Consellera Chacón: "La llei de facilitació de l'activitat econòmica és ara més necessària que mai per reactivar l'economia i atreure inversió, i cal tramitar-la amb urgència"\nquery_builder 19 juny 2020 15:49\nLa consellera durant la webinar\nLa consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha reclamat avui la tramitació parlamentària per la via d’urgència extraordinària del projecte de llei de facilitació de l’activitat econòmica, que va entrar al Parlament a principis d’any. La Consellera ha remarcat que “aquesta llei posa al centre les necessitats d’empreses i autònoms” i que “ara és més necessari que mai tirar-la endavant, en un moment en què la prioritat és reactivar l’economia, facilitar la creació de negoci i de llocs de treball”\nChacón ha fet aquestes declaracions davant d’un auditori de prop de 200 assistents, entre alcaldes i representants de diversos sectors econòmics, en el marc de la webinar sobre el Projecte de Llei de facilitació de l’activitat econòmica\nÉs una normativa pionera a Europa en l’àmbit de la facilitació, que aplica el principi “Only Once” pel qual empreses i emprenedors només han d’aportar un cop les seves dades. També crea una “autopista administrativa” per a projectes empresarials estratègics, i preveu mesures per reduir les càrregues burocràtiques, serveis proactius a l’empresa, basats en la gestió i l’anàlisi de les seves dades; i un nou model de relació entre l’empresa i les administracions\nLa futura llei beneficia 564.000 empreses i suposa un estalvi de més de 38M d'€ anuals als agents empresarials\nLa consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha assenyalat que “la llei de facilitació de l’activitat econòmica és ara més necessària que mai per reactivar l’economia i atreure inversió, i cal tramitar-la amb urgència”. D’aquesta manera, la titular d’Empresa i Coneixement ha reclamat avui la tramitació parlamentària per la via d’urgència extraordinària del projecte de llei de facilitació de l’activitat econòmica, que va entrar al Parlament a principis d’any.\nChacón ha fet aquesta petició davant d’un auditori de més prop de 200 assistents, entre alcaldes, representants del món municipalista i de diversos sectors econòmics, en el marc de la webinar de presentació del Projecte de Llei de facilitació de l’activitat econòmica, organitzada per l’Oficina de Gestió Empresarial del Departament.\nEn aquest sentit, la Consellera ha remarcat que “aquesta llei posa al centre les necessitats d’empreses i autònoms, fent-los la vida més fàcil” i ha afegit que “ara és més necessari que mai tirar-la endavant, en un moment en què la prioritat és reactivar l’economia, facilitar la creació de negoci i de llocs de treball, i per tant, riquesa per al país”.\nAixí mateix, volgut fer una crida directa als grups política en l’aprovació “d’una llei que és molt tècnica, sense biaixos polítics, i que serà molt útil per dinamitzar l’activitat econòmica al nostre país”.\nLa Consellera també ha volgut insistir en que la futura llei “ens permet dissenyar una ‘autopista administrativa’ per a projectes d’inversió estratègics”, que consolidi el posicionament de Catalunya com a millor regió inversora del sud d’Europa, tal com reconeix repetidament en els darrers anys el Finantial Times.\nD’altra banda, Chacón ha recordat que el projecte de llei és fruit de gairebé dos anys de treball en col·laboració amb organitzacions empresarials i sindicals, amb cambres de comerç, col·legis professionals, gremis, autònoms, i també representants del món local.\nEl projecte de llei, aprovat pel Govern al gener passat, assenta les bases d’aquesta normativa pionera a Europa, amb l’objectiu d’impulsar l’activitat econòmica, establint els criteris i instruments per fer més àgil i eficient la relació entre les administracions catalanes i les empreses i emprenedors. Es tracta d’una regulació sense precedents a nivell europeu en l’àmbit de l’activitat econòmica, ja que farà possible l’aplicació del principi “Only Once” que impulsen les directrius de la Unió Europea integrant els tres nivells d’administració (català, local i estatal), i pel qual pel qual empreses i emprenedors només han d’aportar un cop les seves dades en posteriors relacions amb qualsevol administració.\nEl text també preveu mesures per reduir les càrregues burocràtiques, minimitzant la intervenció administrativa; ofereix serveis proactius a l’empresa, basats en la gestió i l’anàlisi de les seves dades; i estableix un nou model de relació entre l’empresa i les administracions. Aquest nou model de relació es fonamenta en la confiança mútua, la relació digital per defecte, l’aportació de dades una única vegada, l’eliminació de les càrregues administratives innecessàries, l’estandarització dels procediments, la celeritat en la tramitació, i la transparència.\nAquesta normativa beneficiarà a 564.000 empreses i 362.000 autònoms (el 89% de les empreses i el 91% dels autònoms) i suposarà un estalvi de 38,4 milions d’euros anuals per als agents empresarials beneficiats.\nimatge de la webinar sobre la llei de facilitació de l'act eco 126\nLa consellera Àngels Chacón en la webinar sobre la llei de facilitació de l'act eco 87


Maika Makovski & Benitt Ash, Faraday Tardor, Vilanova i la Geltrú, 07-10-2011\nRay Molinari 9.10.11\nMaika Makovski no va tenir cap mena de contemplació del lloc on actuava. Va demostar que el seu talent i la seva energia, s'adapten a escenaris de festivals oberts, però que en auditoris el seus concerts no defalleixen en intensitat.\nBenitt Ash és el projecte d'Oskar Benas, actual guitarrista de Maika Makovski. A part de compartir les dues bandes, també ho fa alhora d'acompanyar-se del bateria i el baixista de Maika Makovski. Completa la banda un altre guitarra més, per donar cos a les cançons noves que va presentar aquella nit.\nPodeu veure més fotos de Benitt Ash i Maika Makovski clicant als enllaços:\nEtiquetes de comentaris: Benitt Ash Concert Faraday Maika Makovski


Balears impulsarà la primera xarxa d'hospitals detectors de donants\nLa iniciativa podria ser imitada a la resta de centres de l'Estat\nMaria Ques | 18 febrer 2005\nLa Conselleria de Salut està estudiant la creació d'un protocol per a la creació d'una xarxa de «centres detectors de donants per a trasplantaments d'òrgans» que podria ser després imitada per tots els hospitals de l'Estat.\nAixí ho explicà el coordinador estatal de trasplantaments, Rafael Matesanz, durant les IV Jornades de coordinació de trasplantaments de les Illes Balears, que varen tenir lloc a Son Llàtzer.\nPer dur a terme aquest protocol, tots els hospitals i les clíniques privades de les Balears disposaran d'un coordinador, que serà la persona encarregada de detectar els possibles donants que es generin a les unitats de vigilància intensiva dels centres hospitalaris. A més, aquesta persona serà la responsable de realitzar tots els tràmits anteriors a la possible donació, com sol·licitar la conformitat dels familiars.\nMatesanz explicà que la iniciativa «serà molt positiva i permetrà augmentar el nombre de trasplantaments a Balears». De fet mostrà la seva conformitat a traslladar l'experiència a la xarxa estatal d'hospitals si els resultats a les Illes són positius.\nEl coordinador estatal de trasplantaments assegurà que «l'increment que han experimentat les donancions a Balears des de finals dels anys 90 ha estat espectacular, ja que s'han multiplicat per quatre, fins a arribar a la taxa actual de de Balears de 46,1 donacions per cada milió d'habitants, tan sols superada per les comunitats de la cornisa cantàbrica».\nSegons Matesanz, l'augment no ha estat per casualitat, sinó «fruit del treball que han realitzat des dels equips mèdics, passant pels coordinadors, el personal d'atenció al pacient i la conscienciació de la societat».\nEls excel·lents resultats obtinguts -Espanya és el primer país del món en taxa de donacions- han fet que 16 metges de països en vies de desenvolupament hagin vingut per estudiar el sistema a fi d'implantar-lo al seu país. Concretament a Son Dureta hi ha una responsable del Ministeri de Sanitat de Xile per rebre formació en aquest sentit.


La Fiscalia no preveu demanar presó provisional per a Trapero\nEl major dels Mossos, Josep Trapero, arribant a l'Audiència Nacional.\nActualitzada 22/02/2018 a les 18:01\nLa Fiscalia no preveu demanar d'entrada presó provisional per a l'exmajor dels Mossos d’Esquadra Josep Lluís Trapero, que està citat a l’Audiència Nacional aquest divendres a partir de les 09.00h per declarar davant la jutgessa Carmen Lamela, segons apunten fonts del Ministeri Fiscal. Trapero acudeix a l’Audiència Nacional per tercera vegada, ara investigat per un nou delicte de sedició fruit de la declaració que va fer el responsable del dispositiu policial per impedir el referèndum, el coronel de la Guàrdia Civil Diego Pérez de los Cobos, que el va acusar de connivència amb els organitzadora del referèndum. També està citat –en qualitat de testimoni- el nou cap dels mossos, Ferran López. La Fiscalia ja va demanar aquest dimecres que es declari la causa complexa per poder allargar la instrucció fins als 18 mesos i que s’imputi també l’exdirector dels Mossos, Pere Soler, i l’exsecretari d’Interior, César Puig. Segons l’escrit que va presentar a la jutgessa, el 20 de setembre Trapero va mantenir 17 contactes telefònics amb l’aleshores president de l’ANC Jordi Sànchez, fet que segons la Fiscalia demostra que «les condicions» que Sànchez va imposar «van ser acceptades pel Major dels Mossos».\nComenta el contingut : La Fiscalia no preveu demanar presó provisional per a Trapero


EDUCACIÓ INFANTIL FAURA: febrero 2009\nSom super ASTRONAUTES!!! Hem aprofiat que el 2009 és el dia Mundial de l'Astronomia per disfressar-nos tota l'escola de l'Univers. Al blog dels demés cicles podeu vore totes les disfresses, pero tot hi ha que dir-ho: ¡¡vàrem triomfar els ASTRONAUTES d'infantil!!\nHem eixit al diari les provincies!!!!. fes clic a l'enllaç http://www.lasprovincias.es/valencia/20090221/morvedre/carnaval-carnaval-20090221.html\nAquest any els seus acompanyats han fet molt de soroll i alguns xiquets/es de la classe de les marietes ens hem asustat, però ens agrada molt que ens visiten.\nHui hem celebrat la festa del bufó!!!. Tots els xiquets i xiquetes ens hem posat el nostre barret i el nostre vestit de bufó i hem anat al pati de primària per a fer un recorregut per jocs medievals.Gràcies als alumnes de 6é per ajudar-nos.\nHem sigut autèntics BUFONS!!!!!!\nA l'època medieval els agradava molt fer festes.\nPer això, aquest matí hem fet un esmorzar popular amb menjar típic medieval: pa amb oli, melmelada, vi, formatge, galetes, fruita......\nTot estava boníssim!!!!!\nTots el cavaller i donzelles ho hem passat molt bé.\nCom a final de festa ha aparegut el Bufó amb una sopresa: brotxetes de carn rostida i ou.\nPer a conseguir-les hem tingut que contar xistes.\nHa sigut una gran FESTA MEDIEVAL!!!!!\n(Més fotos al blog de 4 anys http://tutoria4anysfaura.blogspot.com/)


Una UCI ocupada per malalts Covid-19/ @EP\nAmb gairebé un 90% de la població diana amb la pauta completa, les vacunes estan esmorteint l'última envestida del virus, però la situació a les UCI d' Osca, Terol, Lleida i Girona comença a ser preocupant. Les últimes dades revelen que superen el llindar de risc molt alt establert pel Ministeri de Sanitat perquè té més del 25% dels llits de les unitats de crítics ocupades per malalts còvid.\nCatalunya i el País Basc s'han vist obligades a reorganitzar l'atenció hospitalària davant les xifres que indiquen un volum més gran d'hospitalitzats a les UCI. A la primera regió, diversos centres de Girona han hagut de suspendre operacions no urgents a més d'adoptar altres mesures, com ara limitar les visites i acompanyants per evitar per tots els mitjans la propagació del virus.\nLa situació, però, no és de moment tan crític com el desembre de l'any anterior, perquè en general, totes les províncies tenen ara taxes menors d'ingressos, encara que les regions amb menys capacitat sanitària corren més risc que els contagis de la sisena onada saturin ràpid els hospitals. És el cas d'Aragó, a les províncies de la regió el nombre total de llits a l'UCI és molt reduït, per la qual cosa una desena de malalts greus ja suposa una gran pressió hospitalària.\nI si les dades demostren que les vacunes són la millor eina per prevenir el desenvolupament de la malaltia greu i les morts , les xifres no confirmen, de moment, que l'adopció del certificat còvid hagi empès la campanya d'immunització entre els endarrerits, el 10 % d'espanyols que havent pogut rebre la punxada no ho ha fet. Aquest és un dels arguments que posen sobre la taula les regions que han decidit apostar pel salconduit com a eina per a la prevenció de contagis . La lògica és senzilla: si és obligatori l'ús del document per menjar en un restaurant o prendre una copa, els que encara no han rebut una punxada, tard o d'hora ho faran.


El Consell aprova el mapa sanitari de la Comunitat Valenciana - À Punt\nEl Consell aprova el mapa sanitari de la Comunitat Valenciana\nL'entrada en vigor d'aquest decret ordena l'assignació inicial de la població als serveis sanitaris.\nMónica Oltra, portaveu del Consell / EUROPA PRESS.\n16 de novembre 2018 - 19:15\nEl Ple del Consell ha aprovat el mapa sanitari de la Comunitat Valenciana. L'entrada en vigor d'aquest decret ordena l'assignació inicial de la població als serveis sanitaris i "no suposa cap perjuí del dret a la lliure elecció de centre i departament, que podrà realitzar-se mitjançant sol·licitud de la persona interessada".\nAixí ho ha assenyalat la portaveu del Consell, Mónica Oltra, que ha explicat que d'aquesta manera s'ordena l'assignació inicial de la població als serveis sanitaris que li corresponguen en funció de l'adreça efectiva registrada al SIP de cada usuari. A més, s'elimina la problemàtica generada pel requeriment del certificat d'empadronament en el registre de l'adreça habitual en SIP.\nLes persones amb dret a la targeta sanitària de la Comunitat Valenciana que es desplacen de manera temporal a altres demarcacions geogràfiques dins la Comunitat, se'ls assignarà centre i metge d'Atenció Primària d'acord a l'adreça efectiva que es registre en SIP. D'aquesta manera, els usuaris ja no necessitaran sol·licitar un procediment de lliure elecció de centre sinó que solament necessitaran comunicar el canvi de domicili. Així mateix, les persones que no disposen de la targeta sanitària se'ls adscriurà temporalment a un centre d'atenció primària segons el Mapa Sanitari.\nEl decret també regula els procediments de modificació del mapa sanitari de la Comunitat Valenciana, igual que el procediment d'actualització i manteniment d'aquest mapa amb la finalitat que es responga de forma permanent a la realitat poblacional i a les necessitats de gestió. A més, l'entrada en vigor del mapa no suposa una despesa afegida a la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.


Anoia "A" - Masquefa "A"\nLa part positiva és que seguim sumant i es continua sense perdre en el que portem de segona volta.\nUna primera part igualada, donava pas a una segona de bon futbol atlètic amb ocasions clares que no s’arriben a materialitzar més que en una única vegada però mostrant un nivell molt alt de joc. Quan ja semblava que hi hauria victòria local per la mínima, en una jugada confusa i plena de rebots i desencerts en el refús de la pilota, arriba el gol de l’empat que al Martorell li sonava a glòria i que a l’Atlètic no li deixava seguir sumant el ple de punts. Això és el que passa quan no es concreten les oportunitats i se li dona vida al contrari que, amb mínimes ocasions, en treu un gran rendiment.\nEls primers quaranta minuts van ser disputats amb intensitat però amb poques ocasions de gol. Després del descans, els nostres cadets ens van ensenyar el bon nivell de joc que porten dins i van ser uns 25 minuts de molta qualitat amb els vilafranquins crescuts i un Martorell que no sabia com aturar-los. La poca definició no va deixar pujar més que un sol gol al marcador i després, a falta de tres minuts pel final, els del Baix Llobregat van treure petroli d’una jugada desafortunada i van assolir l’empat\nNo ens podem confiar i s’ha de seguir amb la màxima concentració i intensitat per tal de mantenir un coixí de punts suficients que ens permetin assegurar la permanència i no patir fins al darrer partit.\nAlineació: Sergi i Marcos (porters); Salva, Marc, Joan M., D. Monte, Tacha, Xavi A., Colo, Nabil, Joan F., Guillem, Palau, Pedragosa, Pareja (1), Marcel, D. Ribas i Oscar.\nEl proper partit, està previst a Sabadell pel diumenge 20 de març a les 11,45 h. (tres quarts de dotze) contra l’equip del SABADELL F.C., C.E. "B".


(Comunitat de béns)\nLa comunitat de béns es dóna quan la propietat d'una cosa o dret pertany, sense divisió, a vàries persones, contribuint cada un dels partícips a les despeses i percebent els beneficis o fruits que els correspondrà d'acord amb la seva quota de participació.\nCap copropietari estarà obligat a romandre en comunitat, excepte si s'ha pactat conservar la cosa indivisa (sense dividir) durant un temps determinat, però el pacte mai podrà ser superior a deu anys (amb possibilitat de pròrroga per nova convenció i amb certs requisits).\nCada copropietari té la plena propietat de la seva part, per tant la pot alienar, hipotecar o donar, sempre que no siguin drets personals.\nCal tenir en compte que les aportacions a la comunitat de béns poden ser només de béns però no poden ser aportacions només de diners o de treball.\nEl nom de les comunitats de béns tampoc no està regulat, per tant podran adoptar nom lliurement sempre acompanyant-lo de les paraules “comunitat de béns” o bé de les sigles "CB".\n3. Responsabilitat dels copropietaris\nDavant de tercers, per deutes socials, primer respon la comunitat amb els seus béns i a falta d'aquests respondran els comuners de forma il·limitada amb els seus béns propis segons els pactes que hagin establert, que seran oposables a tercers només en cas que els pactes siguin públics. Altrament, en cas que els pactes no siguin públics, la responsabilitat davant d'aquests serà solidària i els pactes només es faran valer entre els socis.(1)\nAra bé, els copropietaris responen davant de la comunitat dels danys i perjudicis ocasionats amb culpa.\nCal tenir en compte que la divisió de la cosa en comú no perjudicarà el tercer, que conservarà els drets de servitud, hipoteca o altres drets reals que tenia abans de fer-se la partició. Els drets personals de tercers contra la comunitat tindran la mateixa força, encara que la cosa s'hagi dividit.\n(1)Responsabilitat solidària: quan un tercer pot demanar el deute total social a qualsevol dels socis.\n4. Procés de constitució\nEs pot constituir per mitjà d'un contracte de societat entre tots els copropietaris. Aquest contracte pot ser privat o en escriptura pública. En cas que hagi aportat béns immobles o drets reals, caldrà atorgament en escriptura pública.\n5. Personalitat jurídica\nLes comunitats de béns no tenen personalitat jurídica pròpia. Els copropietaris actuen en nom propi davant de tercers. I per tant no s'inscriuen en el registre mercantil.\n6. Administració de la comunitat de béns\nCada partícip pot servir-se de la cosa comú sempre que en disposi conforme la seva destinació i no perjudiqui l'interès de la comunitat ni privi del seu ús als altres comuners.\nPot nomenar-se un o diversos administradors i en defecte d'això serà administrada per qualsevol dels partícips.\n>>No precisa de cap formalitat per constituir-se.\n>>No precisa de gran inversió, només el capital mínim per a les primeres despeses.\n>>Responsabilitat il·limitada dels comuners. Dels deutes de la comunitat de béns que aquesta no pugui fer front, en pot respondre el comuner amb el seu patrimoni personal.\n>>La manca de personalitat jurídica de la comunitat també pot ser un risc, perquè l'activitat depèn de cada un dels comuners que, llevat pacte en contra, poden actuar en nom de la comunitat amb la possibilitat de provocar riscos innecessaris i desconeguts pels altres.\nTot i que les valoracions són semblants a les que corresponen a una societat civil, ja que ambdues figures són entitats en règim d'atribució de rendes, cal indicar que mentre que la comunitat de béns està dirigida al manteniment i aprofitament plural d'una propietat comú, la societat civil, malgrat també compti amb un patrimoni comunitari, està dirigida a la intervenció en el tràfic comercial, per tal d'obtenir guanys comuns divisibles entre els socis.


Govern afirma que dos dels il·legals localitzats al forn de la Massana han estat regularitzats en trobar feina - Altaveu\nGovern assegura que el departament d’immigració ha regularitzat la situació de dos dels quatre treballadors il·legals que es van localitzar en la inspecció feta a uns establiments de restauració i forneria de la Massana fa tot just quinze dies. Els altres dos tindrien el mateix oferiment condicionat, però, a trobar una feina. Dos dels tres locals que tenia en marxa el negoci Fornera 1985 i que durant uns dies van tancar han reprès la seva activitat.\nEls expedients oberta per l’administració contra el negoci d’un resident al Principat des del 2009 per presumpta explotació laboral i per tenir treballadors de forma il·legal continuen el seu curs, segons les fonts oficials governamentals consultades. Interior ja ha descartat que hi hagués hagut tràfic d’éssers humans. No consta, però, que hi hagi cap causa oberta per intentar aclarir, per exemple, com eren captats els treballadors que venien al Principat amb promeses que mai no es complien.\nGovern afirma que no pot facilitar informació de caràcter confidencial i privat de les empreses que permetin, per exemple, saber si el negoci en qüestió ha tingut amb anterioritat -que els ha tingut- altres problemes amb el departament de Treball o amb el d’Immigració. Ni tampoc es pot saber quants treballadors ha arribat suposadament a declarar com a contractats en el període de tres anys que fa que el negoci està obert.\nLa rotació de personal, segons totes les fonts consultades per l’Altaveu, era molt alta. I encara que Fornera ha operat amb personal que ja prèviament estava establert al país, hi ha un volum important de treballadors que han prestat servei per la cafeteria i forn de pa que han arribat de l’Amèrica Llatina (Colòmbia en especial, i d’on eren tres dels il·legals localitzats durant la inspecció; però també del Brasil, d’on era la quarta persona en situació irregular i una de les que hauria normalitzat la seva situació) amb feina sota el braç.\nLa feina que els prometia un empresari que llavors, en molts casos, els feia pagar -o els descomptava del salari- 700 euros per despeses de tramitació burocràtica, més enllà de fer-los firmar en el país d’origen un pagarés per assegurar-se, almenys en alguns casos, que acabaria recuperant la inversió feta en el trasllat dels futurs contractats.\nGovern, però, no entra en tots aquests detalls, com a mínim de forma pública, i es limita a informar que “de les quatre persones afectades, dues ja han trobat feina i per tant ja se'ls ha regularitzat, i les altres dues estan pendents de regularitzar la seva situació, però quan trobin feina es farà”. Segons una de les persones afectades que estaria en recerca de feina, se’ls va oferir l’oportunitat de regularitzar la situació per tot el que havien passat. L’oferiment, això sí, els va arribar després que inicialment se’ls hagués convidat amablement a marxar del país.


FEVECTA - Alguns avantatges de les cooperatives\n1. Elecció del Règim de la Seguretat Social dels socis\nLa Cooperativa de treball associat és l'única forma jurídica que permet triar lliurement el règim de S.S dels socis. Aquests tenen dues opcions per a incorporar-se al Sistema de la Seguretat Social:\nAssimilar-se com a treballadors per compte alié en el Règim General o Especial que, per raó de l'activitat els corresponga.\nAmb poques paraules, les diferències entre l'un i l'altre règim consisteixen en els costos i en les contingències que cobreix cada u. L'opció haurà de fer-se en els estatuts de la cooperativa i afecta tots els seus socis. Passats 5 anys des de la data de l'opció, podrà canviar-se el Règim de la Seguretat Social mitjançant un acord de l'Assemblea general i la modificació de la clàusula corresponent dels estatuts.\nEls treballadors assalariats tenen la condició de treballadors per compte alié i es donen d'alta en el Règim General o en l'específic per l'activitat exercida.\n2. Un Règim Fiscal propi\nEl règim fiscal de les cooperatives es caracteritza per dos aspectes:\nD'una banda, fomenta les societats cooperatives en atenció a la funció social que desenvotlupen, ja que faciliten l'accés dels treballadors als mitjans de producció i promouen la seua adequació i formació.\nD'un altra, reconeix els principis essencials de la Institució cooperativa.\nLes cooperatives poden ser:\nTotes les Cooperatives que es constituïsquen d'acord amb la Llei de Cooperatives corresponent.\nLes de treball associat, agrícoles explotacions comunitàries de la terra, del mar i de consumidors i usuaris que complisquen determinats requisits. Una Cooperativa de treball associat serà especialment protegida quan, podent accedir a la condició de cooperativa protegida, complisca tots i cada un dels requisits següents:\nQue associen únicament a persones físiques que presten el seu treball personal en la cooperativa per a produir en comú béns i serveis per a tercers.\nQue l'import mitjà de les seues retribucions (incloses bestretes i retorns) no excedisquen del 200% de la mitjana de les retribucions normals en el mateix sector de l'activitat.\nQue el nombre de treballadors assalariats amb contracte per temps indefinit no excedisca del 10% del total dels socis. Si el nombre de socis és inferior a 10, podrà contractar-se un treballador assalariat. Aquest límit ve ja imposat per la Llei de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.\nQue el nombre de jornades legals realitzades per treballadors assalariats mitjançant un altre tipus de contractació no supere el 20% del total de jornades legals realitzades pels socis.\nLes que han incomplit algun precepte dels establits en l'art. 13 de la Llei 20/1990, de 19 de desembre.\nCauses de pèrdua de la condició de cooperativa fiscalment protegida\n(Art. 13 de la Llei 20/1990, sobre règim fiscal de les cooperatives.)\nNo efectuar les dotacions a la Reserva Obligatòria i al Fons d'Educació i Promoció Cooperativa en els supòsits, condicions i per la quantia exigida en les disposicions cooperatives.\nRepartir entre els socis els Fons de Reserva que tinguen caràcter irrepartible durant la vida de la societat i l'actiu sobrant en el moment de la seua liquidació.\nIncomplir les normes reguladores del destí del resultat de la regularització del balanç de la cooperativa o de l'actualització de les aportacions dels socis al capital social.\nRetribuir les aportacions dels socis o associats al capital social amb interessos superiors als màxims autoritzats en les normes legals o superar tals límits En l'abonament d'interessos de demora en el supòsit de reembossament de les aportacions o pels retorns cooperatius meritats i no repartits per incorporar-se a un fons especial constituït per acord de l'Assemblea General.\nQuan els retorns Socials foren acreditats als socis en proporció diferent de les entregues, activitats o serveis realitzats amb la cooperativa O fossen distribuïts a tercers no socis.\nNo imputar les pèrdues de l'exercici econòmic o imputar-les vulnerant les normes establides per la llei, els estatuts o els acords de l'Assemblea General.\nQuan les aportacions al capital social dels socis o associats excedisquen els límits legals autoritzats.\nParticipació de la cooperativa en quantia superior al 10% en el capital social d'entitats no cooperatives. No obstant això, la Participació podrà arribar el 40% quan es tracte d'entitats que realitzen activitats preparatòries, complementàries o subordinades a les de la pròpia cooperativa.\nLa realització D'operacions cooperativizades amb tercers no socis, fora dels casos permesos en les lleis, així com l'incompliment de les normes sobre comptabilització separada de tals operacions i destí al Fons de Reserva Obligatori dels resultats obtinguts en la seua realització. Cap cooperativa, siga quina siga la seua classe, podrà realitzar un volum d'operacions amb tercers no socis superior al 50% del total de les de la cooperativa, sense perdre la condició de cooperativa fiscalment protegida.\nA l'ocupació de treballadors assalariats En nombre superior a l'autoritzat en les normes legals per aquelles cooperatives respecte de les quals existisca tal limitació.\nL'existència d'un nombre de socis inferior al previst en les normes legals, sense que es restablisca en un termini de sis mesos.\nLa reducció del capital social a una quantitat inferior a la xifra mínima establida estatutàriament, sense que es restablisca en el termini de sis mesos.\nLa falta d'auditoria externa en els casos assenyalats en les normes legals.\nBeneficis fiscals de les cooperatives protegides\nITP i AJD Exempció en certs casos\nBI extraordinària: tipus general\nAmortització actiu Llibertat d'amortització nous elements immobilitzat\nIAE Bonificació del 95% de la quota (en els casos en què la CTA estiga subjecta i no exempta de l'impost)\nEn l'Impost sobre Societats. Tindran la consideració de despeses deduïbles per a la determinació de la base imposable (BI) els següents:\nLes quantitats que les cooperatives destinen, amb caràcter obligatori, al Fons de Formació i Promoció cooperativa.\nEls interessos meritats pels socis i associats per les seues aportacions obligatòries o voluntàries al capital social sempre que el tipus d'interés no excedisca de l'interés legal dels diners, incrementat en tres punts per als socis i cinc punts per als associats.\nLa BI també podrà reduir-se en quantia equivalent al 50% de la dotació, que amb caràcter obligatori es realitze a la RO a partir de l'excedent I/o benefici.\nA més dels beneficis establits per a les fiscalment protegides:\nITP i AJD Exempció operacions per al compliment dels fins cooperatius\nImpost sobre societats Bonificació del 50% sobre societats de la quota íntegra\n3. Accés al Pagament Únic\nMesures per al foment de les cooperatives: El pagament únic (RD. 1044/1985 de 19 de juny)\nPossibilitat (no és un dret adquirit) de percebre la prestació de desocupació que li correspondria al treballador d'una sola vegada, en el cas de crear una cooperativa o entrar a formar part d'una. Aquesta quantitat s'haurà d'invertir en l'empresa.\nQui pot sol•licitar el pagament únic?\nPodran sol•licitar el Pagament únic les persones que reunisquen els requisits següents:\nTindre dret a la prestació per desocupació en la seua modalitat contributiva. Açò exclou el subsidi per desocupació.\nAcreditar en l'INEM que seran socis en una CTA.\nNo haver fet ús d'aquesta opció en els 4 anys immediatament anteriors.\nTindre dret a percebre la totalitat O part de les mensualitats que en dret corresponguen, sempre que el Seu número siga igual o superior a tres.\nAportar els diners per a l'aportació obligatòria i/o voluntàries al capital social i/o com a quota d'ingrés per a ser soci.\nQuins tràmits són necessaris?\nTota la tramitació del pagament únic es realitzarà davant de l'Oficina D'ocupació corresponent on s'entreguen fulls informatius respecte dels tràmits que s'ha de seguir per a la seua formalització i cobrament. A més, en alguns casos, les persones que perceben la desocupació en la modalitat de pagament únic tenen possibilitat d'obtindre subvencions en les cotitzacions a la Seguretat Social.\nA fi d'evitar problemes administratius respecte del reconeixement del pagament únic, quan es tracte d'una cooperativa de nova creació, és imprescindible que es realitze la sol•licitud abans de firmar la constitució de la cooperativa en la notaria.


La transformació de cèl·lules de la pell en cèl·lules mare obre noves possibilitats a la ciència\n20 abril 2021 11:26\nFrance Press | 21 novembre 2007\nDos grups de científics, del Japó i dels EUA, transformaren cèl·lules de pell humanes en cèl·lules mare, fet que brindaria potencialment accés il·limitat a les cèl·lules que poden reemplaçar teixits o òrgans malalts o danyats. La nova tècnica, una vegada perfeccionada, podria permetre als metges crear cèl·lules mare amb un codi genètic específic d'un pacient, eliminant el risc de rebuig.\nTambé podria fer avançar ràpidament les investigacions dels tractaments per al càncer, les malalties d'alzhèimer o pàrquinson, la diabetis, l'artritis, les lesions a la medul·la espinal, vessaments cerebrals, cremades i malalties del cor, perquè els científics tindran molt més accés a les cèl·lules mare. Les cèl·lules mare són vistes com una possible resposta màgica per a algunes malalties, a causa que poden desenvolupar-se a qualsevol dels 220 tipus de cèl·lules del cos humà.\nPerò l'accés a les cèl·lules mare als EUA, fins i tot per a investigació, ha estat limitat per les preocupacions ètiques entorn de l'ús d'embrions humans i la clonació humana. Per això mateix, la Casa Blanca celebrà el descobriment de la possibilitat de transformar cel·lules de la pell en cèl·lules mare com una manera de resoldre problemes mèdics «sense comprometre els elevats objectius de la ciència i el caràcter sagrat de la vida humana». La troballa fou considerada de «monumental». Els informes japonès i estadounidenc seran publicats a les revistes Science i Cell.


Inscripcions « Cursos de català de Calafell\nCursos del període abril-juny\nDel 14 de febrer al 15 de març: PREPARA la inscripció. Per poder-te inscriure a un curs de català hi ha uns requisits previs. D’una banda, hem de saber quin nivell tens per poder-te assignar un curs. Per saber el nivell, si mai no has estat alumne del CPNL, pots fer una prova de col·locació o bé aportar un certificat. D’altra banda, t’expliquem quina documentació hauràs de tenir a punt el dia que comenci la matrícula.\nDel 24 al 29 de març: FORMALITZA la inscripció. El procés d’inscripció es pot fer totalment en línia. La plataforma d’inscripció i tràmits que et permet inscriure’t et guiarà en aquest procés. Si necessites més informació dels passos que cal seguir, aquí te’ls expliquem.\nATENCIÓ: la inscripció cal fer-la en línia a https://inscripcions.cpnl.cat. Només s’atendrà presencialment de forma excepcional i demanant hora abans (977 699 078 – calafell@cpnl.cat).\nInformació dels cursos de Calafell i de tot Catalunya: cercador.\nAv. Generalitat, 1 – Cal Bolavà\nMés informació de cursos del Consorci per a la Normalització Lingüística: www.cpnl.cat/cursos-catala/.


L'aplicació que mostra Catalunya fa 60 anys afegeix fotografies històriques\nAquesta aplicació permet fer una comparativa entre la situació actual d'un territori i els anys compresos entre 1945 i 1956.\nLes fotografies només estan associades al municipi, l'ICGC vol que els usuaris fomentin el desenvolupament d'aquesta eina\nActualitzada 30/05/2017 a les 20:30\nL'aplicació 'L'ull del temps' desenvolupada per l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) ha evolucionat i ha inserit a l'aplicació un conjunt de fotografies històriques associades a cada municipi procedents dels diversos fons de la seva Cartoteca digital. Aquesta aplicació permet fer una comparativa entre la situació actual d'un territori i els anys compresos entre 1945 i 1956.\n'L'ull del temps' mostra la cartografia actual de qualsevol punt de Catalunya i, en moure el cursor sobre la pantalla, la imatge es transforma en una en blanc i negre que mostra aquell mateix indret en la data escollida. Es pot visitar la versió web fent clic al següent enllaç. La versió per a mòbils permet fer zoom sobre l'àrea, activar la localització de l'usuari, canviar entre la capa actual i la històrica i compartir la imatge obtinguda a les xarxes socials.\nL'eina es basa en els vols fotogramètrics que va realitzar la Força Aèria dels Estats Units els anys 1945 i 1956, cedides pel Ministeri de Defensa, mentre que la cartografia actual és un producte de l'ICGC.\nL'actualització de l'aplicatiu afegeix una barra inferior que conté fotografies dels diferents municipis. L'usuari pot veure l'any en què es va fer la fotografia i l'enllaç corresponent a la Cartoteca. Les fotografies només estan associades al municipi, l'ICGC vol que els usuaris fomentin el desenvolupament d'aquesta eina, ajudant a concretar el posicionament exacte de les fotografies, o filtrant possibles errors que es puguin trobar. Una vegada maximitzada la fotografia, apareix un enllaç (informació i comentaris) on fer les aportacions.\nL'objectiu de l'ICGC és facilitar l'accés als fons històrics dels quals és dipositari i també enriquir-los amb el coneixement de la ciutadania. Els fons dels quals s'han extret les imatges per a 'L'ull del temps' són els següents: Gaspar (1929), Cuyàs (segle XX), SACE (1960-1986), Pau Vila (1890-1974), Reparaz (1920-1951), Leonor Ferrer (1890-1940), SMC (1910-1933), Polux (1970) i Barrie (1914-1916).


Vilaplanencs exteriors | Revista 5203/06/2013\nVILAPLANENCS EXTERIORS Francesc Ferré Artal, fotògraf\nPerò vam voler conservar les arrels, i fer-ne bandera. Amb la Pepita i l'Hel.leni, vam animar altres catalans, i alguns francesos, a formar un grup de sardanes, i també fèiem balls i danses catalanes. Fèiem exhibicions al nostre municipi i també a d'altres llocs, portant sempre la bandera catalana i reivindicant, tant com podien, la identitat i la llibertat de Catalunya.\nCom va ser que, sent un vilaplanenc, va fixar el seu lloc de residència a França?\nLa primera vegada que hi vaig anar va ser, amb la família, fugint de l'exèrcit franquista, amb la riuada de gent que, a peu o en carros, omplia la carretera. Els avions feixistes ens metrallaven i bombardejaven. Nosaltres vam passar molta por i vam tenir molta sort, però vam veure atrocitats que no s'obliden. A l'arribar a la frontera, els gendarmes desarmaven els soldats i ens enviaven, en camions, als camps de refugiats. A nosaltres ens va tocar a la platja d'Argelers. Ens van separar: el pare i jo, que tenia 15 anys, amb els homes; la mare, les meves dues germanes (la Glòria i la Lluïsa) i el meu germà Hel.leni, que era prou petit, amb les dones i les criatures. Estàvem en una extensió de platja, tancada amb filferros, sense barracons ni res, amb un fred, al gener i al febrer del 39, que pelava i una humitat que no et podies treure de sobre. Ens vigilaven soldats senegalesos, amb molt mala bava. El pare i jo ens vam apuntar voluntaris a buidar les latrines, doncs així, quan buidàvem les del sector de les dones, podíem veure, a l'altra banda dels filferros, la resta de la família. La gana, el fred, la falta d'aigua i d'higiene afeblien i propiciaven malalties i moltes morts. Quan vam poder, el pare i jo vam trobar feines fora del camp, tallant fusta als boscos o treballant en granges. Ens matàvem a pencar, però dormies en un paller i menjaves. També la mare va trobar feina i va sortir del camp de refugiats amb les nenes i l'Hel.leni. Vam passar mesos sense saber on havia anat a parar l'altra meitat de la família, fins que, mitjançant la Creu Roja, ens vam posar en contacte i ens vam reunir, a la Normandia. Després, quan els alemanys van envair França, vam tornar a Catalunya: ens feien més por els nazis que el Franco. Vam acabar a Castelldefels, i allí la Lluïsa va festejar i es va casar amb el Joan, fill d'allí. Jo feia de transportista i ensenyava a ballar sardanes. Però em sentia ofegat sota el franquisme, amb topades amb els cacics i els del règim. Vaig tornar a França, a la zona de París, treballant de conductor en una empresa gran, i em vaig casar amb la Pepita, filla d'exiliats republicans, que treballava a les oficines. Vaig convèncer al meu germà Hel.leni que també vingués, per lliurar-se de la mili, i s'hi va quedar. També es va casar amb una filla d'exiliats.\nLi va costar adaptar-se als costums i a l'idioma de la seva nova terra?\nJa ho coneixia del temps de l'exili. Però vam voler conservar les arrels, i fer-ne bandera. Amb la Pepita i l'Hel.leni, vam animar altres catalans, i alguns francesos, a formar un grup de sardanes, i també fèiem balls i danses catalanes. Fèiem exhibicions al nostre municipi i també a d'altres llocs, portant sempre la bandera catalana i reivindicant, tan com podien, la identitat i la llibertat de Catalunya. Vam organitzar sortides i "gires" a llocs prou llunyans i vam anar als aplecs de sardanes que podíem. La roba per a tot el grup la cosia la meva dona i jo m'encarregava d'organitzar les actuacions, els desplaçaments, buscar subvencions d'ajuntaments i també adaptar les coreografies ja que no érem professionals.\nQuin record té de Vilaplana?\nTinc milers de records. Hi vaig tenir una colla d'amics que vam tenir l'encert de fer-hi una cosa molt important: una Festa Major que tingué la concurrència com mai fins llavors i no sols del poble, sinó de tots els pobles del voltant i fins de Reus, amb un èxit total. Com a vilaplanenc tinc un gran record d'aquella colla de set xicots. La colla, més que lligada, era soldada i ens portàvem com germans: Francisco Lou, mort molt jovenet, Pepito Serro, Tomàs Bigorra, l'Alfons, el Jaume Gori, Santiago (Jaume Nas). Era la festa d'octubre de 1943. El guany de la festa major va permetre contractar per Sant Sebastià i el Jaumet Ritu va guardar els diners.\nVaig fer la mili a Mataró, la Matilde hi tenia un cosí: 21 regiment de muntanya de Mataró, era cabo furriel.\nAl poble jo feia de mosso del carro de cal Veuetes. Ell baixava fusta de La Mussara i la baixàvem fins a Reus. Ell em tractava molt bé a mi. També vaig fer de mosso del mas del Sistaré. La Guàrdia Civil em buscava les puces. L'amo era de Prades, un home influent. "Fer una lluna" és fer calers amb quelcom però sense dir-ho.\nCom li agradaria que fos la Vilaplana del futur?\nM'agradaria que la gent, sobretot el jovent, trobés mitjans perquè no anessin a treballar fora del poble. Potser explotant les pedreres de pedra grisa, amb tracció motoritzada, no animal com llavors, per treure'n llambordes per empedrar pobles. Hi ha moltes coses a explotar per retenir la joventut a Vilaplana. A Àustria i Suïssa he vist pobles que no tenen tan bones vistes, com la nostra muntanya, que s'hi veu el mar. És una llàstima que s'hagi abandonat La Mussara. Amb la panoràmica que hi ha, sobre el mar i els poblets i les muntanyes, podria aprofitar-se turísticament. Tinc l'esperança de la renaixença d'un poble on he viscut amb la gent que tant estimo.\nFinalment, vull agrair a la família que em ve a veure a Levallois, perquè ja no puc anar a Vilaplana, que manté els llaços amb aquesta terra i aquesta gent que estimo amb germanor.\nJacqueline Mariné i Jordi Olivan


Revista Aula Gracià Tarragó: de desembre 2009\nRosa Gil del Bosque\nÉs la guitarrista que ha anat creant l'aula de guitarra del conservatori de València Joaquin Rodrigo des de l'any 1956 fins que es va jubilar el 1996. Han estat 40 anys de catedràtica, en els quals ha format centenars de guitarristes; i tot començant amb només 5 alumnes! Eren els alumnes que li va deixar la seva antecessora Petita Roca, coneguda guitarrista deixebla de Tàrrega.\nComençà a estudiar la guitarra als tretze anys i va fer els estudis bàsics amb Pepita Roca; més endavant perfeccionà la seva tècnica amb Narciso Yepes, Emilio Pujol en Siena (Italia), Regino Sainz de la Maza i Andrés Segovia.\nMolts alumnes de Rosa Gil han estat concertistes: Miguel Barberà, Andrés Martí, Francisco Carbonell, José Pedro Ibáñez, Antonio Galindo, José Pechuan, Rafael Cabedo, Santiago Rebenaque, Manuel M. Abella, Enrique Perona, Antonio Sanchís, José L. Silvaje i un llarg etc\nAutor: raimon 1 comentari:\nMúsica per a la Divina Comèdia\npintat per Sandro Botticelli\nL'originalitat del so i l'esplendor\nque el causava em despertaren un anhel\ntan viu com mai abans sentit.\nSón els versos 82-84 de la primera part del Paradís de La Divina Comèdia de Dante.\nDesprés d'atravessar l'Infern i el Purgatori, el poeta s'encamina cap al cel. Llavors els versos expressen dues percepcions del poeta: el moviment concèntric fruit del desig de les ànimes per veure Déu i la percepció d'un so mai abans sentit.\nLa primera polifonia a tres veus de l'Escola de Notre-Dame, música ben coneguda de Dante, és la que s'ha triat en l'assaig de Stefano Russomano per al cel (Ediciones Singulares. Colección Los escritores y la música)\nL'impressionista Edgar Degas pintava sovint les ballarines i també l'orquestra dels ballets.\nEn aquest quadre pintà el tenor espanyol Lorenzo Pagans acompanyant-se ell mateix amb la guitarra.\nSembla que està fent l'acord de do però també podria ser l'acord de sol perquè el 3 sembla que està en la sexta i el 4 en la primera corda. La posició del 3 correspon al tercer trast si comencem a comptar des del trast 12, el qual està clarament a l'alçada de l'extrem de la caixa de ressonància. El què fa dubtar és que, tot i estar perfectament expressada la forma de la guitarra i la posició de les mans, falta l'òs o cella que separa el diapasó del claviller: comptant des de el 12 fins al claviller només hi ha 11 trasts pintats (és de suposar que a l'extrem de la caixa hi ha el trast 12 i per tant en faltaria un en la part superior del mànec) .\nLa mà dreta sembla que està pulsant una mena de rasgueo, o potser un arpegiat.\nL'home que seu al costat és el pare del pintor: Auguste de Gas (1807-1874). Degas (1838-1883) pintà el quadre en algun moment entre 1869-72.\nL'obra es troba actualment al Museum of Fine Arts de Boston (Wikipèdia).\nAquesta imatge del post és un bon exemple per il·lustrar la mida tan petita de les antigues guitarres del segle XIX.


Vegas Strip: descarregueu els jocs i reproduïu "Caesars Empire" amb $ 100 gratis\nDescarregueu els jocs i reproduïu "Caesars Empire" amb $ 100 gratis\n$100 lliure - No es requereix cap dipòsit\nUna bonificació% 550 $1,100 addicional amb el vostre primer dipòsit\nProgramari gratuït per descarregar\nObtenir $100 Gratuït (No es requereix cap dipòsit), i un 550% de bonificació fins $1,100 en el primer dipòsit.\nJocs desenvolupats per RTG a VegasStripCasino.com. Descarregueu el programari lliure ara mateix i comença la diversió!.\nEls nous jugadors poden provar la qualitat dels jocs que ofereix Vegas Strip amb a $100 Bono gratuït - No es requereix cap dipòsit. Si voleu comprar fitxes al casino, rebreu una bonificació enorme de 550% fins $1,100 amb la teva primera compra.\nTambé hi ha disponibles dos bons més tant en segon com en tercer dipòsit at Vegas Strip.\n$100 Gratis! - No es requereix cap dipòsit (Nous clients)\nUn 550% de bonificació fins $1,100 extra amb el vostre primer dipòsit (nous clients)\nPopularitat: Aquesta promoció ha estat reclamada per 38 visitants durant aquest mes de gener\nVegas Strip | Bonificacions i promocions\nComença la teva conquesta guanyadora amb $ 100 gratis!\nObriu un compte ara Vegas Strip i obtenir $ 100 al Casino Cash per jugar un dels tragamonedas més populars: Caesar's Empire - No cal cap dipòsit.\nCom reclamar el xip gratuït de $ 100?\nFeu clic AQUÍ per visitar VegasStripCasino.com i descarregueu el programari lliure,\nCreeu un compte i visiteu el Caixer per bescanviar el Codi promocional: EMPIRE100\nObriu la màquina escurabutxaques Caesar's Empire i comença a guanyar!\nBonificació de registre de 550%! (Qualsevol Joc, excepte Blackjack) Useu el cupó: VEGASSTRIP550 Diposite $ 30 o més i Canvieu TEMPS IL·LIMITED!\nQualsevol jugador que depositi $ 100 o més obtindrà un 100% addicional afegit a la bonificació.\nUna vegada que el primer dipòsit rebi un altre XIP GRATIS $ 50. No es requereix cap dipòsit - Codi de cupó: VEGASSTRIP50\nVegas Strip Bo de benvinguda\nEls nous jugadors poden provar la qualitat dels jocs que ofereix Vegas Strip amb a $100 Bono gratuït - No es requereix cap dipòsit. Si voleu comprar fitxes al casino, rebreu una bonificació enorme de 550% fins $1,100 amb la teva primera compra\nVegas Strip revisió per Casino Bonus Center\nVegas Strip va ser revisat per nosaltres per primera vegada a 2009. Aquesta revisió s'ha actualitzat fa 3 anys, de juny 7, 2017.\nClassificació: 3 de 5\nDivulgació dels anunciants: Aquesta revisió de Vegas Strip és una característica promocional: una revisió no la proporciona un consumidor independent.\nVegas Strip is un casino descargable amb una àmplia selecció de jocs desenvolupats per RTG\nEl nostre equip ha demostrat els aspectes més importants que s'han de considerar per jugar amb diners reals en un casino en línia, com pagaments, suport, programari acreditat, fiabilitat, qualitat dels jocs i normes reguladores, i podem afirmar que Vegas Strip compleix amb les millors pràctiques de la indústria.\nEl bo de 550% fins a $1,100 ofert per Vegas Strip El primer dipòsit és una bonificació enorme.\nUs donem la benvinguda Vegas Strip El millor guanyador a la xarxa!\nEl nostre casino ha experimentat alguns canvis recentment, ja que estem segurs que hàgiu notat. Els gràfics han canviat, l'ascensor de la cara és nou, però a sota de tot, encara tenim la mateixa increïble solució de clients, pagaments ràpids i, per descomptat, les nostres excel·lents ofertes de bonificació.\nQuan descarregueu el nostre programari de casino en línia i registreu-vos per jugar els nostres jocs de manera real o per jugar, la nostra prioritat #1 és fer que la vostra experiència sigui agradable.\nNo tothom pot permetre's viatjar a Las Vegas, Reno, Altantic City o en qualsevol altre lloc de joc cada cop que obtingui aquesta picor. Així doncs, el nostre objectiu és portar tota l'emoció del casino, el glitz, el glamour i, per descomptat, els diners, aquí mateix al vostre ordinador personal. Ara mateix, el nostre equip està treballant per ajudar-lo de qualsevol manera que necessiti.\nVols comps? Els tenim. El nostre programa de recompenses dels jugadors està orientat a fer que la vostra experiència sigui inoblidable, una i altra vegada, amb vacances a Las Vegas, el Carib o fabulosos premis, sent només algunes coses que donem als nostres millors clients.\nNomés es permetrà que es registrin als jugadors de les següents ubicacions Vegas Strip:\nIlles Aland, Samoa Americana, Andorra, Anguilla, Antàrtida, Argentina, Aruba, Austràlia, Àustria, Azerbaidjan, Bahames, Barbados, Bèlgica, Bermudes, Bonaire, Illa Bouvet, Canadà, Illes Caiman, Xile, Croàcia, Estònia, Finlàndia, França, Geòrgia, Alemanya, Grècia, Guam, Hong Kong, Hongria, Islàndia, Irlanda, Itàlia, Japó, Kazakhstan, Letònia, Liechtenstein, Lituània, Luxemburg, Macau, Macedònia, Madagascar, Malàisia, Maldives, Malta. , Illes Marshall, Martinica, Maurici, Mayotte, Mèxic, Micronèsia, Mònaco, Montenegro, Montserrat, Namíbia, Països Baixos, Nova Caledònia, Nova Zelanda, Niue, Illa Norfolk, Illes Mariannes del Nord, Noruega, Palau, Panamà, Pitcairn, Polònia, Portugal Puerto Rico, Qatar, Reunió, Rússia, Saint Barthelemy, Saint Kitts i Nevis, Saint Lucia, Saint Martin (Part Francesa), Saint Pierre i Miquelon, Saint Vincent i les Grenadines, San Marino, Aràbia Saudita, Sèrbia, Seychelles, Singapur , Sint Eustatius i Saba, Sint Maart Eslovènia, Sud-àfrica, Geòrgia del Sud i Illes Sandwich del Sud, Corea del Sud, Espanya, Suriname, Svalbard i Jan Mayen, Suècia, Suïssa, Taiwan, Tailàndia, Tokelau, Tonga, Trinitat i Tobago, Tunísia , Turquia, Illes Turks i Caicos, Ucraïna, Unió dels Emirats Àrabs, Regne Unit, Estats Units d'Amèrica, Uruguai, Illes Minor Outlying Islands, Uzbekistan, Ciutat del Vaticà, Vietnam, Illes Verges, Britàniques, Illes Verges, EUA, Wallis i Futuna.


Pepe Rubianes ja té el seu carrer al barri de la Barceloneta - Diari de Girona\nLa placa llueix el seu nom des d'aquest diumenge i pren el lloc a l'Almirall Cervera\nacn | barcelona 15.04.2018 | 20:21\nAndreu Buenafuente a l´escenari on s´ha celebrat l´acte Ajuntament de Barcelona\nA partir d'ara qui passegi pel barri de la Barceloneta podrà passar pel carrer Pepe Rubianes. En un acte festiu encapçalat per l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, aquest diumenge s'ha descobert la nova placa en memòria de l'actor i humorista galaico-català, que va morir a la capital catalana l'any 2009. D'aquesta manera ha culminat el llarg procés per dedicar un espai urbà a l'artista, en el marc de la ponència del nomenclàtor de l'Ajuntament de Barcelona. Rubianes pren el lloc a l'Almirall Cervera, i ara serà recordat pel carrer on ell mateix va viure.\nFins ara el carrer homenatjava l'Almirall Cervera, qui va participar en importants campanyes de l'Armada Espanyola al llarg del segle XIX. Amb el canvi de nom, aquesta via canvia el seu esperit per la sàtira irreverent de Pepe Rubianes. No es tracta d'un carrer qualsevol, sinó d'un dels principals del barri, que connecta el passeig Joan de Borbó amb el passeig Marítim.\nDurant la seva intervenció, l'alcaldessa de Barcelona ha definit Rubianes com "un home lliure i un home de veritat" i ha elogiat la capacitat dels artistes per "fer coses boniques", fer riure i demostrar que "el món pot ser un lloc molt millor". "Els polítics, que no som artistes, hem d'intentar seguir el mateix camí", ha reflexionat. També ha posat en valor que Barcelona "valora els seus artistes i sap que la cultura és imprescindible perquè el món sigui un lloc que mereixi ser viscut".\nEn l'acte també hi ha intervingut el president de l´Associació de Veïns i Veïnes de la Barceloneta, Manuel Martínez, i familiars i amics de Pepe Rubianes, com Carmen Rubianes, Andreu Buenafuente, Crisitina Dilla, Lucila Aguilera, Francesc Orella, el pare Manel o Joan Manel Serrat, que ha participat en l'actuació musical. També han actuat Èric Vinaixa o Gumbo Jass Band; i Corina Oproae, Eva Mateu, Pol Forment i Jordi Llompart han llegit poemes escrits per l'artista.


Rajoy crida Pedro Sánchez a la moderació perquè l'"extremisme" i la "cridòria" no serveixen "de res"\nPublicat 19/06/2017 9:56:31CET\nEl president del Govern espanyol i del PP, Mariano Rajoy, ha cridat aquest dilluns a la moderació i la concòrdia perquè, segons ha dit, l'"extremisme", la "cridòria" i la "crispació" no serveixen "absolutament de res". Al seu entendre, aquesta tranquil·litat i moderació és necessària per afrontar els reptes que té Espanya, com la recuperació econòmica o les negociacions sobre el Brexit.\nAixí s'ha pronunciat en la presentació de la conferència de la presidenta de la Comunitat de Madrid, Cristina Cifuentes, organitzada pel Foro Nueva Economía, l'endemà que Sánchez -després de ser proclamat nou secretari general del PSOE-- hagi assegurat que el Partit Socialista només competeix amb el PP i s'hagi compromès a combatre'l amb les forces del canvi.\nRajoy ha afirmat que en aquests temps que es necessita actuar "amb eficàcia", sense "perdre de vista els temes fonamentals" i fixar "bé les prioritats", deixant de banda "l'extremisme, la cridòria, la falta de moderació, la falta de concòrdia i la crispació" perquè això "no serveix absolutament de res".\nEn el seu discurs, el cap de l'Executiu ha elogiat la tasca que ha desenvolupat Cifuentes aquests anys, especialment com a delegada del Govern a Madrid i després com a presidenta del Govern autonòmic. "La gestió de Cifuentes és llavor de futur per a Madrid", ha proclamat, per posar aquesta autonomia com a exemple de creixement i creació d'ocupació.\nLa plana major del PP ha acompanyat la presidenta madrilenya en aquest fòrum. Així, hi han acudit la secretària general del PP, María Dolores de Cospedal, el coordinador general del PP, Fernando Martínez-Maillo, i els sotssecretaris Javier Maroto, Pablo Casado i Andrea Levy. També hi han acudit la presidenta del Congrés, Ana Pastor, i el president del Senat, Pío García-Escudero.


Per un Sant Jordi ple de #RosesSenseEspines\nDissabte, 22 abril 2017 09:38\nT’has preguntat mai d’on venen tantes roses?\n- El 2013 el 95% de les roses venudes per Sant Jordi van ser d'importació.\n- Els països d’on provenen habitualment són Colòmbia, Equador, Holanda, Kènia i Zimbawe.\n- El consum de roses de Sant Jordi comporta impactes ambientals i socials que sovint desconeixem.\n- A Colòmbia el 80% de les treballadores de la floricultura són dones amb unes condicions laborals molt precàries: jornades de 12 hores, sous de 4€ al dia…\n- El cultiu de flors és un dels cultius que més plaguicides i fertilitzants utilitza. En els països productors molt sovint es fan servir productes prohibits a la UE.\n- El cultiu de flors consumeix molta aigua i esgota els sòls en pocs anys.\n- Existeix una certa oferta de roses de comerç just i ecològic.\n- També podem optar per flors de producció local. Demana informació a la teva floristeria abans d’adquirir les roses i si no et convenç, busca una alternativa!\n- Adquireix o elabora tu mateixa la rosa: pintada, reciclada, fetes amb materials naturals... Hi ha un munt d'alternatives!\nMés informació i recursos al blog #RosesSenseEspines, una iniciativa que convida a reflexionar sobre els impactes ambientals, econòmics i socials que hi ha rere aquesta tradició i fomentar un canvi d’hàbits, proposant alternatives de manera col·lectiva per revertir aquest tipus de consum.\nFinalment us convidem a compartir una imatge de la vostra rosa a través del facebook i twitter amb el hashtag #RosesSenseEspines.\nEntre totes repensem el Sant Jordi!


HAIG DE POSAR DOMÒTICA A LA MEVA PROPIETAT? - Fincas Gandía\n12 Jun HAIG DE POSAR DOMÒTICA A LA MEVA PROPIETAT?\nPosted at 12:22h in Tecnologia\tby\tadmin 0 Comments\nEl “Internet of Things (IOT)” o “Internet de les Coses” està revolucionant les relacions dels objectes que es connecten a Internet entre si i d’aquests amb les persones, oferint una infinitat de dades útils en temps real. La seva evolució està determinant significatius canvis en les empreses i en l’economia, així com en la societat en general.\nFa uns anys, els sistemes de connectivitat i domòtica per a llar estaven només a l’abast d’uns quants privilegiats amb els recursos necessaris per a poder instal·lar els diferents sensors i equips precisos. No obstant això, en els últims anys la situació ha canviat radicalment i en l’actualitat la domòtica està a l’abast de qualsevol butxaca.\nAmb la domòtica podem aconseguir confort, comoditat i seguretat. No obstant això, el més important és que permet gestionar eficientment l’energia, afavorint l’estalvi d’aigua, electricitat i combustibles. Mitjançant la instal·lació de sistemes domòtics en la teva llar, pots gestionar la il·luminació, els tendals i persianes, la climatització, el sistema de reg, els electrodomèstics, els sistemes de seguretat, etc.\nSegons diversos estudis, la incorporació de la domòtica a la llar permet un estalvi d’entre un 15% i un 4% en consum d’electricitat, aigua i combustible.\nSense adonar-nos, la domòtica va guanyant força a les cases i pisos. Per això és important que qualsevol reforma que se’t plantegi en el teu patrimoni immobiliari, estudiïs totes les possibilitats per a no descartar començar a implementar tecnologia en la teva propietat.\nDe la mateixa manera, si estàs en procés de llogar un pis, estudia bé totes les possibilitats tecnològiques per a poder implementar-les des del principi i poder estalviar.


El grup PSOE de Santa Eulària demana un pla de recuperació de camins tradicionals a tot el municipi i la millora de la connexió dels carrils bici entre Jesús i es Puig d’en Valls – Federació Socialista d'Eivissa\nEl grup municipal del PSOE a Santa Eulària des Riu demana a l’ajuntament un pla de recuperació i manteniment de camins tradicionals i rutes a tot el municipi, així com la millora de la connexió dels carrils bici entre Jesús i es Puig d’en Valls, entre altres actuacions. A través d’una moció que es presenta en el pròxim Ple, el grup socialista demana “un compromís de l’alcaldessa, Carmen Ferrer, amb pla d’inversions per fomentar la mobilitat a peu i en bicicleta”, com ha explicat el portaveu, Vicent Torres ‘Benet’, “tant amb la recuperació de camins i rutes ja existents, com amb la resolució dels punts negres de connexió que hi ha entre els diferents carrils bici”.\nEl passat diumenge 6 de juny, per una iniciativa d’una associació de Jesús anomenada “Jesús en transició”, es va dur a terme una bicicletada pel voltant del poble on “es varen posar de manifest les mancances existents en rutes que són o poden ser alternativa a les rutes habituals de la mobilitat motoritzada, rutes no viables per altre mitjà de locomoció que no sigui la bicicleta o que es puguin fer a peu, principalment a la zona sud del nostre municipi”.\nEn la seua moció, el grup PSOE demana a l’ajuntament propostes concretes com recuperar el camí de can Lavilla, a Jesús, per oferir així una ruta alternativa de ruta a peu o en bicicleta en aquesta zona, recuperar el camí des Quatre Cantons des Puig d’en Valls, camí que suposa a més a més un atractiu turístic en conduir a béns patrimonials, i recuperar el camí conegut com a camí de s’Empedrat, com a ruta alternativa per anar caminant o en bicicleta des del poble Jesús fins a la ciutat d’Eivissa.\nVicent ‘Benet’ explica que “és un fet que cada vegada més són les persones que dia a dia, fan ús d’aquestes rutes, bé per a la pràctica d’esports a l’aire lliure o simplement per fer passejos amb contacte amb la natura”.\n“El nostre municipi té un gran potencial amb camins i rutes que són alternativa als recorreguts ordinaris més destinats a vehicles motoritzats i que, fet que hi ha una considerable manca de carrils bici. Recuperar i mantenir aquests camins tradicionals (anomenats antigament camins de carro o carreranys) i rutes, suposaria una gran oferta per a totes aquelles persones amants de les caminades i de les rutes ciclistes. Sí que és cert que ja comptam al municipi amb diverses rutes cicloturistes que és una bona oferta no només per als residents, sinó també pels nostres visitants, però aquestes rutes no sempre s’adeqüen a les necessitats d’una zona en concret, com és el cas en particular de la zona de Jesús i des Puig d’en Valls”, ha afegit.\nEl grup PSOE també constata que “una vegada que s’han acabat les obres de la nova variant de Ca na Negreta, s’han detectat una sèrie de mancances i de punts negres que en algunes ocasions posen fins i tot en perill la seguretat de les persones que, bé a peu o bé en bicicleta, són usuàries d’aquestes rutes”. És per això que en la moció el grup PSOE també demana a l’ajuntament “iniciar juntament amb el Consell d’Eivissa les accions adients per unir de forma correcta i segura, per a vianants i ciclistes, els nuclis de Jesús i es Puig d’en Valls amb el pas soterrat que uneix les dos localitats”.\nNotícia anterior\tPSOE-Reinicia denuncia la privatització d’un camí públic a la zona de Cala Gració\nNotícia següent\tEl grup PSOE de Santa Eulària exigeix a l’alcaldessa que resolgui la falta d’efectius de Policia Local, per tal de millorar la seguretat en el municipi i combatre les festes il·legals


Els Premis de la Crítica Literària Valenciana entregen els guardons de la seua 36ª edició en La Nau - Cultur Plaza\nVALÈNCIA. El Centre Cultural la Nau, de la Universitat de València, acull aquest dissabte 11 de novembre, a les 12 hores, el lliurament dels Premis de la Crítica Literària Valenciana en la seua 36ª edició, que organitza l’Associació Valenciana d’Escriptors i Crítics Literaris amb el patrocini de la Universitat Miguel Hernández i la Direcció General de Cultura de la Generalitat Valenciana.\nEl jurat va considerar que aquesta obra mereixia el premi "per les seues reflexions rigoroses sobre un problema central de la nostra època, el de la desigualtat econòmica creixent i les seues conseqüències globals, i per aportar elements de gran interés per a un debat necessari".\nEn la modalitat de literatura dramàtica va ser distingit l’obra Alimento para mastines, de Javier Sahuquillo, que ha editat la Fundació SGAE, "per una gran càrrega literària en la seua composició, així com per la intensitat emotiva que desprenen els personatges i el tema tractat".\nEn narrativa, De este pan y de esta guerra, de Jesús Zomeño, de l’editorial Contrabando. El llibre conté dihuit relats d’històries que transcorren en diferents ciutats europees en el context de la primera guerra mundial i en els quals l’autor "aprofundeix en la naturalesa humana a través de sentiments i passions que es donen en qualsevol època, amb el tractament d’un talent excepcional".\nEls Premis de la Crítica Literària Valenciana tenen l’objectiu "d’ajudar a difondre el llibre d’autor valencià o amb residència habitual a la Comunitat Valenciana". Es donen l’any següent al de la publicació del llibre. Com la resta de premis de la crítica nacionals, no tenen dotació econòmica. Els guanyadors reben una escultura de Javier Morales.


Bloc Antonio Balmón: Inici de programacions estables\nInici de programacions estables\nAlgunes ja s’han avançat, però amb el mes de març que arriba aquest diumenge es fa més evident l’inici de diferents programacions estables culturals, cíviques, així com més activitat de les entitats. És el cas de la programació d’aquest any de l’Auditori, amb Dagoll Dagom i ‘Aloma’, obra que a més del seva excel·lent factura artística s’inscriu com a un dels primers actes dedicats a l’Any Rodoreda que acaba de començar a caminar a la nostra ciutat.\nImportant és, també, buscar en la programació de música i teatre Cornellà Escena, que hi ha altres propostes molt diferents de concepció però igualment amb voluntat de difondre cultura i de buscar el seu públic, que a la nostra ciutat sempre troben. Posem el cas de dissabte de la setmana vinent, dels ‘Petits Concerts Impossibles’, una experiència musical novedosa, dins del mateix Cornellà Escena, basada en el petit format i la proximitat; o també de la cita mensual del Teatre Familiar.\nI dilluns començarà una programació molt àmplia, al llarg de tot el mes de març, dedicada a la dona treballadora. Hi ha l’acte central del sopar ball a la Fira divendres que ve, però el que vull destacar és que ja sigui a través de la paraula, com del teatre o la música, trobarem durant tot el mes reflexions molt diverses sobre el paper i els valors que transmeten les dones a la nostra societat, amb un pes destacat pel que fa a la participació d’entitats.


La manifestació del 25 d'abril reclama un canvi de rumb polític - VilaWeb\nDissabte 24.04.2010 06:00\nLa manifestació del 25 d'abril reclama un canvi de rumb polític\nEls convocants recorden els recents casos de corrupció i de censura al País Valencià\nRere el lema 'Ja n'hi ha prou' es celebra a València la manifestació commemorativa del 25 d'Abril, convocada per Acció Cultural del País Valencià juntament amb una dotzena d'entitats, per demanar 'un canvi de rumb polític al govern valencià'. Els casos de corrupció i de censura i els aterraments al Cabanyal marquen la convocatòria. La manifestació s'acabarà a la plaça de la Reina. 'Un context perfecte per reivindicar les llibertats nacionals', ha declarat el coordinador d'ACPV, Toni Gisbert.\nEn efecte, Gisbert destaca que la diada arriba enguany en 'una situació greu en diferents àmbits', per 'una crisi econòmica especialment greu al País Valencià, la retallada en drets socials bàsics, casos de censura com el de l'exposició del MuVIM, una corrupció política que afecta al mateix president Francisco Camps, o bé l'especulació que amenaça espais com el barri del Cabanyal.\nEl coordinador d'ACPV destaca que 'malgrat les majories institucionals actuals i més enllà de denunciar l'autoritarisme de la Generalitat, és possible construir majories socials mitjançant el treball conjunt entre diferents organitzacions'. Així, Gisbert explica que, quan el diàleg amb les institucions polítiques no ha estat possible, l'establiment de xarxes flexibles i amb objectius concrets ha permès assolir canvis concrets i substancials en diferents àmbits.\nPer exemple, Gisbert cita l'aturada dels aterraments al barri del Cabanyal o bé l'èxit la campanya 'Televisió sense fronteres' per legalitzar les emissions de TV3 al País Valencià, que assolirà ben aviat el mig milió de signatures necessàries per impulsar la ILP. Després d'una 'evolució impressionant' Gisbert creu que el sud del país viu 'un moment molt interessant' ja que cada dia més sectors socials veuen amb bons ulls la necessitat d'establir vincles de futur amb la resta dels Països Catalans, alhora que el blaverisme és testimonial.\nEnguany la convocatòria ha estat més unitària que mai, i implica un bon grapat d'entitats: el Col·lectiu No a la Corrupció, Salvem el Cabanyal, Xúquer Viu, Associació d’Actors i Actrius Professionals Valencians (AAPV), Plataforma en Defensa de la Llei de la Dependència , Plataforma Cívica per la Transparència i la Pluralitat de Canal 9, CCOO del País Valencià, Intersindical Valenciana, UGT del País Valencià, Ca Revolta i la Societat Coral el Micalet. A més, coincideix amb la convocatòria dels impulsors de la campanya '300 anys d'ocupació, 300 anys de resistència'. Un concert al pàrquing del Campus dels Tarongers amb Eina, Orxata Sound System, Oprimits, Kòdul i Reincidentes servirà per cloure la diada.\nAmb 'València 9 d'octubre' de Pau Alabajos com cançó de fons, podeu veure el vídeo editat per ACPV que crida a participar en els actes de la diada del 25 d'abril. Altres vídeos penjats a la xarxa, com aquest permeten copsar l'ambient que es respirava a València durant la manifestació de l'any passat. També podeu veure en vídeo l'acte de presentació que va tenir lloc el passat 15 d'abril al Centre de Cultura Contemporània, i que a més dels parlaments va comptar amb l'espectacle 'Cançons de tota la vida'.


Conèixer Catalunya: SANT JAUME DE MONTAGUT. EL TEMPLE MAGNÍFIC. ALT CAMP\nPujàvem des de Querol,la Maria Jesús Lorente Ruiz i l’Antonio Mora Vergés, ens havien parlat molt i bé de l’església de Sant Jaume de Montagut (800 m).\nSobta trobar-se el magnífic edifici, envoltat ara únicament de camps i boscos dins l’extrema solitud de les terres ‘ del Forat Negre’. L’edifici, amb l’absis poligonal de volta de creueria, manté el portal de tres arcs de mig punt; situada al vessant nord de la muntanya, ha estat restaurada recentment.\nCosta d’imaginar-se ara com devia ser aquell indret, quan l’antiga parròquia havia arribat a aplegar fins a uns cinc-cents feligresos, procedents de masos escampats per la muntanya que conformaven el terme de Montagut.\nEns expliquen que fins no fa massa estava gairebé abandonada, però gràcies a la restauració i a l’enderroc de la casa rectoral adossada, que en cobria una part. d’un temps ençà s’ha recuperat de l’oblit que patia des del seu desnonament, a mitjan segle XX.\nTambé – i em podem donar fe -. hi ha contribuït l’arranjament del camí que hi mena.\nSi teniu interès en conèixer més coses d’aquest indret us recomano molt:\nRECULLS HISTÒRICS DE MONTAGUT I VALLDOSSERA\nJosep Llenas i Rovira\nlEV / Estudis Comarcals, 17, Valls, 2000\nper Xavier Salat Brúnel\nVeureu que l'Ajuntament i parròquia de Montagut, estava constituït en els moments de més densitat per 68 masies irregularment repartides per la serra i la vall a l'entorn de Montagut.\nTrobareu resposta a tot allò que envoltà la construcció de l'església de Montagut, sota l'advocació de Sant Jaume; també un llistat de tots els clergues que assistiren la parròquia de Montagut des de l'any 157! fins l'any 1869, així com les administracions de sagraments que s'efectuaren a la parròquia. Finalment, les diferents vicissituds per les quals passà la parròquia, des de l'assassinat del rector, l'any 1869, fins a la crema i destrucció de l'església i la posterior restauració d'aquesta, l'any 1984.\nHi ha detalls , com el del sou anual d'un mosso l'any 1693 que era de 16 lliures, de les quals se'ngastaven una per anar a fira a la Llacuna, que permeten entendre – quan no expliquen – la despoblació actual.\nLa restauració de Sant Jaume, fa ressaltar amb cruesa l’abandó del cementiri annex.\nPublicat per antoniomora.verges@blogger.com a 23:16\nMolt maques les fotos de Sant Jaume de Montagut. El llibre que dius crec que es de lectura molt recomenable per a qui vulgui saber més d'aquest lloc.\n5 de maig de 2010, a les 17:16\nUs enllaço al nostre blog, buscava informació de la magnífica esglèsia, i us he trobat!\n18 de setembre de 2013, a les 1:16


7 regles clau per mantenir els pneumàtics del cotxe - kelplanete\nEn el món actual, el manteniment i la negligència poden determinar la vida útil dels vostres pneumàtics. És molt difícil tenir cura de cada part del vostre vehicle per mantenir el rendiment o allargar la vida útil del vostre actiu més valuós. Descuidar el manteniment dels pneumàtics del cotxe pot ser molt costós.\nPreste atenció a aquestes àrees clau per estalviar en la seva substitució en lloc de vigilar el rendiment del vehicle i comprovar altres peces. Segons els experts, el manteniment dels pneumàtics no és una ciència de coets, és només un conjunt de regles bàsiques que són fàcils de seguir per allargar la seva vida.\nConeix el nivell d’inflació: És millor que conegueu el nivell d’inflació que influeix més en la vida útil dels pneumàtics. Estan dissenyats per funcionar a una pressió específica. Així que recolliu la informació sobre la vostra càrrega per eix exacta o consulteu un gràfic de càrrega dels pneumàtics. També estan disponibles en línia perquè pugueu fer els ajustaments en conseqüència.\nUneix-te a un bon programa de manteniment de la inflació: És millor que us uniu a un bon programa de manteniment dels pneumàtics, que és bastant difícil, ja que perden aire naturalment. Petites punxades o taps de vàlvules poden afavorir les fuites. Assegureu-vos de revisar els pneumàtics de manera regular o una vegada a la setmana per comprovar si hi ha una fuita ràpida.\nRedueix la teva velocitat de conducció: Sempre es recomana controlar la velocitat de conducció perquè l’alta velocitat genera més calor i accelera el desgast dels pneumàtics. La velocitat mitjana entre 55 mph i 75 mph pot reduir el total de quilometratges en un 20%, així que assegureu-vos de mantenir la velocitat aproximada de 55 mph per augmentar el quilometratge.\nMantingueu els vostres vehicles ben alineats: La mala alineació del vehicle és la principal raó del desgast incert. Un desgast inesperat de la banda de rodament apareixeria a les parts dels pneumàtics si no corren rectes. El vehicle ha d’estar alineat correctament, així que és millor que inicieu un programa d’alineació seriós que pot augmentar el quilometratge dels pneumàtics en un 30%.\nMuntar-lo correctament: És millor que mireu el rendiment dels pneumàtics del vostre cotxe. Haureu de vigilar que els vostres pneumàtics estiguin muntats o muntats a la roda correctament. El punt alt pot variar d’un pneumàtic a un altre, així que tingueu en compte aquesta marca quan munteu els pneumàtics. És millor si agafeu el punt alt per fer-lo coincidir amb el punt baix de la roda.\nComproveu i substituïu una roda a temps: Heu de comprovar les rodes i els components de la suspensió a temps per poder substituir aquests enemics ocults dels vostres pneumàtics. Si el coixinet de la roda no s’ajusta correctament, pot provocar un desgast irregular. Els amortidors desgastats poden provocar un desgast per depressió a les bandes de rodament i un viatge primerenc a la pila de ferralla. No espereu que els components de la suspensió es trenquin o hi hagi fuites. És millor si podeu substituir els amortidors i altres components de la suspensió.\nGirar els pneumàtics: La rotació intel·ligent dels pneumàtics és molt important per promoure un desgast uniforme de la banda de rodament i afegir moltes milles addicionals a la vida útil de la banda de rodament. És millor si feu girar els pneumàtics de conducció entre les posicions cap endavant i enrere una vegada cada pocs mesos per igualar el desgast. Els pneumàtics posteriors es desgasten més ràpidament que les posicions cap endavant, per tant, és millor si poseu èmfasi en la rotació intel·ligent dels pneumàtics.\nSi seguiu aquestes maneres bàsiques de mantenir els pneumàtics del vostre cotxe, trobareu el millor quilometratge, una conducció suau i menys manteniment o el substitució de pneumàtics de cotxes cost. Aquesta és la manera ideal d’allargar la vida útil dels pneumàtics i fer-lo fiable per a un llarg recorregut.


Resum de la Setmana dels Rahola | Col·legi de Periodistes de Catalunya\nInici / Actualitat / Resum de la Setmana dels Rahola\nLa Setmana dels Rahola ha tancat la seva quarta edició, la més ambiciosa, deixant molt bones sensacions. Aquí teniu un resum.\nEl periodista Joaquim Maria Puyal va donar, el 12 de febrer, el tret de sortida a la IV Setmana dels Rahola amb la conferència “La substància del discurs comunicatiu: la construcció de la mirada”, que va impartir a la Sala de Graus de la Universitat de Girona.\nDavant d’un auditori expectant i ple a vessar, Puyal va construir un discurs clar i entenedor –esquitxat amb nombrosos exemples- sobre la importància del missatge i de com transmetre’l. “La voluntat de ser entesos és imprescindible”, va apuntar, i va defensar que les facultats s’equivoquen quan “separen el gènere informatiu de l’entreteniment”, donat que, segons ell, per informar cal que el receptor no s’avorreixi. Igualment, va afirmar que els ciutadans “haurien de queixar-se” quan reben informacions de poca qualitat, i va reivindicar la importància de la reflexió en la comunicació: “Com a periodista, m’he de fer preguntes”. Al llarg de quasi dues hores, Joaquim M. Puyal va oferir una lliçó magistral sobre el periodisme, que va finalitzar amb un consell per a tots els professionals de la comunicació i per als que aspiren a ser-ho: “Sigues una bona persona. És molt important poder anar a dormir sentint-te tranquil amb tu mateix i amb com has fet les coses”.\nConversa amb Mònica Usart\nLa meteoròloga Mònica Usart, dona del temps de RAC1, RAC105 i l'Arucitys de 8tv, va participar dimarts 16 de febrer en una conversa pública amb el periodista Jordi Grau (director adjunt d' El Punt Avui), on va explicar com es fan i com es comuniquen les previsions del temps. L'acte, titulat “Mai plou al gust de tothom. Una conversa sobre meteorologia i mitjans”, va tenir lloc a l'auditori gran de la biblioteca pública Carles Rahola de Girona i hi van assistir un centenar de persones.\nUsart es va posar immediatament el públic a la butxaca amb la seva simpatia i capacitat comunicativa. La bona sintonia entre ella i Jordi Grau va ser percebuda també pels assistents, que sovint no podien contenir les rialles davant els comentaris de l'un o l'espontaneïtat de l'altra.\nLa meteoròloga va parlar àmpliament sobre el canvi climàtic i va dir que cada vegada provocarà oscil·lacions de temperatura més brusques i sobtades. Va mostrar la seva preocupació sobre aquest fenomen, que cal "aturar o frenar" d'alguna manera. La gran varietat climatològica de Catalunya i la dificultat que això comporta a l'hora de fer prediccions també va ocupar bona part del temps de la conversa, així com l'evolució de l'estil dels homes i dones del temps al llarg dels anys i la manera com cal adaptar la informació del temps segons el mitjà on es fa: "és molt diferent dir el temps a Rac1 o a l'Arucitys", va detallar la meteoròloga.\nUsart va explicar també que rere moltes creences populars sobre el temps -com ara que quan els ocells volen baix o les canonades fan pudor ha de ploure- hi ha una explicació científica, i va acabar la conversa responent les preguntes d’un públic participatiu que li va consultar des de com evitar l’electricitat estàtica fins a temes com el calendari de pagès o les dites sobre el temps.\nConversa amb Sergi Pàmies\nTambé va parlar de la ironia, un recurs que utilitza molt a l'hora d'escriure però que "no té res a veure amb com escric, sinó amb com sóc. Si no fos escriptor, seria irònic igualment". En aquest sentit, va seguir, "la ironia permet dir moltes coses, però indirectament", i va explicar que ell, quan vol "enfonsar" algú, li dedica un article molt elogiós. I precisament utilitzant la ironia, Pàmies va comentar que la visita a Girona li ha inspirat dos possibles articles: un sobre la manca de senyalització per trobar la biblioteca Carles Rahola i un altre sobre els controls a la frontera francesa. De fet, va admetre que la inspiració de vegades li arriba escoltant (o sentint per accident) converses alienes.\nTaula rodona sobre la “llei mordassa”\nEl dijous 18 de febrer l'aula gran de la biblioteca Carles Rahola de Girona va acollir la taula rodona "Muts i a la gàbia? Els efectes de la “llei mordassa" als mitjans de comunicació” en què es va debatre sobre la polèmica Llei orgànica de protecció de la seguretat ciutadana. Hi van participar Quim Brugué, catedràtic de ciència política i de l'administració a la UAB, membre de l'Institut de Govern i Polítiques Públiques, professor de la UdG i president de l’Associació Espanyola de Ciència Política; Josep Carles Rius, periodista, exprofessor de la UAB i exdegà del Col·legi de Periodistes de Catalunya; Carles Monguilod, advocat especialitzat en dret penal i autor del llibre “Vint-i-cinc anys i un dia. Reflexions d'un advocat penalista”, i Marina López, que feia de moderadora i que és periodista a l’Agència Catalana de Notícies, on cobreix informació judicial.\nEls participants a la taula rodona van coincidir en la força autocensuradora de la Llei mordassa i la van qualificar d'"innecesària i del Partit Popular" tot i que cadascun va aportar la seva visió personal sobre aquesta nova norma jurídica. Les opinions dels ponents van servir per crear un debat molt interessant i enriquidor que va posar llum a les parts menys conegudes de la nova llei.\nQuim Brugué s'hi va mostrar molt crític i va advertir que aquesta llei s'emmarca en un context de regressió de les llibertats i drets que no només s'està patint a l'Estat espanyol sinó també al conjunt de països europeus. A més, Brugué va proposar que davant el dilema entre dos principis el de llibertat i el de seguretat, s'ha d'introduir també altres valors com la igualtat i l'equitat.\nJosep Carles Rius va afirmar que és una llei fruit de la por del Partit Popular que, tot i governar amb majoria, ha volgut controlar les tensions socials existents. Rius va explicar que amb aquesta llei podrien ser multades, per exemple, la presa ciutadana d'imatges com les que s'han fet servir al cas Ester Quintana o al cas de Juan Andrés Benítez, l'empresari que va ser detingut al Raval per Mossos i que va morir posteriorment.\nCarles Monguilod es va mostrar més optimista davant la nova norma jurídica i ha dit que no cal ser alarmistes. L'advocat penalista va explicar que la llei mordassa regula temes que les lleis ja regulaven i va incidir en el fet que la jurisprudència acostuma a primar la llibertat d'expressió per sobre de les lleis més restrictives. També va remarcar que les lleis sempre són interpretades per persones i que molt sovint la sentència no depèn tant de la llei en sí mateixa sinó de qui la interpreta. Monguilod va posar d'exemple el cas dels titellaires de Madrid i va afirmar que si haguessin estat jutjats per un altre jutge, molt probablement no haguessin anat a la presó.\nPrograma especial de Televisió de Girona\nLa programació va continuar el mateix dijous 18 al claustre de la Facultat de Lletres de la UdG, on al llarg del matí es va gravar el programa Especial La Setmana dels Rahola de Televisió de Girona, que va permetre als estudiants veure de prop com funciona aquest mitjà. El programa va comptar amb entrevistes al president de la Diputació de Girona, Pere Vila; a la vicepresidenta de la Demarcació de Girona del Col·legi de Periodistes, Laura Fanals, i a l’alcalde de Girona, Albert Ballesta, i també amb una tertúlia amb guanyadors d’anteriors edicions dels Premis Carles Rahola de Comunicació Local. Televisió de Girona va emetre aquest programa el dissabte 20 de febrer a les 7 de la tarda i també el diumenge 21 a les 11 de la nit.\nTaula rodona sobre la relació entre els periodistes i els esportistes d’elit\nLa Setmana dels Rahola va tancar la seva quarta edició amb la taula rodona "De la zona mixta als followers. La relació entre els periodistes i els esportistes d'elit", en què es va parlar sobre el contacte cada cop més distant entre els protagonistes i els periodistes, i sobre l’activitat a les xarxes socials i el seu ressò. L’acte, que es fa fer a la Sala de Graus de la Facultat de Lletres de la Universitat de Girona, va comptar amb la participació de Laura Brugués, periodista de TV3 que segueix el dia a dia del Barça; Marc Mundet, periodista de RAC1 expert en bàsquet; Ivan San Antonio, redactor especialista en informació sobre el Barça al diari Sport, i Xevi Masachs, periodista de L’ Esportiu, que va moderar el debat.\nAmb la Sala de Graus plena a vessar, els periodistes van parlar àmpliament sobre l’abisme que s’ha obert darrerament entre els mitjans de comunicació i els esportistes d’elit –es van centrar sobretot en el primer equip del Barça de futbol- i, en aquest sentit, San Antonio va recordar que “els mitjans van començar a ser vistos per un problema al Barça amb l’arribada de Guardiola”. Assumint que podria ser criticat per les seves paraules, “perquè per a molta gent, Guardiola és Déu”, el periodista de l’Sport va afirmar també que “em dol molt com Guardiola ens ha utilitzat per al seu benefici personal”.\nMarc Mundet va considerar que el FC Barcelona “no té necessitat de comunicar”, perquè ja acapara la majoria de la informació que s’ofereix a Catalunya, i va recordar que, en el bàsquet o en altres clubs de futbol, “la situació és totalment diferent”.\nEls tres protagonistes van coincidir a assenyalar que blindar els jugadors perquè els periodistes no hi tinguin accés és un problema i també “un error”. Segons Ivan San Antonio, “controlar la informació no és restringir-la”, i van destacar que el fet de no poder contrastar la informació pot provar que les informacions que es donen no siguin del tot correctes. Laura Brugués va recordar l’abisme que hi ha entre el Girona FC o el Barça B, on no hi ha problemes per tenir contacte amb els jugadors, i el primer equip del Barça.\nSobre si les piulades dels jugadors s’han convertit en un substitutiu de les declaracions, Brugués va explicar que, “de vegades, d’un tuit en pot sortir una notícia”, tot i que San Antonio creia que “això no hauria de ser així”. I com que sovint dels tuits en surten temes poc periodístics o sensacionalistes, Mundet va voler recordar que, a l’hora d’exercir el periodisme, cal sempre “honestedat, credibilitat i rigor”, perquè “si fas bé la teva feina, al final et guanyes la confiança no només de l’audiència, sinó també de la font”.\nFinalment, els tres van coincidir a lamentar el poder de decisió que tenen els jugadors en el Barça. “Al cap i a la fi, Messi no deixa de ser un empleat del Barça, i mana més que el president”, va dir San Antonio. Laura Brugués va ressaltar que “els jugadors no volen fer declaracions i el club els ho permet”. Sobre l’actual entrenador del Barça, la periodista va considerar que a les seves rodes de premsa “sempre tens la sensació que et respondrà d’una manera o una altra segons el mitjà per al qual treballis”.\nExposició a la Biblioteca Carles Rahola\nA més de totes aquestes activitats, del 12 al 26 de febrer la Biblioteca Carles Rahola de Girona, va acollir l’exposició “Catorze mirades a dotze mesos”; una selecció de les 135 imatges que es van presentar a la sisena edició dels Premis. L’exposició estava integrada per una trentena de fotografies que recordaven alguns dels fets que van ser notícia al llarg de l’any 2014 i temes que potser van passar més desapercebuts, però que també van tenir transcendència gràfica.\nLa Setmana dels Rahola, que va néixer amb la voluntat de potenciar els Premis Carles Rahola de Comunicació Local i obrir-los més a la participació de la societat, ha estat organitzada per la Diputació de Girona i la Demarcació de Girona del Col·legi de Periodistes de Catalunya, amb la col·laboració de l’ Ajuntament de Girona, la Universitat de Girona i la biblioteca pública Carles Rahola de la ciutat.\nLes fotografies de la galeria són de Martí Artalejo.


Entre Seva i Palautordera, per la carretera que travessa el Montseny passant per Collformic, El Brull ens obre les portes a un dels parcs naturals més bells del país. Punt d'enllaç entre la Plana de Vic i el massís coronat pel Turó de l'Home, descobrim una vila rica en jaciments arqueològics, d'on destaca la impressionant muralla ibèrica, un dels vestigis més ben conservats de tot el Montseny. Les múltiples rutes que surten del poble conviden el visitant a descobrir un paisatge excepcional amb espais emblemàtics com l'ermita de Sant Martí del Brull.\n- Visitar la muralla ibèrica del Montgròs (segles IV-II aC), un dels grans monuments arqueològics del Montseny.\n- Passejar pels boscos del Parc Natural del Montseny, d’on el Brull és la porta d’entrada.\nLocalitat: Brull, el, Castanya, la, Sant Jaume de Viladrover\nEl Brull és un municipi de la comarca d'Osona, situat a la zona de contacte entre la plana de Vic i el massís del Montseny. El Matagalls es troba als límits del municipi i té una alçada de 1.697 metres. El sector sud-est del terme és accidentat pels vessants orientals de la Calma i els occidentals del Matagalls, entre els quals corre la riera de l’Avençó, tributària del Congost i que neix prop del coll Formic, de 1.282 metres. El nord del municipi també és muntanyós amb els contraforts de la serralada Transversal.\nEl clima és de muntanya mitjana, amb tendència continental i abundants precipitacions, sobretot en el sector oriental i septentrional del municipi. Els hiverns són freds i, a les fondàries de les valls, els fenòmens d’inversió tèrmica són freqüents, provoquen temperatures extremes i boires que poden persistir durant dies. Els estius són generalment frescos a les muntanyes i relativament càlids a mesura que anem cap a l’oest o a la zona més plana.\nL'economia del municipi està repartida entre l'explotació forestal, l'agricultura i la ramaderia. Els camps de conreu es troben situats a l'entorn del poble i al costat de la riera; els conreus són totalment de secà, i hi predominen els cereals, seguits de farratge i patates.\nLa ramaderia és més important i hi destaca la cria de porcí, oví i boví.\nEl turisme, sobretot els caps de setmana, és una aportació important a l’economia. Al terme municipal hi ha el Club de Golf Montanyà i reconeguts restaurants i allotjaments rurals.\nLes primeres empremtes humanes són del neolític, com evidencia el dolmen del Pla de Baix. També hi ha mostres d’un poblament iber d’entre els segles IV i II aC (la muralla del Brull), tot i que el terreny damunt del qual es bastí ofereix restes que podrien indicar assentaments anteriors, corresponents a l’edat del bronze.\nEl terme està documentat des del 905, quan s’esmenta com a territori que pertanyia al terme de Sevedà. El castell apareix citat posteriorment, l’any 994. Els vescomtes d’Osona van tenir la potestat sobre el castell i el terme fins a l’interval dels anys 1266-1271, quan els van vendre a l’església de Vic, que n’ocupà el senyoriu fins al 1812.\nEl centre històric del poble gira al voltant de l'església de Sant Martí del Brull, situada als peus de les restes del castell del Brull.\nEl temple és un edifici romànic d'una nau i absis amb un fris de finestres cegues, lesenes i arcuacions llombardes edificat entre el 1048 i el 1062. De l’absis procedeix una decoració mural del segle XII, descoberta el 1909 i traslladada el 1935 al Museu Episcopal de Vic, on s’exhibeix.\nAltres exemples d’edificis religiosos romànics que es poden visitar al municipi són Sant Jaume de Viladrover, del 1131, que conserva la nau romànica i un esvelt campanar sobre la volta i el mur de ponent, i Sant Cristòfol de la Castanya, documentada des del 1047.\nEl castell, refet al segle XII, aixeca encara les seves ruïnes al turó de davant l’església de Sant Martí del Brull. En resta visible la planta i conserva una cara dels murs i bona part d’una torre.\nEl terme compta amb antics jaciments arqueològics, entre els quals destaca el dolmen del pla del Boix i, sobretot, la gran muralla ibèrica, coneguda com el Montgròs, dels segles IV-II aC, refeta sobre bases més antigues que es poden remuntar a l’època del bronze.\nTambé val la pena visitar la masia de Casademunt, durant un temps sanatori antituberculós i més tard casa d’espiritualitat, o a la masia Castanyera, residència estival del Cottolengo del pare Alegre de Barcelona. Aquests edificis revelen que la funció primària agrícola i ramadera es va anar substituint per noves funcions socials, benèfiques o d’atracció turística.\nEl Brull és un municipi ideal per fer-hi excursions, ja que dóna accés al Matagalls i al pla de la Calma a través de Collformic, a 1.145 metres d'altitud.\nEls camins passen per boscos variats, que van de les pinedes, les rouredes i els alzinars de les parts més baixes, a les fagedes, els arbres de ribera, els ginebres i els matollars de les zones més alteroses del Matagalls.\nVal la pena, doncs, de passejar per aquesta terra plena de fonts i petits corrents d’aigua, i fer-hi infinites rutes de natura que s'endinsen pel Parc Natural del Montseny.\nA més, la diversitat d’altures i de constitució geològica del terme, que va del terciari del fons de la plana al triàsic del sector del Brull i el paleozoic del Matagalls, fan del terme un camp d’estudi per als geòlegs, els botànics i els estudiosos de la fauna.\nEls amants de l’esport tenen al Brull dues propostes atractives: visitar el camp de golf Montanyà, que s’estén per la finca de l’Estanyol, una antiga casa pairal i senyorial, i participar en la popular travessa internacional Matagalls-Montserrat, al setembre.\nUna de les festes més populars del municipi té lloc el primer dissabte i diumenge d’octubre: el cap de setmana iber al turó del Montgròs, on hi ha ubicat un jaciment iber que es pot visitar gratuïtament amb guies durant aquells dies.\n- El Parc Natural del Montseny.


J.J Zaplana: “Menys personal i menys pressupost és la mostra que la sanitat no és una prioritat per a Puig” | Notícies Dígitals\nJ.J Zaplana: “Menys personal i menys pressupost és la mostra que la sanitat no és una prioritat per a Puig”\n11/06/2022 PP comunitat valenciana, zaplana\nEl portaveu de sanitat del GPP, José Juan Zaplana, ha lamentat que “el Consell de Puig no escolti els professionals sanitaris i els ciutadans davant del caos a la sanitat”.\nDavant les declaracions de la portaveu del PSPV i exconsellera de Sanitat, Ana Barceló, el diputat popular ha assegurat “que per moltes vegades que repeteixin una mentida no es converteix en veritat”.\nZaplana ha afirmat que “les retallades i la manca de personal per fer front al període estival és una de les queixes més importants que fa el sector sanitari. Aquest Consell ha donat lʻesquena a la sanitat pública valenciana. No és entre les seves prioritats”.\nEl portaveu de sanitat del GPP ha assegurat que l’atenció primària està desbordada amb limitació d’horaris als centres de salut i manca de personal. S’estan desmantellant, tancant unitats i les llistes d’espera cada dia estan més disparades.\nAixí, Zaplana ha recordat a Puig que “si el seu model de bona gestió sanitària és que el temps per a una primera cita per a l’especialista ha augmentat en vint punts respecte al 2019 i una pèssima gestió on hospitals com el de Torrevella, Vinaròs o Alcoi estan en situació de col·lapse sanitari”.\nEl diputat popular ha recordat al PSPV que “el pes específic de Sanitat al pressupost ha baixat quatre punts des que governa Puig, passant del 32% el 2015 al 28% el 2022”.\n“El que és una vergonya és que ara Barceló intenti donar lliçons quan és una exconsellera condemnada 4 vegades per desprotegir sanitaris, per incomplir preceptes constitucionals com el dret a la igualtat, salut i vida. Barceló ha humiliat els professionals anteposant la seva ideologia a la salut ia la vida dels pacients”, ha afirmat.\nFinalment, Zaplana ha afirmat que “Barceló s’hauria d’amagar sota el seu escó pel dany que ha fet als valencians i als nostres grans professionals del sector sanitari”.\n← Parlem d’Efemerides Dissabte 11 de juny de 2022\nLa Diputació de Castelló subvenciona amb 20.000 euros el programa de recollida de plàstics de la mar de la Federació Provincial de Confraries de Pescadors →


El Mocador utilitzarà materials sostenibles amb el Medi Ambient en la construcció del seu monument. | Falles de Sagunt\nEl Mocador utilitzarà materials sostenibles amb el Medi Ambient en la construcció del seu monument.\nLa comissió consolida la seua marca en la vessant sostenible.\nLa falla El Mocador de Sagunt utilitzarà materials sostenibles i respectuosos amb el Medi Ambient per a la construcció del seu monument que es plantarà el pròxim mes de març. Amb aquesta acció el que pretén aquesta comissió de la capital del Camp de Morvedre és aconseguir, a més a més, una cremà neta amb fum blanc, deixant de costat la utilització de suro, fent un monument amb base solament de fusta.\n«Son moltes les accions que duguem a terme enguany en la conscienciació sostenible, però este és un avanç molt important, ja que podrem vore una cremà amb fum blanc, sostenible i innovadora. Esta acció és una xicoteta picada d’ullet a unes Falles més sostenibles», ha afirmat el president d’El Mocador, Ruben Morte.\nÉs important recodar que el projecte d’aquesta comissió saguntina per a aquest 2016 és consolidar una marca sostenible, solidària, innovadora i igualitària, una acció que afegeix valor al seu projecte cultural amb el premi Mocador i Emili Llueca i el seu guardonat llibret, que s’ha convertit en un dels més importants dels que es publiquen a la Comunitat Valenciana.\nAquesta vessant sostenible també es podrà vore a la presentació de la falla que es durà a terme el pròxim dissabte, 16 de gener, a l’Auditori Joaquín Rodrigo a partir de les 19 hores, on serà exaltada la seua Fallera Major Infantil, Paula Cuevas, acompanyada pels presidents Oriol Garcia i Ruben Morte.\nPer aquesta ocasió, els integrants d’El Mocador han preparat una decoració per a l’escenari elaborada amb materials reutilitzats. «Volem ser coherents amb la marca Mocador i en la decoració es podrà vore el resultat de quasi tots els tallers sostenibles que hem fet durant aquest exercici», han apuntat des d’aquesta falla de Sagunt.\n← La Federació de les Lletres Falleres suma nous premis i atorga vora 5.000 euros per als Llibrets de Falla\nFJFS Organitza un curs de Fiscalitat per a totes les Juntes Locals de València →