Casa / Vil·la en excel·lents condicions de 9 dormitoris amb 3,343m² de jardí en venda a Nueva Andalucía\nFabulosa vila molt tranquil·la i amb molt d'espai en venda idealment situada a la Vall de l'Golf de Las Brisas Golf, a 5 minuts de Puerto Banús, davant el camp de golf i amb impressionants vistes a jardí ia la piscina privada.\nAquesta impressionant finca consta de dues viles independents en una gran parcel·la de més de 3.000 m² que gaudeix de vistes impressionants a el camp de golf i més enllà, situada al cor de Nova Andalusia i la Vall de l'Golf.\nEs troba en una ubicació pràctica per accedir a tots els serveis locals i als múltiples camps de golf de la zona. Hi ha seguretat les 24 hores i les cases pertanyen a una comunitat tancada a pocs minuts de l'glamurós Puerto Banús.\nLa vila principal mesura 1.000 m² i presenta elegants característiques i acabats. En total ofereix 6 dormitoris i 6 banys distribuïts en 2 plantes. A més, la planta semisoterrani ofereix 3 dormitoris addicionals com a visitant o per al servei i altres 3 banys. L'habitatge disposa d'un gran saló obert i una cuina totalment equipada.\nEls jardins ben cuidats inclouen nombroses palmeres i plantes exòtiques i, a més, són fàcils de mantenir. Les fonts de marbre de el Renaixement italià fan que l'habitatge sigui exclusiva i discreta.\nLa segona casa es pot utilitzar com a casa de convidats. Mesura 188 m² i hi ha l'opció d'ampliar-la encara més. Es tracta d'una casa independent amb la seva pròpia entrada. Aquest habitatge té 3 amplis dormitoris i 3 banys, 2 d'ells a la planta semisoterrani. Compta amb la seva pròpia piscina privada i un ampli aparcament.\nÉs un habitatge fenomenal, amb diferents opcions per allotjar convidats i en un emplaçament: una opció ideal per a compradors exigents.\nAmpli saló amb accés directe a la terrassa coberta i al jardí privat\nÀmplia terrassa amb vistes a l'golf ia la piscina\nAquesta magnífica vila es troba a només 5 minuts amb cotxe de la platja i de Puerto Banús ia 10 minuts en cotxe de centre de Marbella, en un complex tancat amb seguretat les 24 hores i prop de tots els serveis.


18 Febrer, 2020, 09:56\nLa diputada d'ERC Rut Ribas portarà al Parlament una reivindicació per implementar un bus entre l’Alt Penedès i la UAB\nLa diputada sadurninenca d’ERC al Parlament, Rut Ribas, presentarà dimecres vinent a la comissió de Territori del Parlament una reivindicació per implementar una línia de bus Exprés que vagi de Vilafranca a Sant Sadurní i a la Universitat Autònoma de Barcelona. A més, presentarà un document amb 106 signatures d’estudiants del Penedès que li ha fet entrega Gemma Tarrida, representant estudiantil.\n10 Febrer, 2020, 11:08\nEl vilanoví Juan Luís Ruiz torna a liderar la direcció dels socialistes de l’Alt Penedès i el Garraf\nLa Federació socialista de l'Alt Penedès-Garraf va congregar dissabte als diferents representats del socialisme al territori per a la celebració del seu sisè congrés. La trobada va tenir llloc a la Masia d'en Cabanyes de Vilanova i la Geltrú amb una participació de més de 120 assistents, entre delegats i convidats.\n10 Febrer, 2020, 10:48\nEl vilafranquí Ramon Arnabat és elegit president del Consell Nacional de Catalunya en Comú\nRamon Arnabat ha estat elegit president del Consell Nacional de Catalunya en Comú per als propers dos anys, en la sessió celebrada dissabte, que va acordar iniciar el procés de primàries per elegir la candidata o candidat que encapçalarà la llista dels Comuns i optarà a presidir la Generalitat de Catalunya a les properes eleccions. El regidor de Vilafranca en Comú ja és membre de l’Executiva del partit i compagina aquetes tasques amb la de professor d’Història Contemporània a la Universitat Rovira i Virgili.\n10 Febrer, 2020, 09:30\nLa Comissió Territorial d’Urbanisme del Penedès aprova definitivament la modificació del POUM a la zona del carrrer Comerç de Vilafranca\nLa seu del Consell Comarcal de l’Alt Penedès va acollir el passat divendres la primera reunió de la nova Comissió Territorial d’Urbanisme del Penedès, l’ens que a partir d’ara debatrà i aprovarà els temes urbanístics referits als 72 municipis de les 4 comarques que formen part de la Vegueria Penedès. La comissió va ser presidida pel Conseller de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Damià Calvet, i pel secretari de l’Agenda Urbana i Territori, Agustí Serra.\n6 Febrer, 2020, 13:32\nL’APS-CUP demana una rotonda a l'N-340 a Subirats per reduir el nombre d'accidents\nL’Alternativa per Subirats–Candidatura d’Unitat Popular (APS-CUP) reclama la construcció d’elements de trànsit, com podria ser una rotonda, que solucionin la problemàtica present en el tram de l'N-340 que passa pel municipi, on s'han produït múltiples accidents de trànsit en els darrers anys. Es demana una anàlisi de la situació i un disseny d’un projecte que aconsegueixi garantir la seguretat de les persones. Per tot això, es presentarà una moció al Ple de l’Ajuntament de Subirats i al Ple del Consell Comarcal de l’Alt Penedès per reclamar-ho.\n5 Febrer, 2020, 09:57\nL’ACN de Vilafranca regala estelades i domassos per penjar-los als balcons\nL’Assemblea Nacional Catalana (ANC) de Vilafranca vol potenciar l’estelada com a símbol independentista. Per això, la regala perquè tothom que la vulgui penjar al balcó pugui fer-ho. L’assemblea convida els interessats a passar-se per la paradeta del mercat dels dissabtes. Segons Esther Güell, coordinadora de l’entitat, “avui a Vilafranca se’n veuen poques, d’estelades, i tampoc n’hi ha a la via pública, on els partits constitucionalistes de seguida la denuncien. Doncs a casa seva cadascú penja el que vol”. També regalen domassos amb el lema “Exigim que es respectin els nostres vots”.\nL'Ajuntament de Sant Sadurní dona llum verda a crear una cooperativa de serveis


Llançament d'objectes i càrregues dels Mossos en un desnonament a Barcelona La República\nACN Barcelona.-La convocatòria d’un desnonament al carrer de la Cera de Barcelona ha acabat amb llançaments d’objectes contra els Mossos d’Esquadra i càrregues per part d’aquests. Segons la policia catalana, […]\nACN Barcelona.-La convocatòria d’un desnonament al carrer de la Cera de Barcelona ha acabat amb llançaments d’objectes contra els Mossos d’Esquadra i càrregues per part d’aquests. Segons la policia catalana, en arribar al número 40 del citat carrer s’han trobat amb barricades amb contenidors que impedien el pas de la comitiva judicial. Després d’una tasca de mediació sense resultats, els agents han retirat els contenidors i les persones concentrades, fent ús en algun moment de la força perquè impedien el pas de la comitiva amb “molta hostilitat”, segons fonts policials. Les mateixes han afegit que els hi han llençat objectes contundents, com fustes, i també ous, cebes i fruita. Els agents han detingut cinc persones.\n(Aquesta notícia actualitza l’anterior sobre el mateix tema amb informació sobre els detinguts)Dos dels detinguts ho han estat per llençar objectes des d’un pis des d’una alçada equivalent a un sisè. Els altres tres arrestats ho han estat per un delicte de coaccions ja que amb la protesta han impedit que un veí que necessita sortir de l’edifici no ho pogués fer. Segons es pot veure en vídeos publicats a les xarxes socials pel Sindicat d’Habitatge del Raval, els concentrats han posat contenidors al carrer i un cop els agents han procedit a retirar-los s’han produït càrregues.Posteriorment, alguns dels concentrats han marxat pel seu propi compte del portal de l’edifici on s’havia de fer el desnonament, mentre que d’altres han mantingut la protesta. Els agents han procedit a retirar-los un per un i han estat identificats i denunciats per desobediència i obstrucció de la justícia.El desnonament s’ha acabat fent. Aquesta era la sisena vegada en què s’intentava.


Al pot petit: de juliol 2013\nAquest és l’últim post abans de marxar de vacances. Aquest any les vacances arriben abans del que és habitual i la veritat és que ja ho tenim gairebé tot preparat.\nEnguany any serà un llarg viatge per carretera. Tenim previst fer uns 14.000 km així és que a més de tenir en compte les recomanacions de seguretat, revisar el nostre vehicle i tenir una bona farmaciola, també hem hagut de reflexionar una mica sobre la nostra alimentació durant el viatge, ja que la manca de descans i una incorrecta alimentació són dos importants factors de risc a l’hora de patir un accident de trànsit.\nAixí és que per tots els que, com nosaltres feu un llarg o no tan llarg viatge de vacances per carretera, volem dedicar aquestes reflexions i sobretot desitjar que tots passeu un excel·lent estiu i que ens retrobem tots amb les piles carregades al setembre.\nI per començar la meva darrera recepta abans de vacances\n2 cuixes de pollastre desossades i tallades a daus\nUns quants pinyons i unes quantes ametlles\nTalleu el pollastre desossat a daus.\nBarregeu la salsa de soja amb la mel.\nPoseu els daus de pollastre a la barreja de mel i soja i deixeu reposar durant uns minuts.\nSaltegeu la ceba amb una mica d’oli i abans de que agafi color afegiu el pollastre a la paella.\nSaltegeu el pollastre fins que es caramel·litzi i afegiu també els pinyons i les ametlles.\nPodeu acompanyar el pollastre amb arròs blanc o pasta fresca bullida.\nL’alimentació en els viatges per carretera.\nL’alimentació és un factor important a l’hora de planejar un viatge per carretera, ja que ens ha d’assegurar els nutrients necessaris per tenir un bon estat físic i garantir la nostra salut.\nÉs important, doncs, tenir presents una sèrie de punts:\n- Alimentar-nos de manera equilibrada i saludable. L'alimentació té una gran influència en la seguretat al volant. Si és incorrecta o insuficient pot provocar fatiga, somnolència, pesadesa, reduir els nostres reflexos, la capacitat d'atenció i, per tant, incrementar el risc de patir accidents. Per contra, un alimentació equilibrada i variada ens ajudarà a fer un bon viatge i a gaudir-ne.\n- Per començar hem de descansar i menjar bé abans d'iniciar un viatjar. De forma general, i més si anem afer un viatge, hem de fer un esmorzar complet, que inclogui quatre grups d'aliments diferents: lactis, cereals, fruites o hortalisses i complements (olis i greixos, dolços, carns i derivats...). Si el viatge és llarg, és recomanable realitzar un dinar o segon esmorzar, ja que ens proporcionarà una estona de descans i ens aportarà els nutrients necessaris. Igualment, si és a la tarda, es recomana fer un descans durant el viatge per berenar.\n- Evitar els menjars abundants i amb una digestió difícil. Hem d'evitar els plats molt condimentats i amb molts greixos. En canvi, són molt recomanables les amanides, les carns i peixos a la planxa i les fruites.\n- Hem d'evitar també els llargs períodes sense ingerir cap aliment. El més recomanable és fer sempre 4 o 5 àpats al dia i portar una dieta equilibrada.\n- Després de realitzar un àpat complet, el més recomanable és esperar entre 15 i 20 minuts abans de començar a conduir, ja que després de dinar es redueix la capacitat d'atenció i les possibilitats de cometre algun error o imprudència s'incrementen.\n- Planificar per endavant els aspectes relatius a la nostra alimentació i a la dels nostres companys de viatge. Cal anticipar els llocs en els quals ens pararem a dinar i tenir en compte les hores més adequades. Les parades ens permetran proveir-nos de begudes com el cafè, el té, el cacau, les begudes de cola o les begudes energètiques, que són de gran ajuda per alleujar la fatiga.\n- En viatges llargs, cal fer descansos per menjar alguna cosa lleugera, begudes per evitar la deshidratació i fer algun exercici suau. És recomanable aturar-se cada dues hores per realitzar un descans mínim de 10 minuts. Així, podrem aprofitar per estirar les cames, menjar alguna cosa lleugera i hidratar-nos. Si detectem que tenim gana, cal parar a prendre alguna cosa, ja que la sensació de gana augmenta la nostra ansietat, el que pot provocar un increment inconscient de la velocitat.\n-Portar sempre beguda al cotxe i beure sovint petites quantitats encara que no tinguem set. La hidratació és tan important com l'alimentació, ja que la deshidratació provoca fatiga i cansament, el que afecta la nostra capacitat de concentració i incrementa la possibilitat de cometre errors al volant. En cap cas beurem alcohol pels greus perills que comporta a la carretera.\n- Evitar les distraccions. Mai s'ha de menjar mentre es condueix, ja que deixarem de prestar l'atenció necessària a la carretera i reduirem la nostra capacitat de reacció davant els imprevistos. Si volem menjar alguna cosa, el millor és parar i després continuar el viatge.\n- És important també mantenir una temperatura agradable per al conductor. L'aire condicionat resseca l'ambient, el que provoca una major deshidratació, que incideix de manera directa en la capacitat de conducció.\nEn definitiva, la conducció és una activitat física que implica un desgast. Per aquest motiu s’ha de descansar i ingerir aliments que compensin l'esforç, però que siguin saludables i lleugers i no oblidar que beure és tant o més important que menjar quan realitzem un llarg viatge per carretera.\nI sobre tot, molta atenció i... BONES VACANCES!!!\nPublicat per Conxita a 21:27 2 comentaris:\nA l’estiu un dels plats que més ve de gust són les amanides, però com sempre, m’agrada variar, un dia amanida verda, un altra d’alvocat, de pasta, d’arròs...i avui ha tocat amanida de patata amb salmó fumat i una vinagreta d’alfàbrega ecològica del meu hortet urbà.\nL’hort (4 jardineres a la terrassa) ja comença a donar els primers fruits: tenim maduixes, pebrots, albergínies, enciams , uns tomàquets encara ben verds i un munt d’olorosa alfàbrega.\nAmanida de patata i salmó amb vinagreta d'alfàbrega de l'hort urbà.\nIngredients de la vinagreta\nAlgunes raons per a incloure les amanides a la nostra dieta.\nLes amanides són fàcils de preparar i sanes per al nostre organisme. Un dels aliments que més ens venen de gust a l’estiu, però hi ha encara més raons per a consumir amanides, no només durant l’estiu sinó durant tot l’any. Farem una llista amb les principals raons.\n1. Hidraten i refresquen. El 90% dels vegetals que componen una amanida és aigua.\n2. Una bona font de vitamines. Els vegetals són rics en vitamines en especial A i C.\n3. Depuren l’organisme. L’acció depurativa i diürètica de les amanides és deguda sobre tot a l’alt contingut d’aigua i de potassi que ajuda a eliminar l’excés de líquid i resulta especialment beneficiós per a les persones que pateixen hipertensió\n4. Protegeixen la pell. Els vegetals aporten els nutrients bàsics per a mantenir la pell en perfecte estat.\n5. Regulen la funció intestinal degut a l’alt contingut de fibra dels vegetals. La fibra ajuda a reduir el colesterol i l’excés de sucre en sang.\n6. Aporten poques calories, la qual cosa és especialment interessant quan volem reduir o controlar el pes.\n7. Tenen cura del nostre cor. La gran quantitat d’antioxidants dels vegetals són els millors aliats de la nostra salut cardiovascular i també ens protegeixen conta el càncer.\n8. Milloren la digestió. Alguns vegetals lleugerament amargs com l’escarola, les carxofes, les endívies...estimulen el funcionament de la vesícula biliar i del fetge.\n9. Prevenen l’anèmia. La falta de ferro o d’acid fòlic és el responsable de l’anèmia i les verdures de fulla verda són riques en ferro.\n10. A més de nutritives, les amanides són saboroses i poden ser molt variades. S’ha de tenir en compte que com més variats siguin els vegetals que incloguem a les nostres amanides més gran serà la riquesa nutritiva d’aquestes.\nPer tot això, està clar que no hem de deixar d’incloure en tots els nostres àpats un bon i variat plat d’amanida i en especial durant l’estiu.\nPublicat per Conxita a 1:21 2 comentaris:


1,3 jornades per setmana (extended) – Òscar Julià\n1,3 jornades per setmana (extended)\nDate: 2 Març 2010Author: OscarJulia 0 Comentaris\nAhir vaig escriure un dels articles més insulsos i plans que recordo a PericosOnline. Volia comprovar el nivell de crispació i s’ha demostrat que hi ha gent que està com una autèntica regadera, perquè fins i tot amb aquests articles exempts d’opinió entren “a degüello”.\nMés enllà del que diuen els números i les projeccions que ahir deixava escrites, em temo que aquests anys, i ja en van molts, tocarà patir.\nEls 7 partits que tenim a Cornellà són contra rivals difícils, tots ells estan entre els 12 primers classificats a la lliga. Els únics que podríem catalogar com “mínimament assequibles” haurien de ser Sporting i Osasuna. Després n’hi hauria 2 de complicats: Vil·la-real i Atlètic de Madrid. I finalment 3 de difícils: Sevilla, València i, sobretot, Barça.\nLa salvació passa per sumar a casa, personalment ja he descartat miracles fora, després de veure el paper lamentable que vam fer a Xerez.\nEn fi, que si no guanyem a Vil·la-real diumenge a Cornellà la cosa pintarà una mica més negra.\nAnterior Previous post: 1,3 jornades per setmana\nSegüent Next post: La cutreweb de Laporta


Característiques de granit - Notícies - Xiamen Yalitong Pedra Industrial Co, Ltd\nCaracterístiques de granit\nEl granit és bonic, durador, molt dur. En l'antiguitat, si no hagués minera sofisticats, equips de processament i la tecnologia, que va ser sens dubte més popular que el marbre.\nGranit sovint conté altres minerals, com ara hornblenda i mica, i presenta una varietat de colors, incloent: marró, verd, vermell i negre comú. A causa de que el procés de cristal·lització és lenta, els seus vidres estan entrellaçats junts com una galleda,\nAixí que és difícil. És tan duradora com la casa, per no deixar caure runes, no és fàcil de zero, no té por de les altes temperatures. Sense importar el color o la brillantor, el temps que hi ha un cert sentit comú curat, no s'esvaeixen o enfosquir. Ell tot just es contamina, polit després d'un alt brillantor superficial, tot tipus de clima causats per les impureses difícilment poden enganxar.\nGeneralment s'usen serres d'acer de cable d'acer per a la mineria de granit. Es presenta un nou procés d'ull de drenatge densa i polvorització a la flama. Polvorització a la flama pedres mètode de mineria a cel ordenadament, i d'alta eficiència de la producció no intern. pedres minades són gruixuts després que el conjunt, conegut com l'escassetat de material, i després per falca trepant artificial o una màquina de tall de serra, per fer que la mida requerit del bloc, placa; ús de la màquina de pedra de la mòlta o de tractament de llit rotatori, convertit cos cilíndric o d'arc; finalment picat artificialment gruixuda, línies de roca fines, o la màquina de mòlta, polit, de manera que la brillant superfície de vidre. El granit no contamina el medi ambient. Els materials sintètics són sovint acompanyades per productes per-dolentes o fins i tot tòxics, que han de ser substituïts diverses vegades durant el període de construcció (cada vegada que es tractarà amb problemes). El granit no necessita ser reemplaçat, ja que és molt durador.\nA més, el granit és molt pràctic, es pot fer en una varietat de superfícies de polit, mat, mòlta fina, el foc, el tractament ganivet aigua i raig de sorra. Des del granit sovint conté substàncies radioactives, es requereix l'ús de granit per mesurar el seu nivell de radiació, i després confirmar el seu ús.\nUn parell de: Com triar la pedra del granit\nSegüent: Definició bàsica de granit


La caserna de La Policia Local d’Olesa serà sostenible – La Bústia\nLa caserna de La Policia Local d’Olesa serà sostenible\nPer Redacció / La Bústia 19 de febrer de 2019 a les 12:00 0 1266 Visites\nL’obra és de fusta, recull les aigües de pluja i té llum led\nLa nova caserna de la Policia Local d’Olesa és un edifici prefabricat de fusta amb aïllaments molt importants, que representaran un estalvi del 57% d’energia. També recuperarà l’aigua de pluja per als urinaris i les llums seran de tecnologia LED.\nSegons fonts de l’empresa promotora, Territori 24, l’edifici s’ha fet per peces, compta amb dues plantes, uns 600m2, un termini d’execució de 8 mesos amb un cost un 5% superior a un edifici normal. L’equipament està situat al barri d’Els Closos, es preveu que entri en funcionament després de l’estiu i un cop acabat comptarà amb el certificat de sostenibilitat LEED. El cost d’execució de l’edifici és d’un mil·lió d’euros, una tercera part aportada per la Diputació de Barcelona.\nCategoria: Olesa de Montserrat, Política\nMasquefa porta als jutjats el conveni de l’Ecoparc\nEl regidor d’Obres i Edificació, Miquel Riera, és el cap de llista del Bloc Olesà\n23 de gener de 2022 a les 14:54


Josep Palau i Francàs - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJosep Palau rep la Creu de Sant Jordi de mans del President Pujol (2002)\n30 agost 2012 (85/86 anys)\nJosep Palau i Francàs (Ripoll, 1926 - Calonge 30 d'agost de 2012) fou un enginyer i empresari català.\nPertanyia a una família amb tradició metal·lúrgica, i el 1939 es traslladà a Barcelona per estudiar oficialia mecànica a les Escoles Salesianes de Sarrià. El 1944 va ingressar a l'Escola de Pèrits de Terrassa, on es graduà en peritatge industrial el 1949. Va alternar els estudis amb el treball a l'AEG de Terrassa.\nEl 2002 va rebre la Creu de Sant Jordi per l'impuls tan rellevant que ha donat, des de la seva fundació el 1951 de l'empresa Soler & Palau SA, de Ripoll. Aquesta firma, líder mundial en el sector dels aparells de ventilació, té un reconegut prestigi a més de seixanta països i contribueix, doncs, a la projecció de la indústria catalana i a l'increment del seu potencial exportador. També ha rebut la Medalla President Macià de 1991 i la Medalla al Mèrit en el Treball de 1999.\n↑ Mor Josep Palau, cofundador de la multinacional Soler&Palau al Diari de Girona\n↑ Biografia al web de la Fundació Josep Palau i Francàs\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josep_Palau_i_Francàs&oldid=26685573»


mompracem no era tan lluny: 2010\nBon Nadal, bones festes i que l'any nou s'acompleixin somnis i il·lusions.\nPublicado por reyes en 11:02 1 comentario:\nPassejant pels voltants de Baldomar un matí d'hivern.\nIlla de Culatra, mariscant a la caiguda de la tarda.\nPublicado por reyes en 13:57 No hay comentarios:\nSe'm fa difícil d'entendre.\nTans anys de ciència per demostrar que el temps no és constant. No ho sabiem?\nQui te la vida buida i es pasa el temps buscant amb què omplir-la, engaxant-se als altres, reinventant el terme vida social, fent amics allà on no hi són o més tristament, allargant les converses amb els públics captius, dependents de botigues, personal sanitari i similars, aquest gaudeixen d'unes hores amb uns minuts extraordinàriament llargs. Ho sé per que m'ha passat, hi ha hagut caps de setmana a la meva vida d'aquells que no s'acababen mai més.\nAra be, quan tens moltes coses que et fan il·lusió, quan la teva companyia és de les que realment acompanyen, quan tot t'interessa i tot ho vols fer, llavors, llavors el temps canvia, es fa més fonedís, s'escapa, se'n va just quan el vols retenir.\nI és en aquest context que em volen fer treballar fins qui sap quan?\nPublicado por reyes en 10:06 No hay comentarios:\nEtiquetas: la jubilació\nAbans els acompanyava a tot arreu. Em posaven coses de tothom. A darrera hora sempre em tornàven a obrir per comprovar, un cop més, si tenia els bitllets, els passaports,... o be havíen d'afegir alguna cosa inprescindible, que desprès no tornaria a sortir fins que tornèssim a casa. Tot això era molt excitant i m'agradaba molt, però la resta de l'any me la passava dalt de l'armari.\nAra tot és diferent, vaig amunt i avall tot el temps, segons qui m'agafa faig cap a un pis on sempre hi ha música, vaig en tren i amb metro i m'omplen d'un munt de roba. També vaig molt amb autocar i acabo en un apartament que sempre s'acaba omplint de gent.Normalment els caps de setmana torno a casa però com he tornar a marxar ja no em pugen mai a l'armari.Porto una vida molt atrafegada, no vaig lluny però no paro, tot plegat s'han fet tant grans...\nPublicado por reyes en 4:45 No hay comentarios:\nBon Nadal, bones festes i que l'any nou s'acomplei...


La Ribagorça (en castellà i aragonès, Ribagorza) és una de les comarques de l'Aragó. Va ser separada de la seva comarca germana l'Alta Ribagorça, partint-les per la meitat, una banda a Aragó i l'altra a Catalunya. Al nord limita amb França, al sud amb Somontano de Barbastre i Llitera, a ponent amb Sobrarb, i a l'est amb l'Aran, l'Alta Ribagorça i el Pallars Jussà. Està vertebrada pels rius Éssera, Isàvena i Noguera Ribagorçana. Lloc important d'alpinisme i turisme, té el pic d'Aneto, més alt dels Pirineus i l'estació d'esquí més alta del Pirineu aragonés, en Cerler.\nLa Ribagorça (en castellà i aragonès, Ribagorza) és una de les comarques de l'Aragó. Va ser separada de la seva comarca germana l'Alta Ribagorça, partint-les per la meitat, una banda a Aragó i l'altra a Catalunya. Al nord limita amb França, al sud amb Somontano de Barbastre i Llitera, a ponent amb Sobrarb, i a l'est amb l'Aran, l'Alta Ribagorça i el Pallars Jussà. Està vertebrada pels rius Éssera, Isàvena i Noguera Ribagorçana. Lloc important d'alpinisme i turisme, té el pic d'Aneto, més alt dels Pirineus i l'estació d'esquí més alta del Pirineu aragonés, en Cerler. És també un territori històric de la Marca Hispànica i del Regne i Corona d'Aragó. Vegeu també Comtat de Ribagorça (ca)\nLa Ribagorça (en castellà i aragonès, Ribagorza) és una de les comarques de l'Aragó. Va ser separada de la seva comarca germana l'Alta Ribagorça, partint-les per la meitat, una banda a Aragó i l'altra a Catalunya. Al nord limita amb França, al sud amb Somontano de Barbastre i Llitera, a ponent amb Sobrarb, i a l'est amb l'Aran, l'Alta Ribagorça i el Pallars Jussà. Està vertebrada pels rius Éssera, Isàvena i Noguera Ribagorçana. Lloc important d'alpinisme i turisme, té el pic d'Aneto, més alt dels Pirineus i l'estació d'esquí més alta del Pirineu aragonés, en Cerler. (ca)


LECTURA RECOMANADA: "El señor de los ladrones" | Bitàcola de classe\nLECTURA RECOMANADA: "El señor de los ladrones"\ndiumenge, de març 01, 2009 gercarreras\nTracta de dos germans, en Bonifaci i en Próspero, a qui la seva tia vol separar. Fugen fins que arriben a Venècia. Allà troben una banda de nois que viuen en un teatre abandonat i ells s'hi ajunten. El cap de la banda és un lladre que els fa vendre tot el que ell roba a una botiga. Però no tot és tan fàcil, perquè la tia havia contractat un detectiu perquè els trobés.\nAquest llibre pot agradar als lectors que disfruten de les aventures i l'acció. No és un llibre fàcil, té molt vocabulari i moltes pàgines, però el tema és entretingut i original. Per als que no els agrada llegir gaire, poden veure la pel·lícula.\nL'autora, Cornelia Funke, també ha escrit altres llibres com: "El jinete del dragón", "Detrás de las ventanas encantadas", "Igraín el valiente"....però el que ha tingut més èxit ha estat "Corazón de tinta".\n1 Response to LECTURA RECOMANADA: "El señor de los ladrones"\nL'altre dia et vaig enviar un correu, i com que no havia entrat al teu blog, no savia que estavas a Menorca. Jo sóc de Barcelona. Quina llàstima, perquè et volia fer arribar una còpia del video sencer, amb alguna coseta més. O potser te la puc enviar igualment. Bé, salutacions, i me n'alegro que t'hagi agradat!\nELENA O'CALLAGHAN ENS VISITARÀ\nEL MISTERI DE LES TAULES...\nCORRECTOR CATALÀ ORTOGRÀFIC I GRAMATICAL


[REQ_ERR: 403] [KTrafficClient] Something is wrong. Enable debug mode to see the reason. Notícies archivos | Esim Cuidadores\nEL DOLOR Un símptoma present Com podem gestionar eldolor? Avaluació i tractament El dolor és un símptoma present en la vida de moltes persones. Quan el dolor apareix en el dia a dia de les persones, així com el fet de que en ocasions hi ha un infratractament [...]\nACTIVITAT FÍSICA i la qualitat de vida a la tercera edat Els beneficis de la activitat física Tenir cura del nostre cos i la nostra ment Sempre s'ha observat una relació positiva entre l'activitat física i la salut. No va ser però fins als anys 70 quan es va començar aconsiderar [...]\nEDUCACIÓ EMOCIONAL Aprendre a regular i gestionar les nostres emocions Regulació emocional Coneixem les nostres emocions? L'educació emocional tindria que ser un aspecte clau en l'aprenentatge de qualsevol persona. La seva finalitat és el desenvolupament de competències emocionals que contribueixin a un major benestar personal i social. Ens [...]\nL'ENVELLIMENT Un procés natural L'acceptació de fer-se gran Una de cada deu persones en l'actualitat té 60anys o més. L'envelliment és una part del procés natural de la vida. Tot i serun fenomen conegut per tots, és difícil d'acceptar com una realitat innata de l'ésser humà. La cultura [...]\nL'EMPODERAMENT a la tercera edad Què és l'empoderament? Les persones grans es senten empoderades? La paraula empoderament és una traducció de la paraula anglesa empowerment. El verb to empower significa autoritzari habilitar. La paraula empowerment va sorgir com aneologisme utilitzat per fer referència a grups socials que volien [...]\nLA QUALITAT DE VIDA en l'etapa de la vellesa Quins factors intervenen? Concepte multidimensional La Organització Mundial de la Salut descriu la qualitat de vida principalment des d'un punt de vista subjectiu, destacant la percepció de les persones sobre diversos ámbits de la seva vida, on s'hi pot [...]\nRESILIÈNCIA i l'adaptació psicosocial Què entenem per resiliència? Factors de risc i factors protectors Tothom ha sentit a parlar algun cop del concepte de resiliència. En els últims anys aquest concepte ha anat guanyant pes en el àmbit de la salut i s'ha estès a altres camps com [...]\nL'ESPERANÇA UN FACTOR IMPORTANT PER LA VIDA QUÈ ÉS L'ESPERANÇA? Com ens ajuda a enfocar el futur? Les persones necessitem confiar en el futur. Diferents autors han descrit el concepte d'esperança. Snyder i altres, van desenvolupar la teoria de l'esperança al 1991 dins de la corrent de la [...]\nUN NADAL DIFERENT Sentir-nos aprop tot i la distància Com seran les vacances? Després d'un any d'incertesa arriben les festes L'any 2020 serà recordat per l'any de la pandèmia mundial, dela covid-19, de les mascaretes, del confinament, de les persones sanitàries que han estat a primera fila, de [...]\nL'AUTOESTIMA i la seva influència en la majoria d'aspectes de la nostra vida Confiem en les nostres capacitats Una necessitat humana. Què és l'autoestima? Tinc jo autoestima? Em sé valorar? Confio en les meves capacitats? M'estimo a mi mateix, amb les meves virtut si les meves carències? Totes [...]


Relacionar l’aprenentatge amb l’entorn quotidià de l’alumne « Motivació\nParlar de semblances culturals i socials més que de diferències entre els llocs d’origen dels alumnes Presentar els objectius d’aprenentatge (del mes, de la setmana…) als alumnes\nJo he de reconèixer que quan era professora dels cursos de català no relacionava gaire el contingut de les classes i l’entorn. De tota manera, el temari dels cursos bàsics sí que té molt en compte l’entorn immediat (anar a comprar, saber explicar un mapa…), de manera que més o menys sí que ho feia, però mai no vaig adaptar-ho a llocs o comerços reals de la ciutat on he fet classe.\nPel que fa a les classes d’intermedi i suficiència, crec que l’entorn i les situacions reals queden molt més lluny pel que fa al temari. Sovint els textos són cartes a diaris o intervencions orals per fer-les a associacions, o bé cartes de protesta a empreses… Tot això existeix i és real, però crec que bona part de l’alumnat no s’hi ha trobat mai. De tota manera, crec que és difícil trobar textos complexos de coses més quotidianes.\nJo acostumo, amb els nivells de suficiència, dedicar els últims 10 minuts de classe a comentar alguna notícia. Intento portar per escrit algun esdeveniment ocorregut el dia anterior o el mateix dia a fi de parlar entre tots i valorar la gravetat i el contingut dels fets.\nM’agrada perquè així els faig parlar, controlant que pugui intervenir gairebé tothom i penso que als alumnes també els agrada perquè aquest apartat marca el final de la sessió programada, perquè poden parlar amb llibertat i perquè molts ja s’han informat i contrasten el que pensen amb la resta de companys.\nJo crec que en els cursos de nivell bàsic relacionar l’aprenentatge amb l’entorn quotidià és una bona manera de motivar-los. Sempre que puc, faig alguna sortida fora de l’aula amb els alumnes i anem a comprar, anem a prendre un cafè al bar, … Per regla general els agrada i és una bona manera de posar en pràctica tot allò que estan aprenent.\nÉs important saber les característiques pròpies de cada alumne, tant d’origen com de destí ja que aquestes influeixen en l’evolució del aprenentatge. Es poden conèixer i treballar a partir de fer una sortida a l’entorn guiada per ells, per conèixer el seu barri, poble, etc. (si els components del grup viuen al mateix lloc) i amb activitats orals sobre la seva vida.


Prèvia #3aCatH: Comença la segona volta amb bons partits a Sant Quirze i Berga\nFotos: arxiu El pavellons de Sant Quirze i Berga reben els partits de la jornada\n14a jornada amb la qual comença la segona volta. La majoria d’equips repeteixen bé a casa o bé a fora i els partits més destacats els tenim a Sant Quirze i Berga.\nSant Quirze B (3r) - Tortosa (1r), dissabte 19 h\nEls tortosins, que només han perdut a i porten nou victòries seguides, visiten una de les pistes més complicades on l’espera un equip que, com ells, la temporada passada estava a 2a, que ha guanyat tots els partits jugats com a local i que també porta nou jornades sense perdre, en les quals només ha cedit un empat.\nEn el primer partit de lliga a Tortosa el resultat va ser de 31-27.\nSabadell B (6è) - Maresme Llavaneres Atl. (13è), diumenge 12 h\nImatge del partit de la primera volta a Llavaneres\nL’equip sabadellenc busca la tercera victòria seguida davant un equip en zona de descens, que només ha sumat un punt fora de casa.\nCoope Sant Boi B (2n)- Martorell B (10è), diumenge 10:30 h\nL’equip local només ha cedit un punt a casa seva (curiosament davant del cuer) i vol sumar la quarta victòria seguida.\nTarragona (11è) - Ripollet (7è), diumenge 10:30 h\nL’equip tarragoní porta quatre derrotes seguides i frega la zona de descens i intentarà trencar la mala ratxa davant un equip en zona de “play-off”.\nMaristes Rubí (5è) - Pau Casals (9è), diumenge 11:30 h\nInteressant derbi del Vallès Occidental, on l’equip rubinenc, el segon menys golejat, intentarà refer-se de la derrota patida a casa contra el Ribes fent valer la seva bona defensa, davant un equip que va començar bé però només ha sumat un triomf en les últimes sis jornades.\nVendrell (12è) - Ribes (4t), dissabte 19:45 h\nEls ribetans estan igualats amb segon i tercer i no poden fallar a la pista d’un equip en zona de descens.\nJoventut La Llagosta (14è) - Salou (8è), dissabte 17:30 h\nEl cuer, l’únic equip que encara no ha guanyat, vol trencar aquesta dinàmica en l’inici de la segona volta. Però els salouencs, que lluiten per entrar al “play-off” no els ho posaran fàcil amb la seva bona defensa (són el tercer equip menys golejat).\nEl partit de la jornada a Berga:\nBerga (2n) - Bordils C (4t), dissabte 19:15 h\nImatge del partit de la 1a volta a Bordils\nEl partit d’aquest grup torna a ser a Berga, com la setmana passada. Els berguedans en zona d’ascens directe i després de derrotar el Gavà B, reben un equip que com els gavanencs la temporada passada estava a 2a, o sigui dues categories més amunt que ells, que estaven a 4a. Els bordilencs, amb una defensa més compacta, intentaran frenar el millor atac local, per sumar dos punts que els emparellin a la classificació.\nA la primera volta els berguedans van guanyar per 27-31.\nGavà B (5è) - Palautordera B (8è), diumenge 19 h\nUn altre bon partit, entre dos filials que la temporada passada estaven a 2a. Els gavanencs encara no han perdut a casa, on han cedit això sí dos empats, i reben un equip palauenc que busca la tercera victòria seguida que li permeti igualar el seu rival i enfilar-se cap a al part alta.\nSant Andreu Barca/El Papiol (6è) - Sant Just (13è), dissabte 19:30 h\nEl Sant Andreu de la Barca es vol mantenir fort a casa (imatge del partit contra Santpedor)\nDerbi del Baix Llobregat on els santjustencs, en zona de descens, travessen el riu per anar a buscar la sorpresa a la pista d’un equip en zona de “play-off” i que acaba de trencar una mala ratxa de quatre derrotes seguides.\nGarbí B (1r) - Sant Cugat C (7è), diumenge 18 h\nEl líder acaba de rebre la primera derrota a casa i no pot tornar a fallar davant un equip santcugatenc que només ha guanyat un dels últims cinc partits, però que encara es troba en zona de "play-off".\nPolinyà (9è) - Banyoles C (3r), dissabte 19:15 h\nEls banyolins venen de guanyar a Palafrugell a la pista del líder i porten cinc victòries seguides que els han situat en zona d’ascens directe. Repeteixen fora de casa a la pista d’un equip que necessita guanyar per entrar al “play-off” després de dues derrotes i la setmana de descans.\nMontgrí (12è) - Esplugues C (10è), dissabte 20 h\nEls torroellencs van trencar el dissabte passat davant el Sant Just una mala ratxa de vuit partits seguits sense guanyar i ara volen sumar per primera vegada en el campionat dues victòries seguides derrotant un altre equip del Baix Llobregat, que ha perdut tots els partits fora de casa i al qual podrien atrapar en la classificació.\nDescansa Santpedor (11è)\nH Maresme Llavaneres Atl. 22 : 24\t Coope Sant Boi B


Sollana celebra les seues festes amb Galotxa - PilotaViu\nDivendres, 10.8.2018 13:30h Galotxa\nSollana celebra les seues festes amb Galotxa\nFageca jugant al carrer\nPIlotaViu / Sollana.\nLa Ribera Baixa serà l'escenari d'una partida estival de Galotxa on Santi de Silla, Jesús i Nacho s'enfrontaran a Fageca, Carlos i Guillermo. Divendres 10 d'agost a partir de les 18.30 h. se celebrarà el Trofeu del Cristo de Sollana, que celebra les seues festes.\nUn esdeveniment inmillorable per a una localitat que va dominar la modalitat als anys 80 i 90 amb equips com l'Arroz Cebolla, on participaren figures com Federico Montagud. No de bades, la localitat arribà a tindre dos equips que dominaren el trofeu El Corte Inglés i encara hui consta com un dels equips més guardonats de la història de la competició.


Les dones que anaren a Mallorca a combatre el feixisme\nLa cinta de Cinètica Produccions i Nina Films recupera la història de cinc milicianes de l’expedició de Bayo\nNEUS SUÑER Palma 12/08/2017 23:48\n651x366 El documental recorre a diverses fonts expertes i testimonials per contextualitzar la història. / DOCUMENTAL MILICIANES El documental recorre a diverses fonts expertes i testimonials per contextualitzar la història. / DOCUMENTAL MILICIANES\nEra agost quan varen embarcar cap a Mallorca. De Barcelona, en sortiren 30 milicianes amb l’expedició de Bayo que anava a combatre el feixisme. La batalla va durar vint dies, elles no varen tornar. Varen ser capturades, violades, torturades i afusellades. De les cinc milicianes, només en quedava la foto que els seus botxins els feren abans de matar-les i el diari que va escriure una d’elles. Fins ara. L’equip format per Tània Balló, Jaume Miró i Gonzalo Berger recupera la història d’aquestes cinc dones en el documental Milicianes.\nBalló, productora i codirectora, en va conèixer la història a través de l’obra Diari d’una miliciana de Miró, guionista i codirector. “No sabia res d’aquesta història i vaig voler fer una recerca dels vesants a Catalunya i a Mallorca”, diu. Per Miró, aquest documental és part d’un procés d’investigació que comença el 2009, amb la creació de l’obra, i amb el qual “volia respondre les preguntes que l’obra no respon”. Tots dos coincideixen, però, en la importància del paper de l’investigador Gonzalo Berger.\n“La història d’elles no és diferent de les dones que es varen allistar a les milícies”, explica Balló, però apunta que la seva té un final tràgic i per això és “més fàcil de rescatar”. El documental, diu Miró, va més enllà de les cinc: “Explica com l’emancipació de les dones les du a organitzar un cos de milícies femení”. Balló hi coincideix i assenyala que, tot i no ser l’objectiu del documental, el gran repte és posar damunt la taula la reivindicació que les dones “varen anar al front per decisió pròpia, amb el fusell o sense, però hi varen anar”.\nFa més d’un any que investiguen i esperen que Milicianes estigui acabat a finals d’any. “Tant de bo hagués arribat fa 20 anys”, diu Miró sobre el documental, ja que una de les dificultats amb què s’han trobat ha estat trobar testimonis vius. La “recerca de detectius”, com la defineix Balló, ha estat possible gràcies “a un equip que ha funcionat molt bé” i que aportava coneixements d’àmbits molt diversos. La investigació per al documental s’ha basat també en la recerca d’arxius i sobre el terreny, a banda de les fonts orals. Miró assenyala que volen contribuir a “canviar la percepció de la Guerra Civil. “Estam agraïts al Govern per fer costat a aquest projecte, necessitam fer memòria per tenir una societat sana”, afegeix. Tània Balló incideix en la idea de canviar la percepció que hi ha sobre les dones dels anys 30: “Eren dones de l’època, filles del seu temps que creien en el projecte republicà i que per decisió pròpia, no a remolc de ningú, decidiren anar a la guerra”.\nPalma s'adhereix a l'Any Josep Maria Llompart


Inici Qüestionaris Contrasenya oblidada?Apunta't\nEnquesta Auditoria Aigua 2012\nENQUESTA SATISFACCIÓ WEB\nAquest qüestionari sobre el grau de satisfacció en l'ús de la pàgina web municipal ens permetrà millorar-la i adaptar-la a les vostres necessitats. Moltes gràcies per la vostra col·laboració. Quin és el principal motiu pel qual heu entrat a la pàgina web de l’Ajuntament de Sant Cugat?\nPer fer una consulta sobre la ciutat (festes, plànols, horaris autobusos, etc.)Per fer una consulta sobre tràmitsPer sol·licitar un tràmitPer fer una reclamació/ incidènciaPer curiositatAltres (Especifiqueu)\nHeu trobat la informació que estàveu buscant a la pàgina web o heu pogut sol·licitar el tràmit?\nCom valoreu els següents aspectes de la pàgina web de l’Ajuntament de Sant Cugat, segons una escala on 1 és la puntuació més baixa i 5 la puntuació més alta?\n12345Grau d’utilitat de la informació i els continguts de la webLa facilitat d’ús en general de la webLa informació a la web és completaEl disseny (imatge) de la webLa sensació de seguretat de la webEn general la web de l'Ajuntament de Sant Cugat\nCom creieu que es pot millorar el servei que es dóna a la pàgina web de l’Ajuntament?\nQuin és el vostre sexe?*\nQuina és la vostra edat?*\nMenys de 18 anysEntre 18 i 24 anysEntre 25 i 30 anysEntre 31 i 40 anysEntre 41 i 55 anysEntre 56 i 65 anysMés de 65 anys\nQuin és el vostre lloc de residència?*\nNucli / CentreValldoreixLa FlorestaMira-solLes PlanesAltres (especificar)\nAjuntament de Sant Cugat Plaça de la Vila, 1, 93 565 70 00


Autorització pel desmuntatge total o parcial de les restes arqueològiques | La Garriga Digital\nAutorització pel desmuntatge total o parcial de les restes arqueològiques\nSegons comunica l’Ajuntament de la Garriga, el Departament de Patrimoni de la Generalitat de Catalunya ha donat el vist i plau al desmuntatge i l’eliminació total o parcial, depenent del cas i sota control arqueològic, de les restes aparegudes arrel de les obres de rehabilitació del Centre, tant a la plaça de Can Dachs com de l’Església.\nA hores d’ara, aquestes ruïnes han estat excavades i documentades de forma exhaustiva. Tanmateix, però, pel que fa a les restes del camí romà (segles I-II dC) i dels murs de l’antiga masia (segles XVII-XVIII), localitzades a la Plaça de can Dachs i proposades pel seu desmuntatge i eliminació parcial, serà necessari fer el rebliment indefinit sota control arqueològic prèvia protecció amb tela geotèxtil, capa de sauló o sorra i aportació de terres.\nUn cop fetes aquestes actuacions, es podrà procedir amb la instal·lació del nou clavegueram.\nEn aquest mateix sentit, aviat s’iniciarà l’obertura d’una rasa al carrer del Centre per tal de soterrar-hi infraestructures d’enllumenat, telecomunicacions, baixa tensió, Sorea i Aigües Vilanova. Mentre durin aquestes actuacions, els vianants podran seguir transitant per la part central del carrer i pels accessos annexes instal·lats a les cases i als comerços. Aquesta actuació està previst que duri una setmana.\nTambé relacionat amb les troballes arqueològiques, val a dir que l’empresa ARRAGO S.L. també està treballant en possibles noves troballes al carrer Samalús.\nArticle anteriorAbans de començar el curs\nArticle següentERC de la Garriga renuncia a les sigles en pro d’una candidatura d’unitat


DIUMENGE V DE PASQUA – Cicle A: Mn Francesc Planella\ndivendres, 20 de maig de 2011 15:36\nQue els vostres cors s’asserenin. Confieu en Déu, confieu també en mi. Són unes paraules de Jesús que acabem d’escoltar en l’evangeli (Jn 14,1-12). El moment que estaven vivint els deixebles era prou fort per provocar un trencament total, una desfeta sense remei. El mestre els parlava de la seva hora. Escriu l’evangelista: Jesús sabia que havia arribat la seva hora, l'hora de passar d'aquest món al Pare (Jn 13,1). Era per als deixebles una hora de temença, de desil·lusió, de desesperació. ¿Com podrien viure sense Jesús? ¿No caldria moure totes les energies per oposar-se a la desaparició o mort de Jesús? Aquesta no era la lògica de Jesús. En moments difícils, el que cal és asserenar-se: Que els vostres cors s’asserenin. És una consell que considera important i el repeteix: Jo us dono la pau que el món no dóna. Que els vostres cors s'asserenin i no temin (Jn 14,27).\nEn moments difícils, la Bíblia ens repeteix que cal un esforç per asserenar l’esperit. Fins i tot, cal recórrer a la pregària, com ho feia el salmista: Recobra la serenor, ànima meva, mira el que t'ha fet el Senyor (Sl 116,7). La mirada al Senyor és la força del creient per recuperar la serenor perduda. El profeta Isaïes es veu obligat a intervenir davant de l’amenaça dels déus falsos i afirma amb fermesa, en nom de Déu: No tingueu por, no us esglaieu! No hi ha Déu fora de mi (Is 44,8). No cal acovardir-se davant de les dificultats que amenacen la mateixa fe. De la boca de Jesús surt molt sovint l’expressió no tinguis por, no tingueu por. Són una crida a asserenar l’esperit, a recuperar la calma o serenor. No tinguis por, petit ramat, diu als seus deixebles (Lc 12,32). En una ocasió, Jesús apareix caminant sobre l’aigua i els deixebles estan acovardits pensant que alguna cosa estranya passava. Jesús els diu: Coratge! Sóc jo. No tingueu por! (Mt 14,27). En els moments difícils de la resurrecció de Jesús, ressonen també aquestes paraules: No tingueu por (Mt 28,5.10).\nD’on pot venir la serenor? Jesús ho assenyala de manera clara: de la confiança en Déu i en la seva pròpia persona: Confieu en Déu, confieu també en mi, com hem escoltat en l’evangeli. Cal activar la confiança en Déu, el misteri que ens sobrepassa, i en la persona de Jesús que ens l’ha fet conèixer. Porten un paralític al qual Jesús anima dient: Coratge, fill, et són perdonats els pecats (Mt 9,2). Són paraules d’ànim, d’esperança: Tingues confiança. Jesús li demana confiança en la seva persona. La confiança forma part de l’actitud del creient. És una actitud que travessa tots els escrits de la Bíblia. Confieu en el Senyor, els qui el venereu: ell ajuda i protegeix (Sl 115,11). Cal desenganyar-se de la confiança en els poderosos, de les promeses que no omplen. No confieu en els poderosos, homes incapaços de salvar, ens diu el salm 146,3. Només el Senyor mereix confiança.\nEm sembla que el consell de Jesús a asserenar el nostre esperit, té una gran actualitat per a nosaltres. ¿No us sembla que sovint sentim torbat el nostre cor? Els nostres sentiments, els nostres ànims, se senten incapaços de mantenir la calma, la serenor. ¿Qui és capaç d’aguantar situacions com les actuals, plenes d’amenaces a causa de les crisis econòmiques? ¿Qui pot deixar de sentir una forta sacsejada quan en la seva pròpia família es viu la desunió? ¿Qui es pot considerar invulnerable, intocable, davant dels fets desagradables que van passant al voltant nostre: baralles, homicidis, assassinats, terratrèmols, gent que mor de fam? I si mirem el camp de la fe, estem observant que hem perdut la tranquil·litat de creure. Abans no se’ns obrien grans preguntes. Avui s’han obert moltes esquerdes en la vida de fe. I el nostre Déu ens sembla absent. ¿Per què Déu guarda tant silenci? La nostra fe viu una experiència d’absència per la qual ha passat tants grans creients, una nit fosca com se l’ha anomenat. Les paraules de Jesús ens ajuden a fer front al nostre estat d’ànim pertorbat. És molt important no perdre la serenor. Que els vostres cors s’asserenin. No ens deixem anar. Posem la nostra confiança en Déu, en Jesucrist: Confieu en Déu, confieu també en mi.\nGirona, 22 de maig de 2011.\nHomilia del DIUMENGE IV DE PASQUA – Cicle A: Mn. Francesc Planella\ndissabte, 14 de maig de 2011 07:55\nNecessitem fer un esforç seriós per recuperar la persona de Jesús, coneixent bé el seu estil de vida i assumint-lo en nosaltres, en les nostres comunitats. ¿Com ho fem per descobrir la seva veu en una Església que sembla haver perdut el nord? ¿Per què hi ha com una mena de por pels grans esforços que es fan per redescobrir Jesús de Natzaret? ¿És que això demana uns canvis que no estem disposats a dur a terme? En la nostra Església fa falta que ressoni de manera clara i neta la veu de Jesús. Ens cal escoltar-la sense prejudicis. Així serem capaços de reconèixer-la i seguir-la. És el que ens ha dit l’evangeli que hem escoltat (Jn 10,1-10): Les ovelles reconeixen la veu del pastor. I, evidentment, no n’hi ha prou de reconèixer aquesta veu. El que cal és seguir-la: El pastor camina al davant i les ovelles el segueixen.\nLa fe i l’espiritualitat cristiana es resumeixen de manera molt breu: El seguiment de Jesús. Creiem en Jesús quan estem disposats a seguir els seus passos. La fe no és autèntica si no es tradueix en el nostre estil de vida. Seguiment de Jesús és una expressió d’un gran contingut. El seguiment de Jesús és una relació viva amb la seva persona i un compromís d’assumir com a nostra la seva manera de ser i d’actuar. Avui recuperem una paraula que era tinguda molt en compte entre les primeres comunitats cristianes. Escriu un pensador d’avui: És segur que les primeres comunitats de creients varen veure en el seguiment l’expressió i la forma més genuïna de la fe en Jesús. Els evangelis donen una gran importància al seguiment de Jesús; així ens marquen el camí d’una fe autèntica. Assenyala el mateix pensador: S’ha dit molt bé que la fe es realitza en profunditat només quan s’orienta totalment la vida a Jesús i s’emprèn la tasca de seguir-lo.\nQuan els evangelis ens conten la primera relació seriosa i profunda dels deixebles amb Jesús, ens en parlen dient que el segueixen. Jesús mateix els invita a seguir-lo. L’evangeli fa referència a la vocació dels primers deixebles dient: Ells deixaren immediatament les xarxes i el van seguir (Mt 4,20). L’evangelista Joan parla també dels primers deixebles que es decideixen per Jesús i diu: Dos deixebles, en sentir la manera que parlava Jesús, varen seguir-lo. El mateix Jesús s’adreça a Felip i li diu: Segueix-me (Vegi’s Jn 1,37.38.40.43). Queda clar també que tots els qui senten un admiració autèntica per Jesús, es decideixin a seguir-lo: Deia a tothom: Si algú vol venir amb mi, que es negui a ell mateix, que prengui cada dia la seva creu i que em segueixi (Lc 9,23). La fe és seguir, estar a prop, identificar-se amb Jesús.\nSeguiment és fer camí amb Jesús. L’evangeli d’avui ens ha dit que el pastor (Jesús) camina al davant de les ovelles. Transitar per un camí significa moure’s, anar endavant. Si seguim Jesús no en tenim prou de sentir-nos prop d’ell, fruir de la seva presència; cal anar allà on ens porta, allà on ell va. Ens caldrà ser molt nobles per descobrir els enganys, les falses il·lusions que hem anat creant, els camins que hem imaginat com a propis de Jesús essent camins merament humans. Un teòleg afirma: el seguiment de Jesús és, al mateix temps, sentir-se a prop de Jesús i moure’s amb ell. La persona que es queda quieta o s’atura en el camí, no podrà sentir-se prop de Jesús. Perquè, en l’evangeli, a Jesús no se’l veu mai instal·lat, sedentari. És un carismàtic itinerant, que no s’atura, que sempre està en camí cap endavant, buscant de fer la voluntat del Pare i fent el bé a tothom..\nEm sembla que ens fa falta col·locar-nos en una actitud de recerca; ens cal buscar el camí de Jesús, deixar-nos qüestionar per la seva manera de viure. El camí ens fa mirar endavant sense quedar parats en un passat que potser ens havia il·lusionat fortament. No podem sentir-nos dependents d’un passat que ja no existeix. Cal sempre una mirada atenta a allò que Jesús espera de nosaltres, de les nostres comunitats, de la seva Església. Així serem seguidors en el sentit més genuí de la paraula.\n(Vegi’s El seguimiento de Jesús, J.Mª Castillo)\nGirona, 15 de maig de 2011\nHomilia del DIUMENGE III DE PASQUA – Cicle A (Mn. Francesc Planella)\ndivendres, 6 de maig de 2011 12:15\nHem escoltat la narració del trobament de Jesús ressuscitat amb els dos deixebles d’Emaús. Els experts la classifiquen com a conte o historieta. Com afirma Brown, hem de reconèixer que en aquesta narració de Lluc hi ha una dramatització. La trobada de Jesús amb els deixebles s’escolta amb gust i manté viva l’atenció. Lluc ha sabut treballar-ho amb molta traça, de manera que ho podem considerar una obra mestra. És l’únic evangelista que ens ho explica. En l’evangeli de Marc trobem només una petita referència a aquesta escena. Diu: Jesús es va manifestar amb un aspecte diferent a dos d'ells que feien camí fora ciutat. Aquests, llavors, se'n tornaren a anunciar-ho als altres (Mc 16,12-13).\nFixem-nos com la narració de Lluc segueix un esquema: Jesús es manifesta en la seva Paraula i en la fracció del Pa. Darrera de tots els detalls que embelleixen i fan atraient l’escena, no podem oblidar el missatge que vol comunicar l’evangelista: A Jesús el trobem en l’escolta atenta de la seva Paraula i en el Sopar que Ell va ordenar de celebrar en el seu nom. A aquells primers cristians que patien la síndrome de l’absència de Jesús, Lluc els recorda que el Senyor Jesús, ressuscitat, es fa present entre ells. Escriu un intèrpret: Els cristians del temps de Lluc tenien les Escriptures i la fracció del pa per conèixer el Senyor. I el mateix es pot dir dels cristians des d’aleshores, ja que les Escriptures (la Bíblia) i l’Eucaristia són els moments essencials de la nostra celebració dominical (Brown).\nEls dos deixebles, totalment decebuts per la mort de Jesús, no entenien res del que havia passat. I quan se’ls ajunta un altre vianant (Jesús), li retreuen que no sàpiga res d’aquets fets dramàtics esdevinguts a Jerusalem. No hi entenien res. En parlaven, conversaven i discutien sense veure la llum. Era necessària la presència i l’explicació de Jesús. Segons Lluc, Jesús se serveix dels escrits de l’Antic Testament, la Paraula de Déu. Aquesta paraula aclareix el sentit de tot el que ha passat: ¿No havia de patir tot això el Messies abans d’entrar a la seva glòria? Llavors –diu Lluc- començant pels llibres de Moisès i seguint els de tots els profetes, els exposava tots els llocs de les Escriptures que es referien a ell. Jesús pronuncia la seva homilia, catequesi, que tots hauríem escoltat amb fruïció. Per això els dos deixebles començaren a veure la llum. Diuen: ¿No és veritat que els nostres cors s’abrusaven dins nostre mentre ens parlava pel camí i ens obria el sentit de les Escriptures? La Paraula de Déu il·lumina, encoratja, dóna un nou sentit a la vida.\nEl reconeixement ple de Jesús s’esdevé en la celebració del seu Sopar. En arribar a Emaús, els dos deixebles inviten Jesús a quedar-se amb ells. Lluc diu molt breument que Jesús celebra el Sopar: Quan s’hagué posat amb ells a taula, prengué el pa, digué la benedicció, el partí i els el donava. És aleshores que reconeixen Jesús, com diu l’evangelista: En aquell moment se’ls obriren els ulls i el reconegueren. Aquesta és la importància que aquells cristians donaven a l’Eucaristia: És trobament amb Jesucrist vivent. La Paraula escoltada en comunitat i el pa compartit, són signes de la presència del Senyor entre nosaltres.\n¿No hauríem de retrobar aquest sentit més genuí de la celebració de l’Eucaristia? Em sembla que ens trobem en unes circumstàncies que no ens ajuden gens a viure amb profunditat l’Eucaristia dominical. Entre molts cristians vigeix encara una mentalitat que ens ha fet mal: Participar en la celebració de l’Eucaristia del diumenge moguts pel desig de complir un precepte o manament. El Nou Testament ens diu que l’Eucaristia és una trobada amb Jesucrist vivent. Aquesta trobada s’esdevé per l’escolta atenta de la Paraula de Déu. Faltaria una reflexió aprofundida d’aquesta paraula, i un esforç per captar-ne el missatge. Així descobriríem que és llum per a la nostra vida. La trobada amb el Vivent s’esdevé de manera més plena en la fracció del pa. Pa que beneïm, partim i compartim. Un signe ben pobre com el pa s’esdevé signe de la presència misteriosa del Crist vivent. Trobem Crist en la Paraula i el Pa.\nGirona, 8 de maig de 2011\nHomilia del Diumenge II de Pasqua cicle A: Mn. Francesc Planella\ndivendres, 29 d'abril de 2011 22:45\nJesús és vivent. Ho anem proclamant en les nostres celebracions pasquals. Però segurament que no ens sentim prou satisfets amb aquesta proclamació. I volten pel nostre cap i el nostre cor molts interrogants: ¿Com ha estat possible la seva resurrecció? ¿Per què no es fa visible, palpable, de manera que s’esvaeixin els nostres dubtes? ¿És que Jesús viu en la soledat de Déu i no és possible la seva presència entre nosaltres? ¿De debò que es fa present en la vida humana, en l’Església, en les comunitats cristianes? ¿Com podem experimentar, sentir, la seva presència? Sabem que, sense suprimir les ombres de la fe, podem tenir l’experiència de Jesús en la intimitat més profunda del cor. D’això són testimoni els grans creients que han deixat una petjada fonda en la història cristiana, començant pels primers seguidors de Jesús.\nL’evangeli de Joan, que hem escoltat (Jn 20,19-31), ens assenyala un camí. A Jesús el podem trobar i sentir la seva presència, de manera especial, no exclusiva però molt important, en la comunitat cristiana. Fixem-nos en el que passa als primers deixebles. La mort de Jesús els havia trasbalsat de tal manera que ja ho donaven tot per perdut. La causa de Jesús havia caigut en el buit. Se sentien acovardits. Només buscaven la seva seguretat. Es varen tancar a casa morts per la por. Diu l’evangelista: Els deixebles eren a casa amb les portes tancades per por dels jueus. Com escriu un pensador d’avui, no n’hi havia prou de saber que Jesús havia ressuscitat. No era suficient escoltar el missatge de Pasqua. A aquells deixebles els faltava la cosa més important: l’experiència de sentir Jesús viu enmig d’ells (J. A. Pagola)\nI els deixebles tenen el goig de ser afavorits per aquesta presència de Jesús, que s’esdevé quan es troben reunits, en comunitat. ¿Com va ser aquesta trobada amb Jesús, que els va omplir de joia i de pau? Es fa molt difícil de descriure perquè l’evangeli no explica només fets sinó que fa una reflexió, una catequesi. Segons sant Joan, Jesús es fa proper i se’l pot sentir en la fe, enmig de la comunitat. En el cor de la comunitat podem trobar i experimentar Jesús vivent. El qui se n’aparta s’exposa a tancar-se a Jesús, com subratlla l’evangeli d’avui. Tomàs no podia reconèixer ni experimentar Jesús vivent a part de la comunitat; la foscor s’havia apoderat del seu cor. El reconeix quan s’ajunta al grup dels deixebles. Aleshores surt de la seva boca aquesta confessió de fe, que els primers cristians devien repetir sovint: Senyor meu i Déu meu. La comunitat cristiana és lloc de trobada amb Jesús.\nJesús porta pau, alegria. Comunica l’Esperit que és la força de la comunitat. Mirem com es comportaven aquelles primeres comunitats equipades per la presència del Ressuscitat i del seu Esperit. Ens n’ha parlat la primera lectura (Ac 2,42-47). Lluc ens diu que els germans (així eren anomenats els cristians) escoltaven junts la paraula dels apòstols, es reunien per partir el pa (feia referència el pa que partim en l’Eucaristia), pregaven junts i posaven en comú els seus béns. En unes comunitats d’aquesta mena devia ser fàcil descobrir la presència del Senyor ressuscitat. És cert que, a vegades, sorgien també problemes que enfosquien la fe en Jesucrist present. Però hi havia comunitat, estimació, unió. Jesús ocupava invisiblement el lloc més important; presidia aquelles trobades, reunions, pregàries i la compartició dels béns.\nCrec sincerament que a tots ens falta descobrir la importància de les comunitats cristianes. Som un grup de germans que no fem sols el camí cap a Déu sinó que el fem en comú. Quan ens reunim per a la pregària, per a l’Eucaristia o per a altres activitats, ¿som conscients que formem una comunitat i que Jesús és amb nosaltres? Recordem aquelles paraules tan conegudes de Jesús, a les quals em referia diumenge passat: On n'hi ha dos o tres de reunits en el meu nom, jo sóc allí enmig d'ells (Mt 18,20). Escriu Pagola: Les nostres comunitats no venceran les pors, ni sentiran l’alegria de la fe, ni coneixeran la pau que només Crist pot donar si Jesús no ocupa el centre de les nostres trobades, reunions, assemblees. En les nostres reunions, trobarem el Crist present si tenim ben viva la nostra fe.\nGirona, 1 de maig de 2011\nHomilia del Diumenge de PASQUA cicle A: Mn. Francesc Planella\ndijous, 21 d'abril de 2011 22:12\nEl Senyor ha ressuscitat. És la gran notícia que escolten aquelles dones que, plenes de nostàlgia per la mort de Jesús, van a veure el sepulcre on havia estat enterrat. ¿Ho havien estès bé? ¿No era pas una imaginació exaltada la que els feia veure viu el qui era mort? Si hagués estat així, hauria durat ben poc la falsa imaginació d’uns àngels que els donaven la gran notícia. Hauria estat desmentida amb més o menys rapidesa i ara ja no parlaríem d’un Jesús que, vencent la mort, ha ressuscitat. Però el convenciment era fort i no ho podien posar en dubte. És cert que, entre els mateixos deixebles, hi havia una tendència oculta o manifesta a la incredulitat: ¿Com era possible que Jesús hagués ressuscitat? El convenciment sobre la resurrecció es va anar refermant i els deixebles no podien callar: era cert que Jesús vivia.\nNosaltres ens ho creiem. Per això ens reunim i ho celebrem. Però, ¿podem entendre el que significa la resurrecció de Jesús? Em sembla que els mateixos cristians de primera hora, que ens varen deixar el seu testimoni, tampoc no podien entendre el que havia passat a Jesús. No hi ha paraules per expressar una realitat que se’ns escapa. Ells parlaven de resurrecció, que significa la reanimació d’un cos mort. ¿Era això el que havia passat a Jesús? El misteri de la resurrecció va més enllà de la recuperació d’una vida perduda. ¿Qui pot imaginar la vida de Déu, la vida amb Déu, de la qual participa Jesús vivent? Estem tocant el cor del misteri, un misteri que no pot capir la nostra intel·ligència, però atreu els nostres cors. Per a la fe, ¿el nostre cor no té més força, més raons, que la nostra intel·ligència?\nJesús viu, ha superat les barreres d’una vida efímera, caduca. La seva vida s’ha superat a si mateixa. La seva persona pren una dimensió que no cap en els límits d’aquesta vida present ni en el nostre llenguatge humà. El misteri de Jesús ressuscitat dóna la veritable dimensió de la vida humana. Ens diu fins on podem arribar, amb quina plenitud som capaços de viure. Jesús ens descobreix totes les possibilitats de la vida humana. L’evangeli de Joan comença definint Jesús com a vida. És un missatge repetit en el quart evangeli. En ell hi havia la vida (Jn 1,4). El Fill té vida en Ell mateix (Vegi’s Jn 5,26). Jesús afirma: Jo sóc el camí, la veritat i la vida (Jn 14,6). Jesús, vida, se sent portador de vida: Déu ha estimat tant el món que ha donat el seu Fill únic perquè no es perdi cap dels qui creuen en ell, sinó que tinguin vida eterna (Jn 3,16).\nLa màxima expressió de vida és Jesús Vivent, que ha superat la barrera de la mort. Nosaltres no creiem només en un personatge del passat sinó d’avui ben present enmig de nosaltres, de la seva Església i de la vida humana. La seva vida es va escampant; és una llavor que, si li donem un cultiu, germinarà en noves vides. La fe i el cor ens ho diuen: la nostra vida té un llevat al qual cal prestar atenció; l’Església té un recolzament que ha de potenciar més fortament; la nostra història gaudeix d’una força amagada que no hem valorat degudament; la nostra societat ha arraconat una energia que li podria fer donar un tomb vers una convivència pacífica i una civilització de l’amor. Em refereixo a la vida, la força, l’energia, el llevat, de Jesús el Vivent. Ho podem proclamar sense avergonyir-nos-en, sense deixar-nos portar pel complex de por que amenaça la nostra fe avui.\nEl Senyor ha ressuscitat, viu per sempre. I no és lluny de nosaltres. El trobem en l’amor que nosaltres sentim pels altres sobretot pels més pobres i necessitats: Tenia fam, i em donàreu menjar; tenia set, i em donàreu beure; era foraster, i em vau acollir; anava despullat, i em vau vestir; estava malalt, i em vau visitar; era a la presó, i vinguéreu a veure'm (Mt 25,35-36). El trobem enmig de les nostres comunitats reunides per compartir la fe, per pregar, tal com diu el mateix Jesús: On n'hi ha dos o tres de reunits en el meu nom, jo sóc allí enmig d'ells (Mt 18,20). El trobem en la nostra intimitat més profunda quan sentim la set d’un vida millor, el desig d’estimar sense límits, l’atracció per aquest misteri que és Amor. Jesús vivent és l’explosió de l’amor de Déu, de la vida nova que transforma.\nGirona, 24 d’abril de 2011\nDarrera actualització de dijous, 21 d'abril de 2011 23:24\nDIUMENGE V de QUARESMA cicle A: introducció a les lectures (Mn. Francesc Planella)\nHOMILIA DEL DIUMENGE V de QUARESMA cicle A: Mn. Francesc Planella


El preciós gest dels germans Márquez amb la sanitat de Lleida\nLa important donació dels germans Márquez per combatre el coronavirus\nEls pilots han aportat diversos aparells a l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida\ndimecres, 1 d’abril 2020 - 12:00h\nMarc i Àlex Márquez han volgut ajudar a l'hospital de referència de Lleida | LleidaDiari.cat\nEls esportistes lleidatans Marc i Àlex Márquez han fet una donació a l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida d'equips per al control de pacients semicrítics afectats per la Covid-19.\nLa donació consisteix en aparells de radiologia digital portàtil i analitzadors de gasos. Aquests equips permetran dur a terme el seguiment a peu de llit de pacients amb afectació pulmonar greu. Els germans de Cervera se sumen així a altres empreses i particulars que aquests dies s'han mostrat solidaris amb l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova, sigui en aportacions econòmiques o en lliurament de material protector, en aquesta lluita a contrarellotge contra el coronavirus.\nUn sincer agraïment\nDes de la Gerència Territorial de l'ICS Lleida, Alt Pirineu i Aran i Gestió de Serveis Sanitaris han volgut agrair aquestes mostres de solidaritat que ajuden els professionals a seguir desenvolupant la seva tasca en les millors condicions possibles en aquests moments tan difícils que està vivint la societat.\n"😠 Un escriptor català, en contra d'atendre els avis: «Egoïstes»" "🏥 Polèmica: Salut recomana no ingressar a l'UCI els majors de 80 anys amb coronavirus"\nsalut solidaritat Coronavirus


El Trueta donarà tasques a persones que han de treballar en benefici de la comunitat - El Gerió Digital\nEl Trueta donarà tasques a persones que han de treballar en benefici de la comunitat\nUna d'elles serà vigilar l'aparcament de minusvàlids\nDimecres, 31 d'octubre de 2018 12:30h\nUna de les persones que ha de fer treballs en benefici de la comunitat realitzant tasques cíviques al Trueta\nL'hospital Trueta de Girona i el Departament de Justícia han signat un acord per permetre que el centre aculli persones que han de fer treballs en benefici de la comunitat amb l'objectiu de reparar alguna infracció comesa. El centre va incorporar la setmana passada les dues primeres persones que realitzen tasques de vigilants cívics controlant que no es fumi a l'entorn del recinte o que els vehicles respectin les zones d'estacionament senyalitzades. També informen als propietaris dels cotxes mal aparcats que poden perjudicar la circulació a l'hospital quan, per exemple, hi ha d'accedir un equip d'emergències. La iniciativa s'emmarca en el Pla de responsabilitat social corporativa de la institució.\nEls treballs en benefici de la comunitat són mesures penals alternatives a la presó, imposades per un jutge amb el consentiment del penal i que consisteixen en desenvolupar activitats no retribuïdes d'utilitat pública o d'interès social.\nL'objectiu de la mesura és que la persona que ha comès la infracció repari "simbòlicament" el dany ocasionat, es responsabilitzi de les seves accions i faci tasques positives en benefici de la comunitat. A més, pretén implicar la comunitat en la resolució de conflictes i fer participar les institucions públiques i les entitats socials en la reinserció dels penats.\nLa realització de les mesures penals alternatives depèn de la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil del Departament de Justícia, que treballa amb la col·laboració de més de 1.700 entitats.\nL'Institut d’Assistència Sanitària ja va signar un acord en la mateixa línia amb el Departament, per tal que persones que han de realitzar treballs en benefici de la comunitat vetllin perquè es compleixin conductes cíviques dins del Santa Caterina de Salt.\nLa valoració dels primers tres mesos ha estat molt bona i per això s'ha optat per estendre la iniciativa al Trueta.\ntreball en benefici de la comunitat


korova kino bar | Sheep Skin\n20 de juny de 2016 In horror By Juan Aranda\nAquesta producció amateur de pressupost ínfim em ve com anell al dit per desenvolupar la meva tesi sobre la fase prèvia al guió d’una pel·lícula, i el posterior desenvolupament de la seva corresponent estructura narrativa. Tot comença amb un flaix, una fogonada, potser una imatge, una frase o un personatge concret. Per exemple: 4 punkies turmenten un pare de família, convençuts de que, en realitat, és l’home llop responsable de diversos sagnants assassinats. Amb només aquesta idea, bé que prou interessant, podríem realitzar, per exemple, un curtmetratge. Si et proposes omplir una hora i escaig, necessites vàries idees més, afegides a aquesta i, després d’un temps d’elaboració, arribar a una sinopsi correcta, d’un parell de frases com a mínim. Potser, durant aquest procés de compilació i refinament de premisses, trobaràs el tema de la teva pel·lícula, el conflicte del protagonista i una conclusió plausible. No cal dir que cada personatge ha de tenir una motivació i un obstacle a vèncer, que aporti coherència a les seves decisions. I llavors arribem al anomenat paradigma del guió, o, el que és el mateix, la seva columna vertebral, una americanització de la clàssica estructura dramàtica en tres actes que ja proposava Aristòtil dins la seva Poètica: ordenar els esdeveniments de manera que hi hagi un set-up, o introducció, un (o diversos) plot-points, o girs teatrals, un desenvolupament i un final. La tirania d’adaptar-se a aquest esquelet prefabricat només respon la qüestió de cóm expliquem una història, així, a grans trets. Si entrem al detall, ens sorgirà una altra qüestió, més urgent i tangible: cóm collons passem d’una escena a la següent? Ara ja fem cine, en tota la seva complexa grandor.\nA Sheep Skin, mai s’ha donat aquesta fogonada inicial, més enllà de la premissa bàsica que hem explicat al paràgraf anterior. Els personatges tampoc tenen cap interès, ni una personalitat marcada, malgrat les bones interpretacions que els caracteritzen. A més, el director ignora totalment l’estructura en tres actes, apostant per una introducció llarguíssima, i un final previsible i precipitat. El que em crida més l’atenció, no només aquí, sinó al cinema de baix pressupost ianqui en general, és l’absoluta incapacitat de guionistes i directors per explicar una història sense recolzar-se en el diàleg i afegir escenes mitjançant avorrides conjunció: primer, segresten al pare de família, i llavors l’interroguen, i aleshores el torturen, i llavors… Així no es pot explicar pas una història, si el teu objectiu no és altre que el de matar al públic d’avorriment! Això, i encara que, per assaonar el conjunt una miqueta, incloguis tres o quatre plot-points forçats. Només cal rememorar els contes de la nostra infància: hi ha dos tipus de conjuncions o nexes d’unió entre els fets, els “per tant” i els “però” dels contes infantils. Conseqüència i oposició o sorpresa. El llop enganya a la Caputxeta. Per tant, ella segueix el camí més llarg cap a casa de l’àvia. La Caputxeta arriba a la fi a casa de l’àvia, però descobreix que es tracta del llop disfressat! A Gulliver li plau viatjar però naufraga a Liliput, una terra habitada per éssers en miniatura. Els lil·liputencs s’espanten de la mida d’en Gulliver i temen que destrossi les seves cases. Per tant l’immobilitzen i el lliguen al terra… Així s’explica una història!\nEl mètode “i llavors passa això, i aleshores passa això altre”, defensat per lluminàries com en Ira Levin o en Syd Field, lluny de crear suspens, només proporciona una narració plana i avorrida. Més encara a un llargmetratge, on fas esperar al públic més d’una hora per descobrir la “revelació final”. I, entretant, què collons vols que faci l’espectador? Xiular cançonetes pel baix? Realitzar estiraments a la butaca? Fer una migdiada? Tristament, això és el que ens ensenyen els manuals de guió, a fer servir la vella estructura aristotèlica sense reflexionar-hi gaire. Parangonant el perfecte guió que va escriure en Walter Hill per Alien amb el de Sheep Skin, ens adonem que entre la introducció, els plot-points, l’enfrontament entre el protagonista i el seu antagonista, i la conclusió final, s’ha perdut pel camí la veritable estratègia, bàsica i senzilla, que mou qualsevol narració eficient. La simplicitat del per tant i el però potser no hauria redimit una producció tan dolenta com aquesta història barata de licantropia, bé que, certament, l’hagués fet més païble i entretinguda, amb aquesta hora i mitja clafida de diàlegs desbaratats i escenes de farciment enganxades, una darrera l’altra. En comptes d’això, ens enfrontem a un bloc de ciment anodí, amanit de fallades tècniques i faltat de la més mínima imaginació aconsellable per a qualsevol film del gènere fantàstic. I jo picant pedra, valgui’m Déu.\nShare the post "Sheep Skin"


Comarques Gironines 17/06/2021\nAIXÒ ÉS un combregar industrial, gent de tot arreu de Girona a la desena de files paral·leles que, com una cadena de muntatge, anem avançant, passant per la tauleta on et prenen les dades i després, allà mateix, darrere una cortina, la vacuna, la primera dosi per sortir d’un túnel llarg i fosc d’un any i mig.\nD’aquí uns mesos ja ni hi pensarem. Sempre deu haver anat igual, per això ara ens ha vingut tan de nou l’epidèmia, una desgràcia antiga com la mateixa humanitat. Tot serà com abans o pitjor, com quan atures una estona amb el peu l’aigua d’un xaragall i després baixa de cop.\nL’altre dia em van presentar una persona i aquesta persona em va donar la mà. Vaig adonar-me’n massa tard de què havíem fet. Vaig fregar-me el palmell al camal dels pantalons. Vaig aixecar la mirada i vaig disculpar-me al desconegut, encara no sé si per haver-li donat la mà o per haver-me-la netejat impulsivament.\nTampoc sé quina vacuna m’han posat, no se’n treu res de tenir el nom. El virus ha estat una bona baixada de fums per als humans. Que no siguem capaços de descriure amb certesa ni com es propaga em fa tenir esperança, perquè no hi ha bèstia més autodestructiva que la que viu totalment convençuda de si mateixa. Tinc amics amb moltes prevencions per vacunar-se. Diuen que és un negoci farmacèutic, que qui sap quins efectes tindrà per a la salut, que hi ha coses que no quadren, i m’envien vídeos amb gent que es posa un imant al braç i l’imant s’hi enganxa. Mai descarto que la humanitat pugui estar equivocada. Donat el cas, però, més valdria enfonsar-se amb ella.\nSiguem optimistes. És una punxadeta entre la vida i la mort. Pavelló Firal de Girona, una tarda calorosa de juny, màniga curta tothom. La cua no para d’avançar. “Cap a l’escorxador”, fa broma algú. Qui sap com reaccionarà el cos a la injecció. La gent de les cues té més o menys la meva edat. Voregem els cinquanta anys. Amagades darrere la mascareta les arrugues de la cara i el coll, l’edat se’ns delata no pas per la forma i postura de cadascú, ni pel vestit, ni encara menys pels cabells, sinó pels braços, la poca turgència i el desgast de la pell, la flaccidesa del múscul just allà per on entrarà l’agulla. Amb la vacunació massiva és la mateixa espècie humana que m’entra al cos, té un punt de violació consentida, ho he d’admetre, però ni així podrien modificar-me els pensaments, ni controlar-me’ls, ni aplacar-me’ls, abans la medicació enfonsaria la persona sencera com un castell de cartes. Podem ser poca cosa enfront d’un virus, però estem prou ben dissenyats.


Ribó vota amb la confiança de renovar el lideratge del govern de la Nau - Diari La Veu\nEscriba el número 870172\nRibó vota amb la confiança de renovar el lideratge del govern de la Nau\nEl candidat de Compromís a l'Alcaldia de València recorda que, malgrat les celebracions pel triomf en la Copa del Rei, aquest diumenge és "molt important" la participació en les eleccions\n26 maig 2019 13:44h\nRibó ha votat tard aquest diumenge perquè va arribar a les quatre de la matinada de Sevilla, on anit el València va guanyar la Copa del Rei. / DANIEL GARCÍA-SALA\nVALÈNCIA. L'alcalde de València en funcions i candidat de Compromís a la reelecció, Joan Ribó, ha recordat la importància de participar en els comicis que se celebren aquest diumenge, als quals acudeix amb la confiança de "renovar el lideratge d'una coalició però amb millors resultats".\nRibó, qui ha fet aquestes declaracions després d'exercir el seu dret a vot al Centre de Formació Rodrigo Giorgeta de València, ha indicat que encara que no està acostumat a votar tan tard, aquesta vegada "ha sigut una excepció" perquè han arribat a les quatre de la matinada de Sevilla, on anit el València va guanyar la Copa del Rei.\nSegons ha explicat als periodistes, ha arribat a la ciutat "amb una gran satisfacció" i també amb nervis, que encara no li han passat. Així, s'ha mostrat "molt content d'haver portat simbòlicament" i d'haver acompanyat el club valencianista "a portar la copa a la ciutat en el seu centenari", cosa que, a parer seu, és "un tema magnífic" i del qual estan "tots molt contents".\nNo obstant això, ha destacat que malgrat que els valencians estiguen celebrant el triomf del València, aquest diumenge han de recordar "que hui hi ha votacions i que és molt important la participació de totes les persones".\nMillorar els resultats\n"Acudim des de Compromís després de fer una campanya que ens ha resultat, pensem, molt satisfactòria, molt positiva", ha afirmat Ribó. I ha afegit: "Acudim amb la confiança de renovar el lideratge d'una coalició com ha sigut en la passada legislatura però amb millors resultats; ho vull dir amb molta claredat".\nFinalment, ha indicat que amb el resultat electoral està "bastant tranquil". "Evidentment unes eleccions són unes eleccions i ho decideixen els valencians, però no et puc dir més".\nEscriba el número 537073


PPT - PAC1 - Llenguatge dels nous mitjans PowerPoint Presentation, free download - ID:11093\nPAC1 - Llenguatge dels nous mitjans - PowerPoint PPT Presentation\nPAC1 - Llenguatge dels nous mitjans PowerPoint Presentation\nPAC1 - Llenguatge dels nous mitjans\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/11093" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px;margin-bottom:5px;max-width: 100%;" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nLev Manovich Llenguatge dels nous mitjans de comunicació\nArt Références 5 - . 1 / 1830 : la bataille d’hernani, romantiques contre classiques l’art est-il ce qui nous\nQuè són els nous mitjans? Lev ManovichEl llenguatge dels nousmitjans de comunicació Víctor Roca Escoda\nQuè són els nous mitjans? És difícil diferenciar-los dels antics, és per això que Manovich decideix definir-los enumerant cinc principis que compleixen majoritàriament: Representació numèrica Modularitat Automatització Variabilitat Transcodificació Vegem-los més en detall...\nRepresentació numèrica Tots els objectes dels nous mitjans estan compostos de codi digital, de manera que amb un algorisme matemàtic se’ls pot alterar a conveniència de l’autor. Això és possible perquè són discrets, estan formats per unitats bàsiques indivisibles. Exemple: una imatge és un conjunt de píxels ordenats en una matriu.\nModularitat Un objecte dels nous mitjans pot estar format per diferents mòduls integrats per unitats discretes diferents. Exemple: una pàgina web pot contenir gràfics, imatges en moviment, text, etc.\nAutomatització Automatització de baix nivell Gràcies als principis de representació numèrica i modularitat, podem realitzar de forma automàtica processos de creació i edició. Automatització d'alt nivell Simulació d'intel·ligència artificial de l'ordinador. Automatització de l'accés Capacitat d’obtenir informació de forma eficient, a través de criteris de cerca. Exemple: degut a l'automatització de l'accés sovint és més fàcil trobar un gràfic que ens interessa abans que crear-lo nosaltres mateixos.\nVariabilitat Una altra conseqüència dels anteriors principis és que se'ns permet variar la informació a oferir a l'usuari de forma personalitzada, segons el nostre criteri o els seus requisits. Exemple: gràcies a la escalabilitat podem representar el mateix objecte en diferents mides i formes.\nTranscodificació La “capa informàtica” i la “capa cultural” dels nous mitjans s'influeixen mútuament fins a l'extrem de formar una composició que dóna lloc a una nova cultura de l'ordinador. Exemple: les bases de dades, que consistien en una eina informàtica per organitzar i accedir a dades, s’han convertit en un objecte mediàtic.


Gir sorpresa: Xavi diu això sobre la renovació de Dembélé - XCatalunya.cat\nGir sorpresa: Xavi diu això sobre la renovació de Dembélé\nXavi ha parlat amb Dembélé i hi ha importants novetats sobre la seva renovació\nEl Barça té un greu problema a la zona d’atac. El passat estiu van marxar Leo Messi i Antoine Griezmann i el club es va quedar orfe de gol. La nefasta situació econòmica heretada de Josep Maria Bartomeu impedia fitxar ningú per cobrir les sortides de l’argentí i del francès i l’única opció va ser buscar una cessió a última hora. Ronald Koeman va escollir Luuk de Jong, a qui ja havia entrenat al PSV i a la selecció dels Països Baixos, però el resultat va ser un autèntic desastre.\nPer acabar-ho d’adobar, el Barça ha patit una plaga de lesions per la lamentable preparació física dels jugadors (per sort Xavi ja ha començat a corregir això).\nUna plaga de lesions que ha afectat sobretot a la davantera. Braithwaite té una lesió de llarga duració, Ansu Fati es va lesionar poques setmanes després de tornar i el Kun Agüero va patir una arrítmia cardíaca al partit contra l’Alabès i ha hagut de deixar el futbol per sempre més. Ousmane Dembélé també ha tingut molts problemes físics tot i que ara ja sembla que està al 100 %.\nA Xavi li agrada jugar amb extrems i creu que Dembélé pot ser una peça molt important del Barça del present i del futur. Així li ha fet saber en públic i en privat però fins ara semblava que la cosa anava malament pel què fa a la seva renovació. Dembélé acaba contracte al juny i el representant del francès, fins i tot, l’ha ofert al Real Madrid. Però tot podria haver canviar després d’unes paraules clau de l’entrenador del Barça. “Ahir vaig parlar amb Dembélé de manera individual, ell vol seguir, està feliç aquí i sóc positiu sobre això, ja coneix el projecte esportiu que hi haurà i la importància que tindrà. No puc donar-ne més detalls”, ha dit el tècnic de Terrassa en roda de premsa.


Política de privadesa – Estudi de la fam IAMF\nEstudi de la fam IAMF\nObjectiu número 2 de l'agenda 2030 de les Nacions Unides\nHola, benvinguts internautes!\nA Estudi de la fam IAMF, sensibilitzats amb les necessitats dels usuaris d’Internet i conscients de la importància de la rigorosa privacitat de la informació personal que ens confien, incloem aquesta declaració de privacitat amb l’objecte del fet que siguis conscient de la política en el tractament de les dades personals que s’obtenen dels visitants i usuaris..\nEl titular del sitio y responsable del tratamiento de datos es Institut Antoni de Martí I Franqués, con CIF Q93550007G, para contactar puedes utilizar la dirección de correo electrónico danidiegoerik@estudidelafamiamf.cat o correo postal a Enric d'Ossó 3, código postal 43005 de Tarragona.\nExisteix un compromís ferm per part nostre que les dades que proporcionis a Estudi de la fam IAMF, no seran venudes ni cedides a terceres persones sense el teu previ consentiment, per a cap concepte o circumstància, excepte consentiment exprés o obligació legal.\nLa nostra web conté enllaços cap a altres webs de tercers. Estudi de la fam IAMF no es fa responsable per les polítiques i pràctiques de privacitat d'aquestes altres webs.\nTens dret a accedir a la informació que sobre la teva persona estigui emmagatzemada en les nostres bases de dades, rectificar-la en cas d’errada, suprimir-la, limitar-la oposar-te al seu tractament i retirar-ne el consentiment si aquest és el teu desig. Per fer-ho només has d’escriure un e-mail a l’adreça de correu electrònic: danidiegoerik@estudidelafamiamf.cat don et contestarem qualsevol consulta, comentari, aclariment que ens facis al respecte.\nENLLAÇ DE L’ENQUESTA\nENCERTS LA ENQUESTA\nINFORMACIÓ SOBRE LA FAM\nLa fam és una situació que es dóna quan un país o zona geogràfica no posseeix suficients aliments i recursos per proveir d’aliments a la població, elevant la taxa de mortalitat a causa de la fam i la desnutrició.\nEn el món moren 24.000 persones de fam, o per les seves causes relacionades, cada dia. La fam mata el 16% de les 150.000 que moren diàriament en el món\nEn ple Segle XXI més 1.300 milions de persones són pobres i 24 mil persones moren cada dia de fam al món. El 75% d’aquests morts són nens menors de cinc anys. És a dir que 18 mil nens i nenes d’entre un i quatre anys moren de fam cada dia.\n© 2021 Estudi de la fam IAMF • Funciona gràcies a GeneratePress


Andorra atrau nombrosos catalans i espanyols per la seva baixa pressió fiscal\n| Foto: Foto: ATV\nEl segon dia del judici del cas BPA s’ha centrat en les qüestions prèvies sobre possibles anomalies i irregularitats en la instrucció de la causa que estan sent plantejades pels advocats defensors.\nDurant la sessió d’aquest dimarts ha cobrat especial protagonisme la part documental del sumari que se segueix a Espanya per blanqueig de capitals per part de l’empresari valencià Rafael Pallardó, que hauria enviat a la Xina prop de 70 milions d’euros procedents de les activitats il·lícites de la trama Gao Ping, l’anomenat cas Emperador.\nTot i que la batlle (jutgessa) instructora del procés, Canòlich Mingorance, va descartar vincular els dos procediments, el Tribunal de Corts andorrà va decidir incorporar-lo al sumari després de demanar-lo a l’Audiència Nacional espanyola, el que ha implicat que 25 empleats i directius de Banca Privada d’Andorra estiguin acusats.\nJustament aquests presumptes vincles de relació entre els dos afers han comportat un altre mal de cap per al fiscal general d’Andorra, acusador en la causa BPA, Alfons Alberca. Els lletrats de la defensa s’han queixat al màxim representant del Ministeri Públic que no han tingut el temps necessari per llegir-se en els darrers 15 dies més de 250.000 folis i preparar les proves corresponents. El fet que una important part de documents i CDS del cas Emperador estigui en xinès tampoc ha ajudat a les defenses.\nAlberca ha rebatut aquesta suposada indefensió dels acusats tot assegurat que sí que van saber per què declaraven i que se’ls anava donant informació a mesura que avançava la instrucció de la causa. També ha recordat que cap dels processats va demanar un termini de suspensió del procediment per analitzar la documentació. Amb tot, el fiscal ha assegurat que no s’oposarà a un ajornament del judici si les parts necessiten més temps per analitzar les proves.


nVIDIA Tegra, en lluita directa contra Intel Atom - YCOM\nLa companyia preveu un desembarcament de dispositius basats en la seva plataforma Tegra al llarg de l’any, amb el que s’intentarà fer un lloc en el mercat en detriment d’Atom. La seva clau: una plataforma basada en l’arquitectura ARM que dóna més per menys.\nGuillem Alsina (guillem@imatica.org) – En el recent Mobile World Congress de Barcelona, vaig tenir l’oportunitat de conversar amb Glenn Schuster, Director Tècnic de Màrqueting per a la Unitat de Negoci de Tegra sobre aquesta darrera plataforma, l’aposta de nVIDIA per fer front a Intel en el segment dels dispositius de baix consum com netbooks i netops.\nJa feia temps que sentia a parlar de Tegra, i m’interessava especialment per ser una plataforma basada en l’arquitectura ARM, que a nivell de consum de recursos és menys exigent que l’Atom d’Intel. Així, aquest tipus de microxips no necessiten ventilació mecànica, permetent que la màquina no només consumeixi menys, sinó que la seva mida també sigui inferior i l’autonomia de la seva bateria superior.\nTot i els avantatges que presenta, l’arquitectura ARM no s’ha pogut veure fins ara (almenys al continent Europeu) implantada en ordinadors de consum destinats al mercat de masses. Tot i això, aquest pot ser l’any, i per a nVIDIA serà el de Tegra.\nLa família de xips Tegra està destinada a ser implantada en un ampli rang de dispositius, des de smartphones fins a netbooks, passant per reproductors multimèdia. Com a exemple, nVIDIA va mostrar en el congrés una appliance Internet TV anomenada Boxee que executava un Linux amb una interfície gràfica especialment construïda.\nL’aposta d’aquesta companyia per la plataforma ARM en detriment d’una altra opció com la de construir xips compatibles amb el joc d’instruccions x86 ve donada per la confiança que tenen que el futur a mitjà/llarg termini vindrà marcat per les aplicacions en el núvol (cloud), pel que la plataforma programari que muntin els ordinadors no serà tan important; qualsevol navegador web funcionarà, en certa mesura, com a sistema operatiu.\nEntre els altres avantatges que nVIDIA dóna a la seva plataforma sobre l’Atom, ens trobem amb el fet que Tegra és un SoC (System on a Chip), amb un nombre més gran de funcionalitats integrades que tan sols la de CPU. Això contribueix a l’estalvi d’energia i a allargar la vida operativa de la bateria.\nEn l’apartat gràfic, Tegra també venç a Atom: preparat per a 1080p (resolució HD) i efectes 3D avançats, el seu rival no li arriba a l’alçada, tot i que caldrà veure la futura generació de la plataforma d’Intel.\nEntre els sistemes operatius suportats tenim a GNU/Linux, Android (del qual en podem dubtar si continua sent o no Linux) i Windows Embedded. També suporta el futur Chrome OS, que podrem començar a veure en dispositius a la venda sobre finals d’any.


Pla de visites | Quiropràctic Palafurgell\nLa sanació total necessita temps i no passa d’un dia a l’altre. És important una actitut de compromís personal per a canviar diversos hábits de vida y seguir alguns consells básics de salut.\nCada ajust construeix sobre l'anterior. El treball que realitza el quiropràctic amb un ajust es consolida en el següent, com una forta cadena. Per poder arribar fins a la fase de benestar és important respectar cadascun dels seus ajustos programats (visites).\nÉs quan el sistema nerviós es troba alterat i els teixits que aguanten les vèrtebres estan mal adaptats. L’objectiu és reduir els danys de la columna i del sistema nerviós. El motiu pot haver sigut el dolor o algun problema de salut, i ara és quan notarà una primera millora.\nS’experimenta una gran sensació de relaxació, son o malestar general. És un procés normal, ja que està canviant la informació neurològica i això vol un temps per adaptar-se. És una fase de despertar el cos en la que creix la sensibilitat i la consciència.\nEs redueixen les subluxacions i només queden les més cròniques. Els teixits danyats poden regenerar-se, ja que els arriba la informació correcta. Els teixits tous aguanten millor les vèrtebres. Ara queda enfortir la columna i que aguantin els ajustaments. És una fase crítica, ja que pot reaparèixer la interferència nerviosa si els ajustaments no són regulars.\nS'experimenta una època de plena salut, bona energia, poques crisis i ganes de cuidar-nos.\nFase anterior Següent fase\nÉs quan un mateix s'apodera al màxim de la seva intel·ligència corporal. Segons el ritme de vida que portem pot ser que patim alguna que altra subluxació. El benestar no té límits, és un procés que pot seguir creixent indefinidament. Com la salut no és un estat, sinó un procés, la quiropràctica vol complir una funció preventiva.