Giulia Tamayo’\n– Dimecres, 17 de setembre – A les 19 h – Lloc:Espai Francesca Bonnemaison. c/ Sant Pere Més Baix 7 – Organitza: Federació Catalana d’Organitzacions per la Justícia Global, Ammnistia Internacional, La Independent, Centre de Cultura de Dones la Bonne, Iniciativa pels drets humans de dones esterilitzades, entre d’altres – Trobada homenatge oberta a persones…\nExposició ‘Suma’t a la cultura de pau: Trenca amb les violències’\n– Del 15 al 30 de setembre – De 10 a 14 h – Lloc:Centre Cívic Joan Oliver – Pere Quart. Comandant Benitez 6 – Organitza: Metges del Món i Centre Cívic Joan Oliver-Pere Quart – Més informació: www.ccperequart.com – Autoria: Metges del Món. Amb motiu del Dia Internacional per la Pau. Una exposició audiovisual…\nMostra de coreografia i acompanyament musical ‘Dones de Blanc’\n– Diumenge, 21 de setembre – A les 20:30 h – Lloc:Plaça Catalunya – Gratuït. – Amb motiu de les festes de la Mercè 2014. Dins la ’19a Mostra d’Associacions. – Organitza: Plataforma Unitària Contra les Violències de Gènere Més informació: www.bcn.cat/merce\nTeatre ‘Dones espies del 1714. El preu de la llibertat’\n– Dimecres, 24 de setembre – A les 18 h – Lloc:Plaça Catalunya. – Amb motiu de les festes de la Mercè 2014. Dins la ’19a Mostra d’Associacions. – Gratuït. – Organitza: Regidoria de Dona i Drets Civils. Ajuntament de Barcelona – Més informació: www.bcn.cat/merce\nStand ‘Les dones en la història’ i exposició ‘Les dones del 1714’\n– Els dies 20, 21 i 24 de setembre – Durant tot el dia – Lloc:Plaça Catalunya. – Organitza: Ajuntament de Barcelona. Regidoria de Dona i Drets Civils – Més informació: www.bcn.cat/merce -Exposició Dones del 1714. Gratuït. Amb motiu de les festes de la Mercè 2014. Dins la ’19a Mostra d’Associacions. Activitats diverses durant tot…\n– Els dies 20, 21 i 24 de setembre – Durant tot el dia – Exposició Dones del 1714. Gratuït. – Lloc:Plaça Catalunya. – Organitza: Ajuntament de Barcelona. Regidoria de Dona i Drets Civils – Més informació: www.bcn.cat/merce Amb motiu de les festes de la Mercè 2014. Dins la ’19a Mostra d’Associacions. Activitats diverses durant…\nJornada “Drogues, Salut i Dones”\n– Dimarts, 16 de setembre – De 9:30 a 19h – Organitza: Ajuntament de Barcelona i Fundació Igenus – Centre Cívic Pati Llimona C/Regomir, 3 Barcelona Sala Capmany


“Altra vegada hem de dir ‘Lo riu és vida’” | L'EIXIDA\n“Altra vegada hem de dir ‘Lo riu és vida'”\n28 Mai 2010, 11:09 am\nAltra vegada hem de dir ‘Lo riu és vida’\nDes dels 70 les Terres de l’Ebre ha estat en peu de guerra defensant el riu Ebre davant governs de tots colors. El 2000, el govern d’Aznar va voler imposar un Plan Hidrológico Nacional i la Plataforma en Defensa de l’Ebre va organitzar la resistència. Els partits rivals del PP van veure l’oportunitat de fer-li mal, i la premsa afí a aquests partits va caldejar l’ambient, arribant a convocar les manifestacions. Així, a Barcelona, el 25 de febrer del 2001 la marxa “Per una nova cultura de l’aigua” va aplegar una marea humana de 300.000 persones i efectivament va ser un cop molt dur per al PP, que tres anys més tard va acabar perdent les eleccions. El govern entrant de Zapatero es va fer eco de les mobilitzacions i va derogar el PHN. Però les coses no han canviat tant com podríem imaginar: el govern socialista i el tripartit català han seguit la política de transvassar aigua. No han fet un gran transvassament impopular, però sí múltiples minitransvassaments que en conjunt poden arribar a ser tant o més perillosos. Per això la Plataforma en Defensa de l’Ebre i més de 100 entitats han hagut de convocar una altra gran manifestació a Barcelona aquest diumenge 30 de maig a les 12h, que anirà de Plaça Urquinaona a Plaça de la Catedral. Allí demanaran al Govern espanyol que compleixi les directives europees sobre l’aigua i que fixi els cabals mínims dels rius -en especial el Ter, el Segre i l’Ebre- pel gran perill de sobreexplotació i de les aigües, que pot fer desaparèixer el Delta de l’Ebre. Però aquesta vegada cap gran partit, ni cap gran mitjà de comunicació els recolzen. De fet, els agradaria que la manifestació fos invisible. Ara no interessa ni a dretes ni a “esquerres”. Aquesta vegada la gent de l’Ebre estan sols… només ens tenen a nosaltres, a la ciutadania responsable.


Nomenament: 25/02/2021 DOGV\nLa Direcció General de Transició Ecològica exerceix les funcions establides en l'article 70 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i les altres previstes en l'ordenament jurídic, en matèria d'investigació energètica i innovació, i d'elaboració, gestió, impuls i execució d'actuacions encaminades a la descarbonització i el desenvolupament, foment i ús de les energies renovables.\na) El foment de les energies renovables, consistent en el foment de l'ús i instal·lació d'energies renovables tant en els diferents sectors econòmics valencians, com en la mateixa administració. També millorar la normativa, desenvolupar nous mecanismes econòmics i apostar per una major formació, comunicació i suport tècnic per al foment de l'energia eòlica, solar i altres fonts renovables. L'impuls i la gestió de línies d'ajudes pròpies de la Generalitat i d'altres administracions públiques per a la implantació d'energies renovables. El foment i impuls de l'autoconsum energètic amb energies renovables i que no contribuïsquen al canvi climàtic. La col·laboració amb les entitats locals i altres organismes per a la difusió en implantació d'energies renovables. La investigació i la col·laboració amb centres d'investigació en matèria de fonts d'energia renovables. La gestió de les autoritzacions d'instal·lacions d'energies renovables i de les seues connexions en coordinació amb aquelles conselleries amb competències concurrents.\nb) Eficiència energètica per a la transició ecològica, consistent en el foment de l'eficiència energètica, tant en els diferents sectors econòmics com en la mateixa administració valenciana. També impulsar la investigació relacionada amb la transició energètica i l'eficiència energètica, a més de millorar-ne la normativa, desenvolupar nous mecanismes econòmics i apostar per una major formació, comunicació i suport tècnic per al foment de l'eficiència energètica. Així mateix, treballar i col·laborar amb les polítiques que permeten afavorir una transició ecològica en el nostre model econòmic, la reducció i mitigació de la contaminació lumínica, l'impuls de la mobilitat sostenible i de l'eficiència energètica en el transport i la introducció de noves fonts d'energia i del seu subministrament en el transport, l'elaboració o plans estratègics per als principals sectors emissors, i la coordinació i col·laboració d'aquestes polítiques amb els ens locals, entitats públiques i sector privat. Regular els procediments per a evitar les pèrdues d'energia i vetlar pel seu aprofitament. El foment de l'estalvi energètic i l'eficiència energètica en edificis i processos productius. L'exercici d'aquestes funcions estarà supeditat a la necessària coordinació altres centres directius amb competències concurrents amb en aquesta matèria.\nDirector General de Transició Ecològica Llista completa d'obsequis\nPle domini 50 Vivendes Valencia/València Espanya 61.055,08 €\nRendiment del treball 45.408,62 €\nRendiment de capital mobiliari (B.I. estalvi) 1,20 €\nGuanys patrimonials (B.I. estalvi) 19,67 €


La jutge manté la imputació als Pujol al no "acceptar a cegues" la seva versió\nLa jutge de Barcelona que investiga la causa de la fortuna ocultada per l'expresident de la Generalitat, Jordi Pujol, a l'estranger ha rebutjat l'intent de la defensa del polític d'arxivar la seva imputació; entre altres raons, per les "escasses explicacions ofertes sobre aquests fons i la nul·la acreditació de les operacions realitzades amb ells durant més de 30 anys".\n"No es pot assumir, a falta de més informació i donats els principis bàsics del Dret Penal, que l'origen dels fons dipositats a l'estranger sigui il·lícit, però això no vol dir que hagi d'acceptar a cegues, sense fer cap comprovació, l'explicació oferta pel senyor Pujol ", argumenta en un acte al qual ha tingut accés Europa Press la titular del Jutjat d'Instrucció 31, Beatriz Balfagón.\nEs refereix a les justificacions que va oferir l'expresident, primer en un comunicat i després en una compareixença al Parlament, que el patrimoni procedia d'un llegat del seu pare, Florenci Pujol.\n"Les explicacions donades al respecte han estat incompletes i contradictòries, resultant essencial conèixer a quant ascendien realment aquests fons dineraris en el moment de la mort de Don Florenci Pujol ja fa ascendien al juliol de 2004", quan van regularitzar els fons la dona de polític, Marta Ferrusola, i els fills del matrimoni Marta, Mireia i Pere.\nEn el seu recurs de reforma, l'advocat dels cinc, Cristóbal Martell, es va mostrar disconforme per la imputació dels delictes contra la Hisenda Pública i blanqueig de capitals i amb el fet que hagin estat citats a declarar dimarts que ve.\nInsistia en el seu escrit que "no existeix cap indici" que faci sospitar la comissió d'aquests delictes i creu que no es pot considerar com a tal la regularització que al juliol van fer els imputats.\nPerò la jutge ha replicat en el seu acte que el realment transcendent i que constitueix l'indici incriminatori que va justificar les imputacions "és l'ocultació d'uns fons a l'estranger l'import real no queda aclarit en aquesta regularització, i que, a més té un origen incert ".\nInsisteix que és en aquest indici "de gran transcendència" en què es dóna suport a la investigació, i recorda que l'ocultació no va ser descoberta de forma accidental, sinó que va ser el mateix Pujol qui ho va voler fer públic a través dels mitjans de comunicació\nConsidera també que, entre les diligències a practicar, "és obvi" que han d'estar les declaracions de Pujol i dels tres familiars que van fer la regularització ja que són els que estan en millor disposició de facilitar la informació necessària.\n"Òbviament, no se'ls obligarà a això, però si la versió que pretenen fer valer és la que es correspon amb la realitat, no els serà difícil fer-ho aportant la documentació sobre els seus comptes bancaris".\nAixò ajudaria a acreditar, en suport de la seva tesi, "que els fons provenen d'una herència", afegeix la jutge en l'acte.


És la torre i l'edifici annex, situla Pujada del Castell, a Figueres. Formava part del recinte emmurallat de la ciutat.\nEl valor estratègic\nEstà justificat per la seva situació en el recinte primitiu, ja que ocupava la part més alta del turó inicial de Figueres. La part exterior de la muralla era un escorranc, on avui és la Pujada del Garrigal, que recollia les aigües pluvials del turó del Garrigal en un rec que hi havia a l’actual carrer de la Muralla. Era, doncs, la tradicional muralla envoltada per un vall natural més o menys profund. Hi ha un testimoni ocular de les restes de les edificacions medievals de Figueres. Jeroni Pujades (1568-1635), autor de la Corònica universal del principat de Catalunya (Barcelona, 1609) i d’ascendència figuerenca, escrigué aquesta obra\nMercat de xais ronda mossén Cintoi al fons la Torre Gorgot\nVa casar-se amb Rosa de Cremadells i, el 1651, va adquirir el castell, lloc i terme de Vilamaniscle amb tots els drets, pertinences i la seva jurisdicció civil i criminal.\nFou armat cavaller, a Perpinyà, pel rei Felip II el 1638. El succeí el seu fill Josep de Gorgot i de Cremadells, que gaudí del títol de “noble del Principat de Catalunya”, ja que havia gastat molts diners en defensa del rei essent governador de les Medes i estant assetjat pels francesos durant la guerra de Separació. Es casà amb Magdalena de Farners. Es va vendre la Casa Gran i alguna altra finca de Castelló d’Empúries, però conservaren altres béns fins al segle XIX. Josep de Gorgot va viure també a Barcelona, però mai no va deixar el domicili de Figueres, on morí l’any 1695. Josep Gorgot de Cremadells (1626-1695) va tenir tres fills, un dels quals fou jesuïta.\nL’hereu, Ramon de Gorgot i de Farners (1661-1728), es casà amb Maria d’Aranyó, de qui tingué quatre fills. Un d’aquests, Ramon (1699-1762), es casà amb Àngela de Gianini i Casanoves (1729-1788), filla d’un militar italià. Serví la corona a Barcelona, el 1714, i allotjà l’infant Carles a la torre Gorgot quan l’any 1731 anà de viatge cap a Itàlia, fet que li valgué la concessió del privilegi de posar cadenes a la seva casa uns anys més tard. Josep Gaietà de Gorgot i Gianini (1750-1805) maridà amb Agnès de Càrcer i de Montaner (1753-1818), però no tingueren descendència.\nLlavors la continuïtat del llinatge passà a Maria Lluïsa de Gorgot i Gianini, amb qui acabà la línia masculina dels Gorgot.\nTorre Gorgot amb un altre torre més alta, el dipòsit\nde subministrament d'aigua procedente dels sobrants del castell.\nPassà a Bruno Neyra de Gorgot i Deurrieu (1846-1920), que fou el primer que es féu enterrar en el panteó familiar construït al cementiri de Figueres. La continuïtat es produí amb la seva filla Àngels López Neyra de Gorgot i Àlvarez, que es casà amb el francès de la Redorte, Gustau Bruguière Calvet. Una germana de Mª Àngels maridà amb Xavier Fages de Climent, oncle del poeta Carles Fages de Climent. L’hereu fou després Georges Bruguière, que morí sobtadament d’accident de trànsit, a Barcelona, l’any 1961. La mare, Mª Àngels, va prellegar a favor del seu nét, Raymond Bruguière, mitjançant un testament de 1963, acceptat\nLa intervenció arxivística\nQue hem fet ha estat, bàsicament, l’ordenació, la classificació i la descripció d’un total de 36 capses, 32 de les quals són originals del fons -capses de cartró folrades amb paper de color groc i fetes a mà-, que responen a una anterior ordenació de tot el fons, que hem respectat rigorosament. He localitzat un inventari de l’arxiu datat l’any 1847 (ACF, Notaria de Figueres, Joan Pla, Manual de 1847, núm. 344), el qual respon de manera idèntica a la descripció d’aquestes capses ara ingressades a l’ACF. Porten una etiqueta al marge superior del llom per identificar genèricament la documentació que estotgen, tant amb


D'esquerra a dreta: Josep Mª Monfort, Margarita Arboix, José Luis Riechmann, Arcadi Navarro, Carmen Vela, Francesc Subirada, Domènec Espriu i Víctor Velasco.\nAl matí l'esdeveniment va tenir lloc al CosmoCaixa de Barcelona i es va obrir amb les intervencions del Secretari d'Universitats i Recerca de la Generalitat de Catalunya, Arcadi Navarro, i de la Secretaria d'Estat de Recerca, Innovació i Desenvolupament, Carmen Vela. Els dos representants van coincidir en destacar que el CRAG és exemple d'èxit en la col·laboració entre diferents institucions. Posteriorment, José Luis Riechmann, professor d'investigació ICREA i director del CRAG des de l'any 2013, va fer un repàs a la situació actual del Centre, fent especial èmfasi en la importància de les col·laboracions internacionals i en l'impacte que ha suposat el reconeixement de "Centre d’Excel·lència Severo Ochoa".\nLa ponència "Alimentant el futur: conreant nous horitzons en la investigació vegetal" de Susan McCouch, professora de millora i genètica de plantes de la Universitat de Cornell (EUA) i membre de la National Academy of Sciences (NAS), va posar en relleu com la investigació sobre els genomes de les espècies vegetals permet millorar la nostra capacitat d'obtenir més i millors aliments, fomentant una utilització dels recursos eficient i ecològicament sostenible.\nEn format de taula rodona, diferents actors implicats en la gènesi del CRAG van fer un repàs de la història, des del "Consorci CSIC-IRTA de Genètica Molecular Vegetal" —creat el 2003 amb l'objectiu d'apropar la investigació fonamental que es realitzava al CSIC i la investigació aplicada de IRTA— fins l'actual Centre de Recerca en Agrigenòmica (CRAG). Amb la mirada cap al futur, quatre investigadores que es van incorporar al CRAG en diferents etapes van parlar sobre les recerques que duen a terme als seus laboratoris. La clausura de l'acte del matí va anar a càrrec dels representants de les institucions que formen el consorci CRAG (el CSIC, l’IRTA, la UAB i la UB) i la Direcció General de Recerca de la Generalitat de Catalunya.\nJa per la tarda, a Casa Convalescència i amb format de taules rodones, es va reflexionar sobre les relacions entre la ciència, la política i la filosofia. A la primera van participar persones que tenen o han tingut responsabilitats en l'establiment i la gestió de les polítiques científiques, tant a nivell autonòmic, amb Joan Manuel del Pozo i Andreu Mas-Colell, com estatal, amb Cristina Garmendia i Carmen Vela. A la segona taula rodona es va generar un interessant debat entre acadèmics amb diferents perspectives filosòfiques sobre la manera en què es desenvolupa i s'estructura la investigació, així com la necessitat que la ciència tingui en compte els efectes socials que pot produir i la miríada d'aspectes ètics que planteja.\nMés Informació\tWeb del CRAG


SEGONA REPÚBLICA; esquema per desenvolupar el tema | Va d'Art, Història, Economia, i Geografia\n← LES TRANSFORMACIONS ECONÒMIQUES DEL SEGLE XIX\nContext Edat Mitjana →\n∙ Intent de modernització i democratització\n∙ Inestabilitat i tensions socials: oposició de l’oligarquia i el moviment obrer radical\n∙ Context mundial de crisi: de l’29, auge dels totalitarismes\n∙ Va fracassar a l’veure truncada per la Guerra Civil i la dictadura\nEL GOVERN PROVISIONAL(abril / des. 1931)\n1.1. Proclamació de la República\nPacte de S. Sebastià i eleccions municipals abril 1931: Proclamació II República el 14 d’abril\n∙ Coalició : republicans de dreta. (Alcalá-Zamora, president), centre (Lerroux) i esq. (Azaña); regionalistes (Casares Quiroga, N. d’Olwer) i socialistes (I. Prieto i Largo Caballero). Suport de les classes mitjanes i obrers socialistes.\n∙ Primeres mesures: laborals, educatives, militars, agràries, autonòmiques, etc.\n∙ Convocatòria de Corts constituents\n1.3. La Constitució de 1931\n∙ Estat republicà i democràtic (sobirania popular)\nlegislatiu: Corts unicamerals\nExecutiu: el President (elegit per diputats i compromissaris) nomena el Cap de Govern\njudicial: Tribunals (T. de Garanties Constitucionals)\n∙ Àmplia declaració de drets i llibertats\n∙ Organització Territorial: dret a l’autonomia regional\n∙ Estat laic\n∙ Polèmica: qüestió autonomista i religiosa\nBIENNI PROGRESSISTA(dic.1931 / dic.33)\n∙ President República: Alcalá Z. Govern d’Azaña format per republicans d’esquerra i socialistes.\n∙ Agrària : (Marcel·lí Domingo) Llei de Bases de la RA (1932)\n∙ Exèrcit (Azaña): forta oposició de l’Exèrcit\n∙ Ensenyament : Mixta, laica, gratuïta.\n∙ Autonomies : Estatut Catalunya, 1932: Generalitat (F. Macià). Laborals (Largo Caballero): Llei de Termes municipals, Jurats mixtos, jornada 8 h al camp, Conreu forçós\n∙ Laïcisme : matrimoni civil, divorci, secularització cementiris, escola laica, L. de Congregacions, etc.\n∙ Igualtat : Vot femení i participació política\n2.2. problemes :\n∙ Oposició a les reformes (Exèrcit, Església, propietaris, etc) i reorganització de la dreta. “Sanjurjada”\n∙ Conflictivitat social: Radicalització d’anarquistes (FAI), comunistes i socialistes (Casas Viejas) ⇒€Dimissió d’Azaña.\n∙ Eleccions 1933: triomf CEDA\nBIENNI CONSERVADOR(dic33 / febr.36)\n∙Govern radical (Lerroux) amb suport de la CEDA de Gil Robles\n3.1. Contrareforma : anul·lació de les reformes\n3.2. Revolució d’octubre 1934\nConflictivitat davant la paralització de les reformes\nRadicalització d’un sector de l’PSOE-UGT (Largo Caballero)\nEntren al govern la CEDA\n∙ Convocatòria de vaga general per UGT que fracassa\n∙ Proclamació República Catalana. Supressió de la seva autonomia\n∙ Revolució a Astúries i repressió per la Legió\n∙ Projecte de reforma constit. Dissensions dins el govern.\n∙ Cau el govern per assumpte “estraperlo”: Eleccions\nEL FRONT POPULAR(febr / julio 1936)\n∙ Formació de dos blocs antagònics\n∙ Triomf de l’FP: republicans, socialistes i comunistes\n∙ Prte. República: Azaña. Govern: Casares Quiroga\n4.1. Represa de les reformes :\nAmnistia. Estatuts autonomia. reforma agrària\n4.2. radicalització :\n∙ La esq. cap a la revolució, la dreta. cap a la conspiració\n∙ Violència de carrer d’un i altre signe\n∙ Conflictivitat sociolaboral\n∙ Conspiració militar dirigida per Mola i amb suport dels grups de dretes\n4.3. cop militar\nEl seu fracàs condueix a la Guerra Civil\nAquest article ha estat publicat en 1.3. Interpretar els canvis i continuïtats dels fets i fenòmens històrics, contextualitzar-los, establir relacions de simultaneïtat entre diferents territoris, per comprendre’n la multicausalitat hist, 11.1. Identificar les característiques de les principals formes d’organització social i econòmica per formar-se una opinió i construir un pensament crític, 3.2. Interpretar el context actual a partir de l’anàlisi històrica, per fer propostes de futur raonades., 5. La Segona República (1931-1936), 6.1. Utilitzar fonts estadístiques, gràfiques i cartogràfiques de diferents escales i suports, digitals i analògiques, per obtenir informació rellevant sobre l’espai i fer alguna proposta de resolució, 6.2. Contrastar diferents fonts i aplicar els procediments d’anàlisi geogràfica més adequats als problemes plantejats i fer propostes de resolució de manera fonamentada., 6.3. Aplicar diferents fonts i sistemes d’informació geogràfica en l’anàlisi de problemes territorials, per plantejar diverses alternatives, Alfons XIII (1902-1931), HISTÒRIA d'ESPANYA, La Generalitat republicana (1931-1939), SOCIALS 4t ESO. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Estacions de càrrega per a festivals de música | Yupcharge\nEstacions de càrrega Yup!Charge per a festivals de música\nAquest estiu les estacions de càrrega de Yup!Charge … viatjaran més que mai! Estem fermament compromesos amb la temporada de concerts i festivals que tradicionalment per aquestes èpoques es celebren. Tant és així que avui volem deixar-vos un post sobre el per què són necessàries les estacions de càrrega en aquest tipus d’esdeveniments tan massius.\nEn un festival de música amb assistents carregats de ganes de diversió, disbauxa i bona música, és indispensable tenir la bateria del mòbil carregada per poder captar i compartir amb els altres els millors moments. Els assistents necessitaran comunicar-se, informar-se sobre els horaris dels concerts, gravar en vídeo les interpretacions dels artistes i, per descomptat, pujar alguna que altra foto a les xarxes socials. Utilitzar el mòbil per a això, pot afectar la bateria dels terminals fent que aquests necessitin una càrrega extra d’energia durant els intensos dies de festival. A més, segur que més d’un assistent oblidarà el seu carregador a casa a causa de les presses per assistir a seu festival favorit.\nPer aquests motius, Yup!Charge, empresa especialitzada en el desenvolupament i fabricació de punts de càrrega ràpida per a dispositius electrònics, té diversos models de carregadors mòbils públics adaptats a la necessitat de l’esdeveniment. Podem diferenciar entre tres grans grups dissenyats per adaptar-se amb precisió a les característiques del festival:\nTaquilles o lockers: dissenyades per a una recàrrega segura i eficaç per als dispositius mòbils gràcies a que permeten deixar-los guardats dins de les pròpies taquilles sense preocupar-se pel que estiguin exposats. Alguns equips d’aquesta modalitat són la Wall i la Pop-Rock.\nPower Banks: Aquest model és el més sol·licitat en tot tipus de festivals, especialment els de música. Es tracta de bateries portàtils per portar a tot arreu còmodament, oferint llibertat al festival a l’usuari. A Yup!Charge disposem d’un carregador mòbil per a esdeveniments anomenat model Rack’n’Roll que consisteix en un carret amb diverses Power Banks per llogar als usuaris del festival. A més personal de Yup!Charge pot encarregar-se de l’organització del servei.\nOpen Ledge: són els models basat en els clàssics tòtems de càrrega de mòbils que ofereixen un servei de recàrrega totalment gratuït per a l’usuari i que podem trobar en diversos estands de marques en festivals o zones de descans. Models com el punt de càrrega HipHop o Jazz són els més utilitzats d’aquesta categoria.\nFinalment, cal destacar que tots les estacions de són personalitzables i inclouen espais publicitaris per a marques o el propi festival.\nFes que ningú es quedi sense bateria en els festivals i puguin gaudir-lo al màxim!\nAnteriorPublicación anterior:Yup!Charge instal·la estacions de càrrega en el 2n Aniversari de Barcelona Travel BloggersSiguientePublicación siguiente:Charging stations Yup! Charge for music festivals


Àlvar Valls: “Jacint Verdaguer és un personatge amb una vida atzarosa, amb un caràcter fort i que catalitza les tensions de la societat catalana de la segona meitat del segle XIX” La República\nL’escriptor barceloní resident a Andorra ha novel·lat la vida i obra de Jacint Verdaguer al llibre ‘Entre l’infern i la glòria’\nSent un gran estudiós de l’obra de Mossèn Cinto Verdaguer, l’escriptor i traductor Àlvar Valls ha decidit convertir Verdaguer en un personatge de novel·la. Entre l’infern i la glòria (Edicions de 1984) narra, de manera apassionant, els últims 18 dies de la vida del protagonista, el 1902, malalt terminal de tuberculosi i va ser traslladat a la Vil·la Joana de Vallvidrera. Un breu període en què es reprodueix la lluita entre dos grups d’amics, els de la Lliga i els republicans, per influir en les decisions del poeta. A partir d’aquí els se succeeixen els episodis més definitoris de la vida i trajectòria intel·lectual i religiosa de Verdaguer, alhora que fa un recorregut pels principals esdeveniments socials i polítics de l’època. Al fil de la narració podem acompanyar el poeta a través dels seus periples per Catalunya i també d’arreu del món.\nEntre l’infern i la glòria és una “novel·la riu” de més de 1000 pàgines de prosa fina i narrativa captivadora, que han requerit més de 15 anys d’escriptura.\nEn quin lloc de la història literària catalana caldria situar Jacint Verdaguer?\nNaturalment, en el Romanticisme. És el primer poeta romàntic de Catalunya, així com Goethe, Victor Hugo, Chateaubriand o Mary Shelley ho són en les seves latituds. I, en concret, és una de les primeres figures de la Renaixença catalana.\nVerdaguer és un gran autor, però és potser també un gran desconegut entre el gran públic? Potser la seva figura ha quedat reduïda als ambients més acadèmics?\nVerdaguer és un dels primers escriptors catalans de tots els temps. I és veritat que és un gran desconegut del gran públic. Li ha anat en contra la imatge negra de la sotana i el fet de ser autor de versos de propagandista catòlic, unes connotacions que han ocultat la magnitud i el geni de la resta de la seva obra, tant en vers com en prosa. Contra aquestes connotacions no hi han lluitat prou els qui han establert els cànons que han arribat a les escoles i així el poeta hi està molt menys present del que hi hauria d’estar. En canvi, pel que fa als estudis sobre la seva obra i la seva vida, és l’escriptor català més estudiat, des dels treballs de divulgació fins als estudis acadèmics.\nHeu optat per explicar la vida de Verdaguer en forma de novel·la precisament per apropar la seva figura a un major nombre de lectors?\nSí. A més de ser un gran escriptor, Verdaguer és un personatge totalment adequat per fer-ne el centre d’una novel·la-riu. És un personatge que aguanta una novel·la de mil pàgines, amb una vida atzarosa, amb un caràcter fort i que catalitza en molts aspectes les tensions de la societat catalana de la segona meitat del segle XIX. Ell sol s’enfronta a un marquès (“la primera bossa d’Espanya”, en paraules seves), a un bisbe i a tota la trepa de llepacrestes del regionalisme. El “cas” Verdaguer encarna un pecat original del catalanisme i també és una taca per a l’Església institucional catalana per la qual, 125 anys més tard, encara cap bisbe no ha demanat perdó. Voleu protagonista més adequat per a una novel·la?\nLa novel·la ens situa en els darrers 18 dies de la vida de l’escriptor…\nSón 18 capítols, corresponents cada un a un dels 18 últims dies de vida. Moribund de tuberculosi a la torre Vil·la Joana de Vallvidrera, és envoltat per dos grups d’amics, enfrontats entre ells, que pretenen influir en les seves decisions testamentàries: els regionalistes i els republicans. Penjant de cada capítol, hi ha una sèrie d’episodis de la seva vida que permeten conèixer el Verdaguer jove enamorat de les noies, el poeta dels Jocs Florals, el viatger transatlàntic com a capellà de bord del vapor Guipúzcoa, l’autor d’un poema homèric com L’Atlàntida, el viatger per tres continents, l’excursionista pel Pirineu tot preparant Canigó, i també el Verdaguer campió de la caritat, estimat pels pobres, i el Verdaguer autor de poemes místics insuperables, com la poesia “Sum vermis”, un cant espiritual a l’altura dels més coneguts d’Ausiàs Marc i de Maragall…\nEs constata que hi ha molts Verdaguers…\nTots aquests que he dit i encara alguns més. Com el Verdaguer de la modernitat en l’autopromoció literària, encarnat en el “bon salvatge” quan es presenta a la festa dels Jocs Florals a recollir un premi vestit de pagès endiumenjat, o quan des del santuari de la Gleva lamenta que se l’ha exiliat “lluny de mos editors”. O com el Verdaguer que, l’endemà que els regionalistes el difamin fent-lo passar per boig pel pecat d’haver desobeït un bisbe i un marquès i quan el bisbe de Vic ja li ha retirat les llicències de dir missa, truca a la porta de la premsa republicana perquè li publiqui la sèrie d’articles “en defensa pròpia”…\nPer què el bisbe de Vic li retira la missa?\nPer desobediència. El vol a Vic i ell s’hi nega. S’ha escapat a Barcelona i d’allà no es vol moure. Tot, però, ve de més lluny. I en els articles al diari La Publicidad que després formarien el llibre En defensa pròpia ho explica tot fil per randa: els orígens del conflicte, la campanya de desprestigi que s’ha organitzat contra ell, tot amb noms i cognoms, en una denúncia impressionant. Si Verdaguer hagués estat un poeta “nacional” d’un estat europeu, avui s’ensenyaria a les escoles de periodisme de tot el món En defensa pròpia com el naixement del periodisme modern, caracteritzat per ventilar públicament les tensions de la societat, un honor que s’atorga a Émile Zola, que amb el seu “J’accuse…!” pel cas Dreyfus ocupa aquest lloc primigeni malgrat haver estat publicat quatre anys més tard.\nHeu dit que no és una novel·la sensacionalista. A què us referiu?\nVerdaguer ha estat sovint utilitzat pel sensacionalisme des de diversos aspectes. La seva etapa exorcística, que va durar dos anys, a vegades s’ha magnificat fins a fer-se’n un plat únic. També hi ha hagut morbositat en aspectes sexuals. En plena campanya de desprestigi, el seu gran amic que ja havia deixat de ser-ho, el canonge Jaume Collell, va fer córrer la frase “En Cinto ha tastat carn”, amb referència a la viuda amb tres fills a casa de la qual Verdaguer vivia a Barcelona. Verdaguer va respondre que aquesta acusació era una injúria. Tot això s’ha explotat posteriorment, ressaltant-ne el morbo, i encara hi ha qui ha afegit, de manera totalment indocumentada, que el poeta hauria pogut tenir un afer amorós amb la marquesa de Comillas, disset anys més jove que ell. En la novel·la he volgut posar aquests elements en seu lloc, amb les seves dimensions reals en la vida del protagonista, i per descomptat no he donat crèdit a rumors indocumentats.\nPer què el títol Entre l’infern i la glòria?\nVerdaguer era un home de pensament torturat, de caràcter difícil, un rústec passat pel seminari. Pel seu caràcter i per tots els mals moments que va haver de viure fins al mateix dia de la seva mort, la seva vida va ser un infern. I va tenir dues ascensions a la glòria: la glòria terrenal del poeta, del guanyador, que va assolir plenament, i la glòria celestial a què aspirava i que, a través dels seus versos místics i les seves obsessions, ja tastava en vida.\nUna novel·la de més de 1.000 pàgines sobre un autor de la segona meitat del segle XIX és un important repte editorial tant per l’autor com per l’editor?\nÉs certament un repte editorial i per això agraeixo a 1984, una editorial de primera divisió literària, que hagi acceptat jugar-lo. Per a l’autor també ha estat un repte a l’hora de plantejar-se i escriure la novel·la. He volgut fugir de fer una rampoina hagiogràfica i presento un Verdaguer “en color”, apte per al lector del segle XXI, enmig d’un retaule en què desfilen els principals esdeveniments de la seva època.\nEntre l’infern i la glòria. Àlvar Valls. Edicions de 1984. Barcelona, 2020. 1022 pàgines. 22,20 €


La tecnologia aporta noves solucions al sector financer\nEls empresaris del fintech consideren que la crisi del sector i la falta de confiança en els bancs els donen més possibilitats. CÈLIA ATSET\nBarcelonaQue els directius del BBVA fa poc s’hagin tret la corbata no és casualitat. La banca té nous competidors i van en vambes. Les plataformes tecnològiques que posen en contacte usuaris i proveïdors de serveis no només fan tremolar el sector turístic i el del transport, com passa amb Airbnb o Uber, sinó que el sector de les finances també ha vist com start-ups tecnològiques comencen a ocupar segments del seu mercat: és el que s’ha anomenat fintech.\nLa metàfora visual per definir aquest anglicisme seria una combinació entre la indumentària clàssica d’un banquer -americana i corbata- amb les vambes o sneakers que calcen els innovadors tecnològics de Silicon Valley. De fet, els quatre representants d’aquest sector durant la conferència d’ahir al saló Bizbarcelona també anaven sense corbata ni americana, i per això Diego Bestard, cofundador de la plataforma online de crèdit per a petites i mitjanes empreses Spotcap, va fer servir aquesta metàfora.\nNingú va aixecar la mà quan Bestard va demanar per algú que conegués el significat del terme fintech. Però els assistents a la conferència estaven interessats a trobar “solucions de finançament alternatives per a pimes i autònoms” perquè aquest era el títol de l’acte. A més de Spotcap, les altres empreses que es postulaven com a alternatives a la banca tradicional eren Kantox, l’empresa catalana d’intercanvi de divises que suma inversions per 19 milions de dòlars i ha obert recentment delegació a Israel; Finanzarel, una plataforma que permet a les empreses subhastar factures i pagarés pendents de cobrament entre una xarxa d’inversors, i LoanBook, una altra start-up catalana que posa en contacte pimes i inversors per aconseguir finançament.\nAl mateix temps que reconeixia que encara caminen “en bolquers”, Marek Fodor, president de Kantox, deia orgullós que el fintech “està obligant els bancs a espavilar-se”. Es tracta d’una tendència en creixement i ja consolidada en països amb més cultura financera, com ara Anglaterra. Des de Barcelona, però, s’estan impulsant projectes que avancen amb la sisena marxa posada i que s’estan situant com a referents internacionals d’aquesta nova manera de fer finances sense passar pels bancs. Kantox, per exemple, va néixer l’any 2011 i el seu volum de negoci augmenta a un ritme del 400%. Fodor explicava ahir que ja han intercanviat divises per un valor de més de 1.200 milions d’euros aquest any.\nUna “uberització” de la banca\nSegons el cofundador de Spotcap, el 90% de les transaccions financeres d’Espanya es fan a través d’entitats bancàries. Tots quatre ponents coincidien que Espanya és un territori “molt bancaritzat”, on la banca manté un oligopoli sobre les transaccions i el finançament. Però la qüestió és que el fintech aprofita la tecnologia per oferir serveis que fins ara eren gairebé exclusius de les entitats bancàries i que, en la majoria de casos, és més rendible i accessible per als usuaris.\nPer a les pimes, per exemple, és més fàcil aconseguir finançament a través de LoanBook, que només requereix 200.000 euros anuals de facturació i un any de vida de l’empresa, que no d’un banc, que “acostuma a demanar avals personals i la domiciliació de tot el negoci a la llarga”, afirmava Eloi Noya, director general de la companyia.\nAquests actors han entrat de manera disruptiva en un mercat monopolitzat. Per això ahir es va parlar de la “uberització” de les finances: de la mateixa manera que la companyia de taxistes amateurs ha entrat a competir directament amb el sector del taxi, aquestes empreses ho han fet amb la banca. Això explica l’aposta d’entitats com el BBVA per enfocar el seu negoci al sector digital, però també la de canviar el codi de vestuari dels seus treballadors per un de més informal, més pròxim al de les vambes de Silicon Valley que recordava Bestard.\nTraspàs de confiança\nLes seves previsions per al futur són clares: amb els bancs passarà el mateix que amb les agències de viatges. “Fa 20 anys no es concebia cap altra manera de contractar unes vacances que no fos a través de l’agència; ara el bitllet es compra directament a la companyia, l’hotel per eDreams i la resta es consulta a TripAdvisor”, va dir el director de Kantox. Aquest escenari dibuixaria en un termini més o menys llarg una pantalla de mòbil amb diverses aplicacions que servirien cadascuna per a un tipus d’operació financera diferent.\nPerò un dels obstacles per a aquests negocis és la confiança. Els quatre empresaris van reconèixer que no és senzill que una empresa decideixi fer passar els seus diners per una plataforma digital. Tot i que Fodor va afirmar que ja és una assignatura aprovada, una de les primeres preguntes en acabar la xerrada va ser sobre les garanties que oferien els seus serveis i la fiabilitat de les plataformes.\nCom a resposta van donar les seves claus per a l’èxit: atacar directament i únicament un segment de mercat, com ara les subhastes de factures de Finanzarel o l’intercanvi de divises de Kantox, i fer-ho amb la màxima transparència i eficàcia.\nParadoxalment, la crisi bancària a Espanya i la falta de confiança en el sector injecten optimisme als quatre empresaris sobre el futur del fintech. El president de Kantox ho té clar: “La banca no morirà, però la cultura financera està canviant i s’hauran d’adaptar a l’ecosistema que es generarà al seu voltant”.


La jove actriu i directora anoienca conjumina el text de fa 2.400 anys d'Aristòfanes i les vivències personals dels interns de Can Brians i les dones de les seves famílies. Un treball tan aspre com gratificant que s'ha desenvolupat al llarg de vuit mesos i del que han fet dues representacions.\n'Lisístrata. De qui és la guerra?' és el títol de la peça teatral que ha treballat la directora i actriu igualadina Xantal Gabarró i un grup de persones internes a Can Brians 2 al llarg dels darrers mesos. Un treball d'àlgebra teatral que ha combinat "dues esferes". "La de la ficció", partint de la 'Lisístrata' que va escriure Aristòfanes quatre segles abans de Crist i "l'esfera real", és a dir, les vivències dels presos i sobretot les mares, dones i filles dels presos. La igualadina, que ha bolcat la seva carrera en el teatre social, va partir de la idea d'"el vincle de les dones amb les persones privades de llibertat". I aquí hi ha l'enllaç amb 'Lisístrata', una peça on les dones són protagonistes en un context que no hi ha homes (en aquest cas, són a la Guerra del Peloponès).\nEls homes que han participat en el treball i les representacions -se n'ha fet dues- participen en el taller teatral de forma voluntària. Xantal ja fa més d'un any que treballa com a monitora artística a Can Brians i, després de dues obres (una un recital de contes, l'altra una funció de Reis per als fills i filles dels interns) va voler partir de zero amb una obra que condensés la situació dels presos però també l'altre cantó del mirall, la de les dones que ara no els tenen a prop. "Va ser un treball de gènere, que podia tenir impacte emocional. Volíem parlar de les seves dones i donar-los veu, per tant també vam haver de fer un treball de creació i d'escriptura. Vam sumar la ficció del text de 'Lisístrata' amb les vivències reals d'aquestes dones, però sense sensacionalisme" explica.\nXantal Gabarró se n'ha adonat al llarg d'aquests mesos que "les dones d'aquestes famílies no només tenen un familiar a la presó, acabes veient que -en el que seria un paral·lel de l'obra clàssica- en aquestes llars la presència dels homes ha desaparegut i moltes d'elles han d'assumir rols masculins". La peça que han desenvolupat "ha permès fer un treball de gènere" mentre que la inclusió de la comèdia 'Lisístrata' ha donat "un contrapunt més distès".\nAixí, a més de parts del text de 'Lisístrata' (que s'ambienta en una vaga "d'amor" de les dones fins que els homes no acabin amb la guerra), la creació s'ha centrat en les experiències d'aquestes dones dels interns que han escrit cartes: "les vam convidar a escriure sobre què significava tenir éssers estimats a la presó" comenta la creadora igualadina. Dues de les cartes apareixen íntegres al text. A més, al llarg de l'obra, s'exposen les dades penitenciàries, de quanta població reclusa hi ha, i també una altre reflexió sobre el sistema judicial "si és just i si ells són a la presó per responsabilitat individual o del sistema".\nLes circumstàncies de la presó, per les diferents situacions dels presos hi ha molta mobilitat, han fet que la directora no pogués sempre treballar amb el mateix nombre de persones ni les mateixes persones. Ha comptat amb un vestuari senzill, minimalista, amb el suport d'una projecció audiovisual. El fet de vestir-se de dones en algunes de les escenes "va provocar molta conya en alguns, però també és un canvi bèstia. Ha calgut treball corporal per ajustar-se una mica a l'estereotip femení. Alguns els hi feia vergonya. Ha sigut tot un viatge".


La Biblioteca Antoni Comas dedica un cicle de novel·la negra a Georges Simenon - Ajuntament de Mataró\nLa Biblioteca Antoni Comas dedica un cicle de novel·la negra a Georges Simenon\n‘Sant Jordi criminal’ busca apropar escriptors, lectors i amants d’aquest gènere\nLa Biblioteca Antoni Comas ha programat durant el mes d’abril el cicle ‘Sant Jordi criminal’, un conjunt d’activitats especialitzades en el gènere negrocriminal amb l’objectiu d’apropar escriptors, lectors i amants d’aquest gènere. En aquesta edició es vol retre un homenatge especial a la figura de Georges Simenon, un dels més grans i prolífics escriptors del gènere de novel·la negre. Ho farà a través de l’exposició “Simenon Sospitós” que es podrà visitar fins al 30 d’abril. Aquesta mostra anirà acompanyada d’una activitat complementària el 14 d’abril, el debat del llibre “Pietr, el letón” i la visita comentada a l’exposició a càrrec del comissari Joaquim Noguero.\nLa biblioteca, en col·laboració amb l’Espai Jove Rocafonda-El Palau i el col·lectiu Planeta Lletra, proposa la recreació i resolució d’un crim fictici a la biblioteca. Els joves han participat en un taller organitzat per aquesta per inventar un crim i gravar un curtmetratge i el col·lectiu Planeta Lletra n’ha fet un relat curt. Els propers dies la biblioteca difondrà el tràiler del crim i el 20 d’abril a les 19.30 h es farà l’acte de presentació d’aquest projecte on s’estrenarà el curt, es presentarà el relat i els usuaris podran conèixer tots els detalls que s’amaguen darrera d’aquest crim fictici.\nEl 13 d’abril hi haurà una xerrada literària a càrrec de Rafa Melero i Vicente Corachan, dos policies que explicaran les seves experiències i anècdotes viscudes durant la seva carrera com a policies, investigadors i ara també escriptors. El 24 d’abril es projectarà la pel·lícula “Ombres”, un thriller psicològic de cinema d’autor realitzat per joves estudiants de l’ESCAC.\nDurant tot el mes, hi haurà una mostra documental de llibres de novel·la negra, criminalista i criminologia que acompanyaran un aparador que imitarà una oficina d’investigació.


Una startup tarragonina en el programa d'acceleració empresarial de Fundación Repsol - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nUna startup tarragonina en el programa d'acceleració empresarial de Fundación Repsol\nFundación Repsol ha donat a conèixer les dues idees i els cinc projectes seleccionats que formaran part de la seva acceleradora empresarial, el Fons d’Emprenedors que té per objectiu donar suport als projectes més innovadors en matèria d’energia i mobilitat amb l’objectiu que arribin al mercat tan aviat com sigui possible.\nAquestes startups rebran un suport econòmic de fins a 144.000 euros, formació, assessorament empresarial i accés a possibles inversors.\nLa idea de Tarragona consisteix en unes membranes selectives per separar el CO2 de la resta d’elements en gasos.\nLes startups seleccionades en la setena edició del Fons d’Emprenedors han resultat escollides d’entre les 364 propostes rebudes. Després d’un exhaustiu procés d’avaluació i selecció, 15 propostes van quedar com a finalistes, d’entre les quals un jurat expert ha seleccionat les set més innovadores, cinc en la categoria de projectes i dos en la d’idees.\nEls projectes que iniciaran el programa d’acceleració rebran fins a 144.000 euros durant un any, ampliable a un any més, i les idees rebran un suport de 24.000 euros.\nA més del suport econòmic, els projectes i les idees comptaran amb un equip de mentors que els acompanyarà durant l’etapa d’acceleració, així com també amb assessorament tècnic i legal, i formació especialitzada adequada a les seves necessitats. A més, les startups tindran accés a potencials inversors i la possibilitat de testar prototips en instal•lacions industrials. Aquest suport no implica cap altre tipus de participació en el capital de l’empresa ni la cessió de drets de propietat intel•lectual per part de Fundación Repsol.\nL’acte de presentació ha tingut lloc en el Campus Repsol i ha comptat amb la presència d’Ignacio Egea, Vicepresident de Fundación Repsol; i de Begoña Elices, Directora General de Comunicació y de Presidència de Repsol, i membre del Patronat de la Fundación.\nEn l’esdeveniment també hi ha participat Raúl Aragonés, un dels fundadors d’Aeinnova, startup accelerada pel Fons d’Emprenedors en la seva quarta convocatòria. Aragonés ha explicat l’evolució i fites del seu projecte gràcies al suport de l’acceleradora de Fundación Repsol.\nEn el marc del seu compromís amb un futur energètic més sostenible, Fundación Repsol va llançar l’any 2011 el Fons d’Emprenedors, una acceleradora de startups amb l’objectiu de promoure el talent i donar suport a les millors solucions tecnològiques i sostenibles en l’àmbit de la indústria energètica i la mobilitat avançada. En les set convocatòries realitzades s’ha rebut gairebé 3.000 propostes.\nDes de la seva posada en marxa s’ha accelerat 43 startups, a les quals cal afegir-hi les set noves iniciatives seleccionades. El conjunt de les empreses accelerades han obtingut quasi 16,5 milions d’euros d’inversió pública i privada, han realitzat més de 140 prototips i han facturat 2 milions d’euros.\nRedacció TT - 24/07/2018 - 10:49h


El Parc Taulí crea una unitat per monitoritzar les seqüèles del coronavirus\nL’Hospital Parc Taulí de Sabadell ha posat en marxa una unitat per coordinar amb els Centres d’Atenció Primària el tractament dels pacients amb seqüeles per la Covid-19. Segons ha informat el centre, es tracta de la primera Unitat Funcional de coronavirus a Espanya. El seu objectiu és permetre el seguiment dels pacients amb seqüeles, algunes de les quals poden aparèixer després d’haver patit la malaltia i tot i fer-ho de manera lleu o asimptomàtica.\nLa nova unitat està dinamitzada pel director del Servei de Malalties Infeccioses del Taulí, Manuel Cervantes, i compta amb un comitè assistencial format per especialistes en diverses àrees hospitalàries. Totes aquestes es coordinaran amb els metges de família i el conjunt de l’Atenció Primària per fer el seguiment dels protocols.\nEl doctor Manuel Cervantes. Autor: cedida.\nL’atenció al pacient es farà en format presencial i telemàtica. A més, es farà el seguiment de grups de pacients que han passat el virus de manera més severa, per potenciar la recuperació i per conèixer quines seqüeles es poden cronificar.\nQuines poden ser les seqüeles del coronavirus?\nFins ara, les seqüeles que s’han pogut atribuir a la Covid-19 són diverses. En les formes més severes han predominat la fibrosi pulmonar, que és una malaltia crònica però podria ser recuperable, i la trombosi vascular. La infecció també pot afavorir la formació d’úlceres per decúbit, de vegades severes, i en el pic de la pandèmia es va detectar un increment de lesions isquèmiques cerebrals similars a l’ictus.\nCervantes assegura que la coordinació amb la primària permetrà “detectar moltes formes incipients que no han arribat a aquesta severitat”. En aquest sentit, un dels objectius és detectar quins pacients tenen major risc de trombosi per evitar la seva progressió.\n“No hem de comptar només les morts que hem tingut en pacients ingressats sinó en les que la Covid pot provocar setmanes després de que hagin obtingut l’alta hospitalària. Per això, enfocar el seguiment conjunt des de diferents especialitats ens pot donar una imatge global més real que la visió de cada professional des del seu àmbit”, ha alertat Cervantes.\nLa coordinació també se centra en persones que han passat la malaltia de manera benigna o sense senals però que després han presentat diverses lesions a la pell sense gravetat.\nL’estudi serològic: el 90 per cent dels malalts genera anticossos\nParal·lelament, la unitat ha potenciat un estudi basat en proves serològiques a un miler de persones, entre pacients i personal sanitari, per conèixer si s’han generat anticossos. Segons el primer resultats, el 90 per cent dels malalts generen anticossos i entre el 5 i el 10 per cent dels asimptomàtics. El pròxim pas és esbrinar si aquests es mantenen en el temps i si són capaços de fer més difícil la transmissió del virus.\nEn aquest sentit, Cervantes ha fet una crida a tots aquells equips que estiguin desenvolupant projectes de recerca a registrar-los als respectius comitès i divulgar-los també en el marc de la Unitat Funcional per poder col·laborar, compartir informació i eines d’anàlisi.\nFoto portada: infermeres a l’hospital Parc Taulí, durant el pic de la Covid-19. Autor: cedida.


Junqueras veu en la síntesi entre independència i justícia social la clau de la victòria el 27-S\nEn una intervenció davant el consell nacional renovat en què ha estat rebut amb un llarg aplaudiment, el líder dels republicans ha considerat que els resultats del sobiranisme el 24-M són la "millor base per encarar les eleccions del 27 de setembre" amb garantia d'èxit\n2 min. Barcelona 06/06/2015 12:33\n260x366 La nova executiva d'ERC s'ha reunit per primer cop aquest dissabte / CRISTINA CALDERER La nova executiva d'ERC s'ha reunit per primer cop aquest dissabte / CRISTINA CALDERER\nEl líder d'ERC, Oriol Junqueras, ha animat aquest dissabte els quadres republicans a afermar el discurs de la síntesi entre independència i justícia social perquè fer "indestriable" una cosa de l'altra és la clau de la victòria independentista el 27-S. Junqueras, rebut amb aplaudiments i crits de "president" i d'independència en el consell nacional renovat d'aquest dissabte, s'ha felicitat pels resultats que han obtingut les forces sobiranistes, però també les compromeses amb la justícia social, a les eleccions municipals, un "resultat extraordinari per al país", que "predisposa millor que mai" l'independentisme per encarar les eleccions plebiscitàries del 27-S. Ha erigit ERC en la “síntesi” dels dos eixos polítics -social i nacional- que garantiran, diu, l'èxit sobiranista el 27-S.\n"En la mesura que sabrem construir i comunicar el discurs sobre el vincle indestriable entre independència i justícia social, és evident que el 27-S tindrem un resultat que serà el millor no tant per a ERC, poc rellevant, sinó per a tots els que volem canviar aquesta realitat insostenible", ha clamat Junqueras en una intervenció llampec de només quatre minuts davant uns quadres entregats després que fos reelegit president del partit amb el suport del 93% dels militants. Pel líder republicà, el 27-S " el resultat important és el global, no el d'un partit o un altre, sinó el de tots els partits implicats en la causa de la independència i d'una societat més justa".\nMés independentisme, menys unionisme\nJunqueras ha subratllat el fet que el 24-M s'hagi eixamplat la diferència entre els partidaris de la independència i els partidaris de mantenir-se dins d'Espanya. "Avui hi ha més independentistes que mai, el procés està més viu que mai i mai fins ara l'independentisme havia tingut tants regidors", ha destacat. Després ha posat èmfasi en l'increment significatiu del vot independentista d'esquerres, compromès amb "una societat més justa".\n"Cada vegada és més evident que, si a Catalunya no tenim els instruments d'un estat, no podrem garantir una societat justa", ha advertit, en un clar missatge dirigit a les forces que, com Barcelona en Comú o ICV-EUiA, prioritzen un dels dos eixos polítics, el social, per davant de l'altre, el nacional, quan segons ERC no és possible separar una cosa de l'altra.


Orfeas Hotel Lesvos Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 319 allotjaments a Lesvos.\n3, Katsakouli Street, Mitilini, Lesvos, Grècia, 81100 - Veure al mapa\n"The staff members were all extremely friendly and helpful"\nMés informació sobre Orfeas Hotel\nDissenyat tant per oci com per negoci, Orfeas Hotel està situat idealment a Mytilene; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nOrfeas Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Orfeas Hotel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Mytilene.


Quan ja tenia fet i enquadernat l'àlbum del primer any de la GEMMA, fent endreçar per casa vaig trobar algunes fotos que ja donava per perdudes . Havien servit per fer un parell de collage de fotos, que havia fet la meva filla quan tenia uns 15 anys i havia agafat les fotos originals .\nLa primera idea va ser afegir-les al àlbum del primer any, però després de mirar-ho vaig veure que era impossible afegir-les sense espatllar els que estava fet, així que vaig decidir que en faria LAYOUTS.\nAquesta foto precisament la havia fet servir jo mateixa quan va fer 15 anys que recordo li vaig fer un marc amb una foto de recent nascuda i una altre de quan tenia 15 anys. No hem pregunteu perque la vaig retallar i també vaig fer servir l'original.\nVaig haver d'adaptar-me al la forma de la foto, però al final el resultat va ser satisfactori\nPer decorar vaig posar-hi flors de diferents marques i ben diverses.\nA la part de dalt aquesta roba estesa que vaig aprofitar per posar-hi el seu nom. Les lletres son de fusta i embossades de color blanc.\nEncara hem queden 3 fotos més que ja us aniré ensenyant a mesura que vagi fent els Layouts.\nPublicat per QUIMA a 12:51 Cap comentari:\nja fa molt de temps que estic intentant reorganitzar i fer de nou tots els àlbums de fotos que tenia de fa temps. No se si un dia arribaré a posar-me al dia; però vaig intentant fer-ne algun de tant en tant (massa de tant en tant per el meu gust)\nPer fi li va tocar el del primer any de vida de la meva filla.\nAlgunes pàgines ja les tenia fetes de fa bastant de temps (ara hi canviaria decoració i potser paper), però s'havien d'aprofitar ja que sinó el projecte s'allargaria massa.\nAlgunes de les pàgines les he fet com a layouts; altres en canvi simplemente hi he posat les fotos amb alguna petita decoració\nEls papers que he fet servir son de diverses col.leccions.\nHe acabat l'àlbum amb el primer aniversari, fent una pàgina en forma de layout i al darrera hi he posat les fotos de la celebració.\nCom ja vaig comentar en la entrada anterior, el repte del mes de març ja el tinc fet.\nAquesta vegada el papers son de la col.lecció WONDERLAND de STAMPERIA. Tampoc hi he fet res de mix media, ja que les tintes que tinc no hem lligaven amb el color; en canvi he utilitzat una cartolina de els BASIC DE ELENA ROCHE, i amb una llima li he donat un efecte desgastat que que molt adient.\nAquestes son les pàgines que hem deixat per fer-les tipus LAYOUT. Un cop hi posi les fotos veuré con ho organitzó.\nAra ja només toca a esperar a finals d'abril que ens posin el repte de d'aquest mes.\nPublicat per QUIMA a 12:22 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: projecte anual scrap/ album\nPer casualitat vaig veure per Facebook que CRISTINA RADOVAN, proposava fer un projecte. Ella cada final de més penjaria un video amb una o dos pagines d'un àlbum per posar totes les fotos per mesos del 2018. Hem va semblar un projecte mol maco i també era una manera d'obligar-me a fer coses noves.\nAquí us ensenyo el projecte que vaig fer del mes de febrer, que vaig aprofitar uns papers que m'havien sobrat d'una col.lecció tipus vintage ( no estant fets amb els papers que ens proposava ella).\nLes miden son 28x22 . Té un tamany considerable però ja va bé per poder encabir-hi una quantitat considerable de fotos.\nA la part del davant hi vam fer un desplegable de 4 fulles enganxats amb una pestanya per així poder obrir-ho perfectament.\nA la part del darrera de la pagina hi he fet una altre pagina més petita , perquè no s'obri hi he posat un parell d'imans. hi he fet dues butxaques per poder posar-hi fotografies.\nA la part interior de la doble pagina només hi he fet una butxaca.\nD'aqui uns dies un ensenyaré el del mes de març.\nPublicat per QUIMA a 19:56 1 comentari:\nla base l'he fet amb cartolina beig amb textura. Medeix 15 x 18. Un retall de paper decorat que he envellit els costats i entintats amb tinta VINTAGE PHOTO.\nA la part inferior hi he fet un bouquet de diverse flors.Algunes ja comprades i d'altres fetes amb troquels amb la BIG SHOT. Tant el 60 con l'etiqueta en que està posat estan fets amb troquels de la BIG. El nùmero primer l'he troquelat amb paper d'acuarela de gramatge alt un parell de vegades i una altre amb el paper decorat i l'he enganxat amb cola. Així queda com un chipoard.\nPublicat per QUIMA a 15:08 5 comentaris:\nDarrerament hi he trobat el gust a fer àlbums, sobretot amb enquadernació amb espina o espiga. M'agrada el format i permet posar-hi una quantitat considerable de fotos. Desprès de dos àlbums per nens , ara ha tocat un per una nena.\nL'estructura de l'àlbum està feta amb cartrò de 2 mm de gruix i tant les fulles interiors com els desplegables estant fetes amb cartolina negra. Els papers son de diferents col.leccions , totes elles infantils i alegre.\nHe fet diversos desplegables, per així poder encabir més fotos.\nL'àlbum consta de 6 fulles .\nEn aquesta pàgina hi he fet un sobre per poder posar-hi fotos i a l'altre costat de pàgina una cascada.\nLa pàgina següent, a sota ens amaga un acordió.\nA l'esquerra una butxaca i a la dreta tres pestanyes de diferents mides . Per que no s'obrin hi he posat un iman amagat sota els cors.\nUna altre pestanya que en obrir-se ens deixa dos\ndepartaments per més fots.\nDiverses pàgines, totes diferents per posar-hi fotos.\nPublicat per QUIMA a 15:31 7 comentaris:\nLletres decorades per posar en un pastís de bolquers. He de dir que eren per la meva reneboda, que havia nascut fa 15 dies. Son lletres de mida petita uns 8-10 cms. Eren de color blanc, però estaven força mal pintades, per tant vaig optar per folrar-les tant de la part del davant com per la part del darrera i el canto també el vaig folrar amb paper. Un cop folrades una petita decoració a cada una i llestes.\nI aquí ja les teniu posades al pastís i ja embolicat per entregar-lo. FELICITATS EDUARD I NURIA\nPublicat per QUIMA a 9:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: pastís de bolquers, scrap


Protocols de prevenció per a una sortida en moto segura | Motards Independentistes\nProtocols de prevenció per a una sortida en moto segura\nL'associació ha creat un protocol de sortides per prevenir el contagi de la COVID-19. Us preguem el seguiu en les sortides que anem fent.\nSortirem quan estigui permès\nSortirem només quan estigui permès fer-ho. En cas de rebrot, farem sempre cas de les autoritats sanitàries.\nPortarem mascareta per posar-nos-la durant les parades.\nMantindrem la distància de seguretat de més de dos metres\nEn les parades, estarem a la distància recomanada de seguretat.\nÉs important tenir en compte que les persones que porten mascareta quirúrgica no es protegeixen elles mateixes, sinó que només eviten contagiar tercers. Per tal de no obligar-nos a portar tots les del tipus FFP2/N95, cal que tots en portem.\nSeguirem les normes dels espais que visitem\nEn les parades on visitem espais lúdics, sigui per menjar o visites culturals, seguirem les normes pròpies de l'espai.\nTindrem especial compte al menjar\nEls restaurants estan obligats a complir les normes de prevenció durant la preparació del menjar. Aquesta obligació acaba quan aquest arriba a la taula. Siguem curosos amb el menjar dels demès. Evitem parlar sobre plats que no siguin nostres, així com aquells que siguin compartits (amanides, pa, etc.)\nPortarem desinfectant per a les mans\nNo donem per fet que allà on anem hi haurà desinfectant. Porte'm-ne.\nQuè fer davant actituds insolidàries?\nEns podem trobar davant persones que no duen o no es posen la mascareta durant les parades. En molts casos, el motiu és la ignorància respecte l'ús que s'ha de fer de la mateixa. També hi ha certa confusió respecte el tipus de mascareta i a qui protegeix. La regla senzilla és portar-ne tots i així evitar el contagi pel virus en gotes respiratòries i en aerosol.\nCom sigui, en el cas de trobar-nos amb persones que no vulguin usar mascareta, evitem alliçonar o confrontar. Simplement convidem-los a no mesclar-se amb les persones que sí en porten.\nPer a la seguretat de tots, seguim les mesures de prevenció amb tot el rigor possible.\nPodeu trobar el protocol a la web web de Motards Independentistes, a Prevenció COVID-19.


Desespañolizar Catalunya | escolis\nHi ha una constant en la política i en la societat catalana fruit d’aquets llargs 300 anys de submissió, i aquesta constant és la espanyolització de Catalunya. En matemàtiques a l’expressar una fórmula on apareix una constant, aquesta és defineix perquè es manté invariable i qualsevol argument o dada que l’acompanya es veu subjecta a la influència d’aquest element.\nC = k (50ciu + 21erc + 20psc + 19pp + 13icv + 9c’s + 3cup)\nAquesta k però, no és un sol valor, sinó que és un conjunt de variables que van des de la economia, la cultura, la llengua, els serveis, els impostos, les inversions, …\nAquestes variables que configuren aquesta constant afecten de diversa manera, per la seva propietat, als diferents factors de la fórmula i els condicionen amb més o menys mesura.\nC = 50ciu6k + 21erck + 20psc7k + 19pp10k + 13icv4k + 9c’s10k + 3cupk\nS’admeten diferents nivells d’influència en els diversos posicionaments relatius a les múltiples qüestions que configuren el resultat final C.\nUn exemple que podríem posar és el de la relació de C amb la resta del món o més concretament amb Europa, on k es converteix en una potència k2.\nC=>Eu = k2·c’\nTanmateix aquesta fórmula amb aquesta constant k es revela amb tota la seva magnitud quan k incorpora un signe, positiu o negatiu, i tenint en consideració les diferents variables de k, mencionades més amunt, és evident que aquesta constant porta un signe negatiu.\nC = -k2c’\nA tot això, el repte que ens ocupa és com desactivar aquesta constant negativa que introduirem a la fórmula com una incògnita [x].\nC = -k2c'[x]\nLa solució immediata és la desaparició de k de la fórmula, desvetllant la incògnita amb la declaració d’independència.\nC = c’\nPerò malauradament no ens trobem en aquesta situació i ens cal que a cada situació i/o decisió que prenem d’ara en endavant, la incògnita [x] desactivi k perquè c’ aconsegueixi acostar-se cada vegada més a C.\nDurant molt de temps el conjunt de c’ s’ha entestat a dotar aquesta [x] d’un signe positiu que ens ha donat un resultat negatiu, esperable donada la naturalesa negativa de k. No es pot deixar de constatar que en algunes qüestions aquesta k ha sigut de manera momentània positiva i conseqüentment amb resultats també positius. Però aquesta és una dada que malauradament ha desaparegut de la fórmula.\nDonada la naturalesa de c’ es fa molt difícil convertir aquesta [x] de positiva a negativa per tal de desactivar la constant.\nÉs difícil per exemple que es prenguin decisions com el tantes vegades recurrent tancament de caixes, insubmissió fiscal, sobirania lingüística, etc. Perquè a aquesta constant k en porta associada un altra que pren la forma d’amenaça constitucional de k. Així k s’ha dotat de propietats com indissolubilitats, unicitat,… reforçades amb l’ús d’una força F (amenaça militar) que acota la incògnita [x] i que lògicament influeix en el resultat de C.\nC = -k2 c’ F[x]\nTambé influeix en aquesta resposta [x] les accions individuals [x’] de cada un dels components de c’ esmentats al començament (ciu, erc, psc, pp, icv, c’s, cup) amb els seus personals graus d’influència de k.\nAmb tot, una variable ha emergit amb força per acabar-ho d’adobar i no és més que la conjuntura internacional, altrament dits mercats M que incideix a tota la fórmula.\nC = M (-k2 c’ F[x])\nPer tal de que es donin resultats favorables, només hi ha la possibilitat d’incidir en [x’], o sigui que els actes individuals ens treguin de sobre la influència de la constant k espanyola. I per això hem de deixar de considerar els que configuren c’ com a elements distants que elegim perquè s’enfrontin sols a les decisions, n’hem de formar part, empènyer, debatre, exigir que les decisions vagin sempre en la direcció de fer que c’ s’acosti cada vegada més a C.\nI després de tot això, la primera decisió és la formació del govern de c’. La que sembla que tothom vol és la formada per ciu + erc. Recordem 50ciu6k + 21erck. Per aconseguir que aquesta sigui una bona decisió [x] caldria treure’s de sobre els 6k+k i això vol dir expulsar la corrupció, parar les privatitzacions, recuperar la recaptació de les autopistes, invertir en educació i sanitat, … i per fer això cal una implicació de tothom al carrer. Ara és l’hora de tornar a fer una gran manifestació, que l’ANC no faci comunicats del que s’ha de fer i fer-ho, tornar al carrer i fer sentir la veu del poble un altra vegada, despreciant la k que ens fa entrar els dubtes. Senyors, el sobiranisme ha guanyat amb majoria absoluta. Sortim al carrer i que més que ningú, ho escoltem nosaltres mateixos.\nP.S.: Que em perdonin els matemàtics. 😉\nPublished: 27 Novembre 2012


Em dic Véronique, tinc gairebé 60 anys i visc a Bretanya amb en Guy, el meu company. La practica del caiac de mar m’inspira una sèrie de paraules: afició, natura, lliscar, illes,respiració, trobades, paisatges, ocells, bivacs, exploració, lentitud….\nVam debutar junts en caiac de mar el 1993 a Morbihan, després a l’alberg de joventut de Plaimpol on l’ensenyament sense esperit de competició, basat en l’autonomia, la presa de responsabilitat i la solidaritat, ens va entusiasmar.\nEstem implicats en diverses associacions (CK/mer, TGKM, clubs,…), ocasió de moltes trobades. Ens agrada escriure per compartir el que em aprés i les nostres experiències.\nA 2012, amb en Guy vam escriure una guia de caiac de mar a Bretanya que est`en curs de reedició i acabem de fer-ne un altra sobre el litoral de Nantes fins l’illa d’Oléron (que continuarà fins a la frontera espanyola amb un coautor). Aquest descobert en profunditat de paisatges diferents ancorats en una història diferent de la nostra Bretanya ens ha permés fer moltes trobades.\nParal•lelament a les excursions per Bretanya, he mullat la pagaia a Noruega, Sicília, Irlanda, Croàcia, Escòcia, Alaska, Còrsega, en diferents condicions: membre d’un grup de companys i companyes, sovint amb en Guy o de vegades com dos enamorats!\nEm defenso en anglès i en espanyol.\nEls meus interessos caiaquistes: les excursions amb caiac de mar, la pedagogia, la pala groenlandesa, l’escriptura i de vegades l’aquarel•la.


La UIB acull la 4ª Marató de Donació de Sang al campus universitari - Notícies - Fundació Banc de Sang i Teixits de les Illes Balears\nLa iniciativa de la Fundació Banc de Sang i Teixits de les Illes Balears i l’Associació de Donants de Sang de Mallorca cerca implicar la comunitat universitària en la donació de sang\nAquesta iniciativa ha estat organitzada per la Fundació Banc de Sang i Teixits de les Illes Balears amb la col·laboració de l’Associació de Donants de Sang de Mallorca i cerca implicar la comunitat universitària en la donació de sang, i donar a conèixer la importància de la donació de sang per salvar vides, com també augmentar el nombre de donacions, captar nous donants i fidelitzar els que ja ho són.\nLa UIB va assolir el curs 2011-12 un record històric, amb la participació més gran des de l'any 1991. En les campanyes de donació que varen tenir lloc el curs passat hi participaren 884 persones, s’aconseguiren 719 donacions de sang, i 275 membres de la comunitat universitària donaren sang per primera vegada a la UIB. A més, la Marató de donació de sang a la UIB va ser guardonada l’any 2012 amb el Premi Nacional per la millor campanya de promoció de la donació de sang a Espanya atorgat per la Societat Espanyola de Transfusió Sanguínia (SETS).\nOn ens trobaràs aquests dies de marató?\nEdifici Arxiduc Lluís Salvador (Escola d’Hoteleria)\nUn treball de tots\nPer organitzar aquesta activitat ha estat imprescindible la implicació dels òrgans rectors i tots el departaments de la UIB, de Serveis Ferroviaris de Mallorca (informació als vagons i estacions del metro), del’EMT (informació a la línea 19) i de l’Escola d’Hoteleria (entrepans per després de la donació de sang). També col·laboren persones que ja han donat sang qualque vegada a la UIB. Internet i les xarxes socials ens faciliten difondre aquesta informació entre la població universitària.\nCom ja sabeu, fan falta 200 donacions de sang diàries a Balears. Al enllaç trobareu material divulgatiu:\nMaterial promocional de la 4ª Marató de Donació de Sang a la UIB


Més de la meitat dels espanyols considera "regular" la situació de l'ensenyament | Consumer\nMés de la meitat dels espanyols considera “regular” la situació de l’ensenyament\nEls ciutadans prefereixen les universitats privades, però valoren més al professorat de les públiques\nData de publicació: Dilluns, 01 de Gener de 2007\nLa majoria dels ciutadans espanyols (51,9%) estima que la situació de l’ensenyament a Espanya és “regular” en termes generals. Un 4% la jutja “molt bona” i un 21,2% “bona”. D’aquesta manera, la valoració positiva supera clarament a la negativa, ja que un 18,6% estima que l’educació és “dolenta” i un 4,2% “molt dolenta”.\nAquestes dades apareixen recollits en l’últim baròmetre del Centre de Recerques Sociològiques (CIS), que s’ha interessat d’una forma especial per la situació de l’educació al nostre país.\nD’altra banda, el 56,7% de la població creu que l’Estat gasta “massa poc” en l’ensenyament, enfront del 31,6% que estima que s’inverteix “el just” i el 2,2% que creu que es gasta “massa”.\nRespecte a les universitats, la qualitat és “regular” per un 33,4% dels enquestats, “bona” per un 30,8%, i “molt bona” per un 1,5%. Per contra, l’ensenyament universitari és “dolenta” per un 8,7%, i “molt dolenta” per un 1,7%.\nL’ensenyament que ofereixen col·legis i instituts, per la seva banda, és “regular” per un 44,3%, “bona” per un 27,9%, i “molt bona” per un 0,8%. La consideren “dolenta” un 17,7% i “molt dolenta” un 3,3% dels espanyols.\nPreferència per les privades\nMés ciutadans creuen que les universitats privades ofereixen una formació de “major qualitat” (37,1%) que les públiques (30,5%). També que les privades disposen de “més mitjans” (49,1%) que les públiques (21,1%); que l’ensenyament està “més adaptada al món d’avui” en les privades (34,7%) que en les públiques (24%), i que els títols privats són “més prestigiosos” (39,1%) que els públics (24,4%).\nParadoxalment, es confia més en la qualificació del professorat de les públiques (30,6%) que en el de les privades (26,3%). El professorat públic té “bon nivell” per un 43,6% dels enquestats, “regular” pel 25,8%, i “dolent” pel 4,4%.\nQuan es pregunta per la qualitat de la Universitat pública, un 35,9% la considera “bona”, un 34,3% “regular”, i un 7% “dolenta”. Un 44,5% creu a més que l’educació de la pública milloraria si les universitats competissin entre si i seleccionessin a estudiants i professors pel seu rendiment. Un 23,8% creu que aquesta millora seria “només per a uns pocs”, i un 10,2% que “no milloraria”.\nQuant a l’equipament material i tècnic, ho consideren “regular” un 30,7%, “bé” un 24,5%, i “dolent” un 13,7%.\nciutadans ensenyament universitats


Mobilitat sostenible i autoconsum: Bassols Energia fa un pas més en l'energia verda - Ràdio Olot\nMobilitat sostenible i autoconsum: Bassols Energia fa un pas més en l'energia verda\nL’empresa garrotxina ha instal·lat el seu primer carregador de vehicles a Santa Pau i diu a Ràdio Olot que treballa per instal·lar-ne a cases particulars. La companyia també té interès a fomentar l’autoconsum industrial i crear comunitats energètiques.\nEl punt de recàrrega de Bassols a Santa Pau (Bassols Energia)\nDes del passat mes d’octubre, l’elèctrica garrotxina ha començat a caminar en el món de la mobilitat sostenible. Per primera vegada, Bassols Energia ha instal·lat un carregador públic i gratuït de vehicles elèctrics. Ha estat a Santa Pau i això ha obert un nou camí que ja ha despertat l’interès d’altres ajuntaments. Es tracta d’un punt de càrrega semiràpid de 22 kW i que l’ajuntament va demanar a l’empresa. El cap de gestió d’energia i mercats de Bassols Energia, Miquel Bosch, diu a Ràdio Olot que no s’ho van pensar dues vegades a l’hora de valorar la demanda del consistori.\nA més dels carregadors públics, Bassols també vol entrar al mercat domiciliari. Per això està treballant per oferir carregadors per a particulars. Una línia que encaixa amb una altra branca de l’elèctrica: l’autoconsum. Des de fa tres anys, Bassols i Wattia Innova treballen plegades per la instal·lació de bateries elèctriques d’ús domèstic. Bosch explica que la companyia vol seguir fent passos endavant en aquesta línia i treballa per oferir instal·lacions sostenibles a particulars i també portar l’autoconsum a les empreses.\nBosch diu que, en la línia de fomentar l’autoconsum domèstic, ja estan col·laborant amb el projecte HolaDomus, una iniciativa de l’Ajuntament d’Olot per a la transformació energètica dels habitatges. Explica que estan intentant portar a terme alguna línia d’ajuda per aplanar el camí dels particulars en la transició energètica.


AniraM: Els videojocs i els seu avantatges i inconvenients\nEls videojocs i els seu avantatges i inconvenients\nA TV3 fa uns quants dies van fer un reportatge sobre els videojocs i van explicar una mica per què ens agraden.\nEl vídeo explica que uns joves estan molt viciats als videojocs i els seus pares no entenen per què els agraden tant. En el reportatge se'ns diu que els joves es senten atrets pels jocs per sentir-se millor, si per exemple suspenen un examen, etc.\nHi ha moltes persones de totes les edats que juguen a tots tipus de videojocs: vells, joves, nens, adults...\nCOMENTARIS: Els videojocs a vegades són bons si estàs deprimit o trist t'ajuden a sentir-te millor, però si estàs moltes hores jugant no és bo per al teu cos, ni per a la vista i menys per als estudis. Els pares no entenen per què ens agraden tant els videojocs, en aquest vídeo un expert diu que perquè entenguin per què ens agraden tant cal que provin el jocs, això també els ajudarà a entendre'ns per què ens agrada i milloraria el bon rotllo a casa.\nMARC BARRIO I CHRISTOPHER GALLO\nComentaris D'altres Membres De l'Equip De Revista:\nEm sembla que les persones estan molt viciades.\nNo em sembla que els jocs atreguin la violència.\nPenso que hi ha gent que no controla el tema de jugar a videojocs i això afecta als seus estudis.\nDaniel Sànchez Quiles:\nJo crec que aquest noi té un petit problema, jo jugo a videojocs però no tanta estona com ell ni tots els dies.\nVa ser molt interessant però també s'hauria d'haver mirat el punt de vista d'un jugador viciat.\nAquest vídeo representa la gent que està enganxada als videojocs i que han d'estar més temps amb la família.\nCrec que juguen massa temps i no controlen el temps de jugar.\nSi voleu veure el reportatge feu clic aquí.


Diputació de Girona - Noticies - Pere Vila: «El festival Sea Otter Europe projecta la demarcació de Girona com a destinació cicloturista internacional»\nPere Vila: «El festival Sea Otter Europe projecta la demarcació de Girona com a destinació cicloturista internacional»\nAvui s'ha inaugurat el festival Sea Otter Europe, un esdeveniment centrat en la indústria de la bicicleta, que tindrà lloc a Girona del 8 al 10 de juny. El president de la Diputació de Girona i del Patronat de Turisme Costa Brava Girona, Pere Vila, ha assistit a l'acte d'inauguració juntament amb Marta Madrenas, alcaldessa de Girona; Josep Pujols, representant territorial de l'Esport a Girona, i Albert Balcells i Oriol Sallent, directors de l'esdeveniment, entre d'altres.\nGirona acull la segona edició del festival Sea Otter Europe Costa Brava - Girona Bike Show, que enguany creix quantitativament i qualitativament, ja que amplia la superfície d'expositors a 26.000 m² i també la d'activitats a 30.000 m². A més, incrementa en 390 les marques participants i a 189 els expositors, i la xifra de participants en les proves i competicions que s'hi organitzen arribarà a 5.000. En aquesta edició, els organitzadors de l'esdeveniment preveuen assolir la xifra de 40.000 visitants a la mostra.\nDurant la seva intervenció, el president de la Diputació de Girona i del Patronat de Turisme Costa Brava Girona, Pere Vila, ha destacat que «fa alguns anys que des del Patronat de Turisme i també des del Consorci Vies Verdes treballem en tres objectius: promocionar l'oferta esportiva i especialment la de cicloturisme de les comarques de Girona; promoure valors com la convivència i la salut mitjançant l'esport i incentivar la mobilitat sostenible en el territori, i, finalment, projectar les marques Costa Brava i Pirineu de Girona a l'exterior». Per altra banda, Vila també ha desitjat que «l'esdeveniment sigui un autèntic èxit, que superem les expectatives fixades i que el puguem seguir celebrant en el futur».\nEn aquesta edició del festival Sea Otter Europe Costa Brava - Girona Bike Show, el Patronat de Turisme compta amb un espai promocional a la zona d'exposició i exhibicions de la fira de 200 m², compartit amb quinze entitats i empreses turístiques del territori membres del Club de Màrqueting de Natura i Turisme Actiu i del Club de Màrqueting de Turisme Esportiu. L'objectiu és donar a conèixer l'oferta turística pedalable de la destinació entre els visitants a la mostra.\nA més del Sea Otter Europe Costa Brava - Girona Bike Show, el Patronat de Turisme Costa Brava Girona dona suport al Girona Cycling Festival, que tindrà lloc de l'11 al 17 de juny a Girona, organitzat per l'agència Bike Breaks Girona Cycle Centre. Aquest esdeveniment, de caràcter més popular, té per objectiu oferir als amants de la bicicleta un ventall d'activitats i proves a través de les quals gaudeixin de l'activitat en un territori cicloturista com és la demarcació de Girona. De la programació del Girona Cycling Festival en destaca la prova Girona Gran Fondo, una ruta circular de 125 quilòmetres, i la cronoescalada als Àngels.\nEn els darrers tres anys, el Patronat de Turisme Costa Brava Girona de la Diputació de Girona està fent un gran esforç estratègic a través del Club de Màrqueting de Turisme Actiu i Natura i del Club de Màrqueting de Turisme Esportiu per situar la demarcació de Girona com a destinació ciclista europea de primer ordre. En aquest sentit s'han produït continguts promocionals i audiovisuals temàtics per arribar als públics més especialitzats.\nRecull de premsa del 9, 10 i 11 de juny de 2018


/L’ICP implicat en la conservació i difusió del patrimoni cultural\n02 Des 2014\tPere Figuerola\nA banda de la recerca científica en paleontologia i la difusió al conjunt de la societat de les investigacions que duen a terme els diferents departaments de l’ICP, l’Institut també té com a missió la conservació i difusió del patrimoni paleontològic que allotja, format pels més de 205.000 fòssils que componen la seva col·lecció, i que actualment és la més gran de Catalunya. En aquest sentit, el personal de l’ICP participa activament i de forma regular en diversos esdeveniments relacionats amb la gestió d’aquest patrimoni, com són el màster de Museologia i Gestió del Patrimoni cultural de la Universitat de Barcelona (UB) o les trobades de tècnics en col·leccions.\nDins del que actualment és el Màster oficial de Gestió de Patrimoni Cultural i Museologia de la UB, l’ICP aporta el gruix principal de docents de l’assignatura “Patrimoni Paleontològic”, que s’imparteix de manera ininterrompuda des del curs 2008-2009. En aquesta assignatura s’explica als alumnes el marc normatiu que afecta el patrimoni paleontològic, els principals jaciments de Catalunya i els jaciments paleontològics musealitzats, la preparació i restauració dels fòssils o com es gestiona una col·lecció paleontològica, entre altres aspectes. Aquest màster oficial ha celebrat enguany el seu vintè aniversari.\nPer una altra banda, el passat 18 de novembre, es va celebrar a la seu del Museu del Ter (a Manlleu) la II Trobada de Tècnics de Col·leccions de Ciències Naturals de Catalunya amb la participació de Jordi Galindo, tècnic de patrimoni paleontològic de l’ICP que va impartir la sessió “Podem avaluar quina gestió es fa del patrimoni paleontològic als museus i col·leccions visitables de Catalunya?”. L’ICP, de la mà de Marta Soteras, responsable de gestió de col·leccions, i el mateix Jordi Galindo, pren el relleu d’aquestes trobades i organitzarà la tercera edició d’aquest esdeveniment a la nova seu al Campus de la UAB durant la tardor de 2015.\n- Formant els agents forestals en la conservació del patrimoni paleontològic\n- El patrimoni paleontològic, un tresor oblidat?\n- Un nou espai per a la conservació de fòssils a Sabadell\nLast modified on Dissabte, 24 Març 2018 16:16\nMore in this category: « Microchoerus, un petit primat europeu al País Basc\tLes llargues còpules de l’ós fòssil Indarctos arctoides »


Els Premis Sambori li descorren el teló a la XXXIV Trobada d’Escoles en Valencià a Orba\nEl col·legi Hispanitat d’Orba, l’IES n.3 de Dénia i el Josep Iborra de Benissa resulten els més guardonats\nUn saló d’actes de la Casa de Cultura d’Orba ple de gom a gom ha estat el marc del lliurament dels XXI Premis Sambori com a obertura del teló cap a la XXXIV Trobada d’Escoles en Valencià de la Marina Alta que es celebrarà hui dissabte al municipi amb el lema Som i serem paraules.\nEn els premis de redacció d’infantil i primària el col·legi més guardonat ha resultat el CEIP Hispanitat d’Orba amb El tresor pirata del castellet de 0 a 3 anys; El bosc en el primer cicle, i La decisió d’Aleix en el tercer cicle.\nPel que fa a secundària el major nombre de nominacions l’han compartit amb tres l’IES n.3 de Dénia i l’IES Josep Iborra de Benissa.\nA més el jurat ha atorgat el guardó Empar Granell a la millor proposta educativa a El drac daurat de la mestra Lorena Martínez Martí del CRA La Rectoria.\nLa cerimònia, amenitzada per Arrels Marinades, ha estat introduïda pel parlament del portaveu de la Fundació Sambori, Oscar Marin, per a agrair la tasca dels organitzadors del concurs, entitats col·laboradores i jurats que any rere any fan que aquest guardó de narrativa siga el més participatiu a nivel europeu. “Sabeu que sense literatura en la nostra llengua no tenim futur” ha manifestat per a remarcar-li a la concurrència de joves “vosaltres sou el futur i per això vos correspon escriure línia per línia com voleu que siga el vostre mon”.\nEn acabar l’acte, bona part dels reunits es dirigiren fins a l’espai Girona on va tenir lloc un sopar popular ambientat per l’actuació Jim War Brou on la corporació municipal amb l’alcalde al front va fer d’amfitrió dels representants dels diferents pobles que es van incorporar.


Fabricació i fàbrica de reproductors C6 de la Xina | AVOE\nC6 es pot connectar a Internet mitjançant LAN / WiFi / 4G. Basat en Colorlight Cloud Server, C6 pot aconseguir ràpidament una gestió unificada de múltiples pantalles i multiserveis entre regions.\nC6 té funcions potents, incloses la supervisió d’equips, l’edició de programes, la planificació i publicació de clústers, la gestió d’autoritzacions a diversos nivells, els programes es publiquen després de la revisió.\nC6 admet un màxim de vídeo HD 1080P, edició de programes mitjançant LEDVISION i formats de programa com ara vídeo, imatge, text, taula, temps i rellotge. C6 admet diverses finestres de joc i es poden superposar, es pot configurar la mida i la ubicació lliurement.\nC6 es pot configurar com a mode AP, admet la gestió de programes i la configuració de paràmetres mitjançant telèfon intel·ligent, tauleta, PC, etc.\nC6 inclou un sensor de brillantor, admet el control de la temperatura i la brillantor de treball i l’ajust automàtic de la brillantor de la pantalla.\nC6 admet sincronització GPS precisa per aconseguir la sincronització de diverses pantalles.\nC6 admet l'entrada i sortida de bucle HDMI; diversos reproductors poden connectar-se en cascada mitjançant HDMI per aconseguir costures de múltiples finestres.\nC6 té emmagatzematge incorporat 8G, 5G disponible per als usuaris; admet emmagatzematge USB, Plug & Play.\nC6 té molts avantatges en aplicacions de pantalles publicitàries i pantalles d’exposició\nC6 inclou un sensor de brillantor, admet el control de la temperatura i la brillantor de treball i l’ajust automàtic de la brillantor de la pantalla. C6 admet una sincronització GPS precisa per aconseguir la sincronització de diverses pantalles.\nC6 té molts avantatges en aplicacions de pantalles publicitàries i pantalles d’exposició.\nCPU de doble nucli a 1,6 GHz, GPU de quatre nuclis de 600 MHz, DDR3 d’1 GB\nCapacitat màxima de càrrega: 1,31 milions de píxels\nUSB2.0 * 2, admet emmagatzematge de disc U extern (128G com a màxim) o\nCONFIG Configuració de paràmetres de pantalla; Publicació de programes\nSortida HDMI Sortida de bucle HDMI\nEntrada HDMI Entrada de senyal HDMI\nLAN Xarxa d’accés\nWiFi 2.4G / 5G de doble banda, suporta el mode AP i el mode estació\n4G (opcional) Accés a Internet\nDimensió 315 · 205 · 44 mm\nVoltatge de treball AC100 ～ 240V\n0 ～ 95% sense condensació\nFormats comuns com AVI, WMV, MPG, RM / RMVB, MOV, VOB, MP4, FLV i etc.\nAdmet la reproducció de diversos vídeos al mateix temps\nFormats d'àudio MPEG-1 Layer III, AAC, etc.\nControl sense fils\nAjust de la brillantor en temps real; Pantalla d'activació / desactivació de la pantalla; Configuració\nconfiguració; Control de joc; Enviament de programes sense fils\nAjust de la brillantor\nAjust automàtic de sincronització;\nAjust automàtic ambiental\nInterruptor de temporització\nProgramari Versió LEDVISION 5.0 o superior\nNo. Nom Funcions\nL'indicador verd mostra la pantalla Async o Sync\nBotó de commutació Canvia entre la pantalla Async & Sync\nInterfície WiFi Connecteu-vos amb l'antena WiFi\nInterfície 4G Connecteu-vos amb l'antena 4G (opcional)\nInterfície GPS Connecta amb l'antena GPS (opcional)\nTemperatura i brillantor ambiental\nseguiment; Ajust de la brillantor automàtic\nRJ45, sortida de senyal, connexió amb recepció\nHDMI OUT Sortida HDMI, en cascada entre reproductors\nEntrada HDMI, en cascada entre reproductors\nSortida d'àudio Sortida estèreo HiFi\nPort USB Actualització del programa a través del disc U.\nAnterior: Reproductor C4\nPròxim: Reproductor C7\nControlador LED X20\nMSD600 Targeta d’enviament


Uncategorized – Hotel Salat Resort Lleida – Masia Salat\nHotel Salat Resort Lleida – Masia Salat\nExcursió al Parc Temàtic de L’Oli\nLa comarca de Les Garrigues a Lleida, s’ha convertit en un referent de turisme alternatiu per tot aquell apassionat en trobar noves rutes desestacionalitzades durant les èpoques de l’any menys caloroses, gràcies en bona part a la seva “Ruta de l’Oli”, on destaca sobremanera el Parc Temàtic de l’Oli, a mig camí entre les poblacions […]\nVisita per conèixer Barcelona\nSi estàs buscant hotel a Barcelona, has de saber que és una de les ciutats cosmopolites més visitades tant a nivell mundial com europeu, degut a la gran quantitat de turistes que arriben, així com també pels assistents a congresos, exposicions i tot tipus de reunions que es dónen a la mateixa. La seva oferta […]\nL’indústria turística és un dels motors econòmics de la nostra societat actual, el turisme ha derivat en un constructor de la nostra realitat, tant per la seva capacitat i importància econòmica, com per la seva relevància social i impacte ambiental. El nostre país s’ha convertit en els darres anys en un dels destins turístics més […]\nEl Parc del Terrall, un lloc per descobrir\nAl centre del poble, en conjunció amb la vida dels habitants de les Borges Blanques es troba el Parc del Terrall, un pantà que centra tota l’atenció dels turistes de la zona. Un lloc d’interès tant per als residents com per als que van a passar uns dies. Un estany amb funció de pantà en […]\nLes Garrigues i voltants\nLes Garrigues, amb 20.350 habitants (2008) i una extensió de 799’71 km2, limiten al nord amb el Segrià, el Pla d’Urgell i l’Urgell, al sud amb el Priorat ia l’est amb la Conca de Barberà, mentre que la comarca tarragonina de la Ribera d’Ebre delimita les terres de l’oest. A més dels límits geogràfics, és […]\nBuscar Hoteles en Les Borges Blanques


Trucs per córrer amb fred – competidor.cat\nTrucs per córrer amb fred\nSi el que vols és córrer amb fred a l’exterior durant el període d’hivern, et proposem una sèrie de consells perquè no t’hagis de preocupar de la temperatura, humitat, vent, neu ….\nUns consells abans de decidir quan córrer són :\nProcura fer-ho a les hores del dia quan la temperatura sigui més alta.\nBusca recorreguts on doni el sol\nProcura no estar massa temps en zones d’ombra i humitat\nAbans de sortir, mou-te una mica a casa per activar la circulació sense arribar a suar: Puja i baixa les escales, fes una mica de corda o algun exercici de gimnàstica\nEl segon punt i molt important és portar l’equipació adequada\nAssegura’t que portes una equipació adequada durant l’exercici hivernal. L’objectiu és romandre calenta sense suar.\nPosa’t una samarreta tèrmica tècnica, que permeti mantenir la humitat lluny de la pell. Si pot ser, bastant cenyida\nA sobre pots portar una altra peça apropiada per a l’hivern. D’aquesta manera proporcionaràs al cos un abric addicional\nSi fa vent o plou, no oblidis una jaqueta\nTota la roba d’hivern ha de ser transpirable per així romandre calenta sense arribar a sobrecalentar-te.\nUna opció és utilitzar roba amb cremalleres en braços i coll per ventilar. En el moment de començar s’han de dur tancades, però quan ja s’ha entrat en calor i es comença a suar, es poden obrir i d’aquesta manera ens ventilem i expulsem la suor.\nPer als més fredolics us proposem gorra i guants. Si poden ser, de roba tècnica perquè ocupen menys espai i realitzen la funció que desitgem, que és aïllar del fred. Si durant l’entrenament ens molesten haurem de tenir en compte de portar alguna solució per guardar-los.\nSi no tens temps de córrer amb la llum del dia, potser un aspecte molt important a l’hora d’escollir la roba d’hivern és la visibilitat.\nAssegura’t que resultes visible atès que les hores de llum i les possibles boires disminueixen també la visibilitat als vehicles.\nUtilitza una jaqueta o una armilla fluorescent i refractant.\nEls llums amb clip també són una idea excel · lent per destacar. Et pots posar un llum de Led a l’esquena\nCura de les sabatilles\nLes teves sabatilles necessitaran una cura especial i addicional durant la temporada d’hivern. Amb les cures adequades, les teves sabatilles duraran molt més temps. Després de córrer sota la pluja o a la neu, neteja-les amb un drap i retira les plantilles si pots. A continuació farceix-les amb paper per absorbir la humitat de l’interior de la sabatilla.\nSi el que busques és mantenir els peus calents i secs, assegura’t que les teves sabatilles són prou impermeables. Utilitza sabatilles Gore- Tex\nFinalment, no oblidis els teus mitjons. Han de mantenir la humitat fora dels peus (expulsar la suor) alhora que els escalfen a l’interior de la sabatilla. Existeixen en el mercat una gran varietat de models per al fred hivern.\nPosted on 09/12/2013 Author CompetidorCategories Salut, Uncategorized\nPrevious Previous post: Araceli Segarra i Roca\nNext Next post: Múixing: fer esport per la neu amb el teu millor amic, el gos