El proper 24 de Novembre t'oferim exhibicions i promoció d'Hoquei CRE - Esport Adaptat | FCEDF\nEl proper 24 de Novembre t'oferim exhibicions i promoció d'Hoquei CRE\nPremsa FCEDF 18 novembre, 2013\nLa FCEDF, amb el suport de l'Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat i de l'Associació de Disminuïts Físics de la localitat, organitarà el proper Diumenge 24 de Novembre una jornada de promoció i exhibició de l'hoquei en cadira de rodes elèctrica (HCRE). Aquesta activitat es durà a terme al Pavelló Municipal d'Esports Andrey Xepkin (C/Mataró, s/n).\nEl programa contempla dos tipus diferents d'activitats. D'una banda, des de les 16.30h fins les 18.15h, s'oferiran activitats i jocs de promoció de l'esport per tots aquells usuaris de cadira de rodes elèctrica interesats. D'altre banda, des de les 18.30h fins les 19.45h, es podrà gaudir de l'HCRE en estat pur gràcies al partit d'exhibició entre l'ADB Barberà i la Selecció Catalana HCRE.\nPodeu descarregar-vos el cartell aquí.\nCartell Setmana de la Discapacitat 2013.\nAnimeu-vos i participeu, descobrireu un esport increíble!


"Chapeau!" a la Fundació Palau - Bonart\nLluïsa Sala i Tubert caldes d'estrac - 31/05/19\nEl barret, un complement de vestir en què poc pensem com a protagonista principal d’una exposició. Si ens aturem a considerar-ho, però, ràpidament se’ns acut una gran quantitat d’obra plàstica, literària, musical... en què apareix. Es tracta, d’altra banda, d’una peça de confecció d’origen artesanal que bé es pot dir que ha esdevingut objecte d’art. La idea de dedicar-hi una exposició ha pres forma ara a través de Josep Casamartina i de la Fundació Palau de Caldes d’Estrac amb Chapeau! De Casas i Picasso a Balenciaga i Pertegaz. Una antològica amb creacions artístiques i peces personals i d’autor de l’últim segle que permet una doble lectura: la imatge del barret en l’art i la seva exhibició com a objecte distintiu.\nEn totes les seves mides i formes, accessori funcional o inscrit en l’alta costura, el barret pot imprimir caràcter i encant. És susceptible, a més, de donar-nos informació addicional sobre qui el porta i per què, en quina època situar el personatge o qui n’és l’artífex i el context de la seva elaboració. Definidor per naturalesa d’ús, gènere, condició, ofici, procedència, gust, moda o modista..., la producció i reproducció d’aquest complement ha donat i dona molt joc pel que fa a la seva evolució, aparença i, atenció, efecte plàstic i visual. Els reconeguts copa, canotier, clochè o pamela sovint han format part d’una iconografia escènica que ha contribuït a singularitzar una història o personalitat. Qui no recorda les sofisticades heroïnes de Lempicka, l’il·lusori bombí de Magritte o, en el cinema, la divina Ninotchka?\nSi ens centrem en l’àmbit pictòric, el retrat pot ser un dels gèneres en què més identificaríem aquest complement, tot i que no pas l’únic si ho fem extensiu al costumisme o la pintura d’història, per exemple. Pel que fa a moviments artístics, no es pot delimitar una cronologia en abastar-ne l’ús i la imatge a tots els temps. El barret, doncs, ha estat un component més inspirador per als artistes i així ho explica l’exposició evocant les distingides figures de Casas, els retrats psicològics de Picasso o el ferri enginy de Gargallo. També hi són presents Opisso, Smith, Torné-Esquius, Nogués, Humbert, Mompou, Grau Sala, Palau Oller, els Dau al Set Tàpies i Pons, i l’essencial Pep Duran. Sense cap mena de dubte, una retrospectiva de tot ordre de l’art català del segle XX amb el fil conductor del carismàtic barret.\nCapítol a banda mereix el barret vist com a objecte artístic. Grans noms del disseny de moda catalana i internacional l’han inclòs en el seu ideari creatiu i l’han dotat de particularitat. La rellevància de la manufactura tèxtil catalana al segle XIX i la proximitat a París van projectar tallers de costura i hàbils barretaires que vestien la imatge d’una societat que volia ser moderna. Una indústria que viuria durant l’últim segle períodes de gran creativitat amb successives firmes de renom –Badia, Martí, Mir, Bastida, Balenciaga, Gratacòs, Galdón, Pawlowsky, etc.– que han fet història de la indumentària.\nL'exposició es pot visitar fins al 9 de juny a la Fundació Palau de Caldes d'Estrac.\nA la imatge, Gran testa de dona amb capell, 1962, Pablo Picasso. Col·lecció Fundació Palau.\nFundació Palau Chapeau!\nBiblioteca / Puigcerdà\nPRESENTACIÓ DEL LLIBRE "EL BALL DE LES PEDRES", DE MARTA PONT\nLA PANERA OFEREIX CONTINGUTS ADDICIONALS DE LES SEVES EXPOSICIONS A TRAVÉS DE LES XARXES SOCIALS\nCertàmens / Bons Aires\nFIRA D'ART CONTEMPORANI ARGENTINA (FACA)


Olot marcarà les bicicletes per identificar el propietari en cas de robatori - El Gerió Digital\nUtilitzarà pintura d'alta resistència\nDimecres, 16 de gener de 2013 00:18h\nL'objectiu del canvi de sistema és oferir de forma gratuïta i només per als veïns i veïnes d'Olot un sistema més eficaç per dissuadir la sostracció de les bicicletes. En cas que igualment li robin el vehicle, el nou sistema possibilita que es pugui retornar la bicicleta al propietari en el moment que sigui localitzada per un cos de policia arreu de l'Estat.\nFins ara Olot feia servir un sistema de marcatge mecànic a partir d'un número de referència d'ús exclusiu de la Policia Municipal d'Olot i que, per tant, només permetia la localització de la bici dins la mateixa ciutat. Aquest marcatge serà substituït pel nou sistema en què es comparteix una mateixa base de dades per a tot l'Estat.\nEls propietaris de bici han de registrar la bici per obtenir un número propi a través de la base de dades estatal que ofereix la mateixa empresa. Qui vulgui marcar la bicicleta de manera gratuïta ha de contactar amb la Policia Municipal omplint el formulari que hi ha penjat al web de la policia.


Perque res funciona La República\nPerque res funciona\nEducació: quan més avança la tecnologia i l’electrònica, més disminueix la intel·lectualitat i la formació qualitativa. Economia: cada cop més, els rics són més rics i els pobres més pobres; […]\nMàrius Viella 21/06/2008\nEducació: quan més avança la tecnologia i l’electrònica, més disminueix la intel·lectualitat i la formació qualitativa.\nEconomia: cada cop més, els rics són més rics i els pobres més pobres; amb l’entrada de l’Euro s’ha perdut poder adquisitiu, a favor de la banca.\nCanvi Climàtic: si no ens alliberem de la dependència del petroli, les futures generacions no podran gaudir del planeta en les condicions que molts de nosaltres voldríem.\nComunicació: qui atorga els drets per decidir, sobre d’allò que hom voldria gaudir, o fins i tot poder-hi col·laborar?\nTransports: quin sentit té invertir tants diners per a mitjans que només seran emprats per una minoria dels ciutadans, deixant a la majoria amb problemes de mobilitat en el seu dia a dia.\nBenestar: la precarietat laboral i la deficient solvència econòmica de les famílies, repercuteix a la viabilitat de difícil accés per a la gent gran a llocs d’atenció garantida, provocant situacions deplorables en molts casos.\nSeguretat: el fet de projectar la construcció de noves presons, vol dir que les institucions policials i jurídiques funcionen, però també es motiu evident, de que la delinqüència augmenta , i que aquest càncer social es difícil de curar.\nImmigració: si els respectius governs dels països migratoris , no posen els mitjans per eradicar la corrupció, i procurar de forma racional i democràtica el control d’immigrants, vol dir que els països receptors, tindran d’afrontar amb seny el problema que de ben segur que anirà d’augment.\nConvivència: que ningú pensi que la convivència entre les diferents cultures i religions serà gratuïta, dons, tot al contrari, tal i com ja es pot comprovar, a curt termini , serem els convidats dintre de casa nostre.\nEnergia: lligada al canvi climàtic i a la dependència del petroli, s’ha de ser conscient que s’han d’aprofitar i administrar amb intel·ligència, els recursos naturals de la superfície del planeta, com el sotabos i les plantes, i també prestar especial atenció al control de les aigües plujanes, mitjançant embassaments i rescloses.\nHidrologia: es pot aconseguir pluja artificial i neu artificial, si tenim aigua; també dessalar l’aigua del mar ,però l’ho que no s’aconseguirà mai és la producció d’aigua, amb la facilitat que es pot produir electricitat; i aquí insisteixo en els embassaments i les rescloses per aprofitar i controlar les aigües plujanes.\nSanitat: s’ha passat de tenir un metge de capçalera, que controlava a tota la família, a haver de demanar permís per poder estar malalt, sense saber quin metge t’atendrà, ni quin dia; i si parlem del especialista, ja es tracte de mesos, en els millors dels casos.\n¿Això es progressar? Això es llastimós i deplorable.


que hi ha algú de camins?: Dudas proyecto\nPublicat per Javi a 11:03\nJo ho he fet pel mètode posyaque, citant al mestre Pita:\npos ya que em trec de la màniga la meitat de les coses, l'ortofoto la trec del googlemaps i la col·loco a ull, jejej. Segur que hi ha un mètode millor.\nEspero que cap membre del tribunal es passegi pels blogs de la gent xD.\n25 d’abril de 2008 a les 16:17\nExacto, lo pones como imagen (tanto del ortofotomapa del icc como el del google maps)y lo pones bajo tu topografia en cad y lo ajustas lo maximo posible en funcion de cosas que tengas bien definidas tanto en la topo como en el ortofotomapa. Que pena que no se pueda hacer un pegar en coordendas originales... jejeje\n25 d’abril de 2008 a les 19:12\nJavi una altra manera que és com ho fem a la feina:\nVas aquí: http://sigpac.mapa.es/fega/visor/\ni llavors busques. fiques guardar,el ortofotomapa. llavors un cop guardat, et ficarà coordenades.\nInsertes a l'autocad com a imatge. llavors retalles la imatge fins que et quedi una (X,Y) situades. Llavors, mous la imatge a les coordenades (XY) i després escales la imatge.\nja sé que no ho entendràs, però demà, com ja t'he dit al mail parlem i t'ho explico millor. si de cas, el primer pas, ves a la pagina que t'he dit i baixat l'ortofotomapa, llavors ja t'explicaré millor.\n26 d’abril de 2008 a les 2:20\ncreo que lo haré también a lo chapucero... gracias de todos modos Neus, ja parlarem millor per lo de les plumilles...\npor cierto, todos habeis puesto un plano con el Plan Urbanístico? porque ese si que me queda mal...\n27 d’abril de 2008 a les 9:52\nmira, jo només he trobat un A3 amb el pla urbanístic del poble on faig el PFC, però es molt cutre, està escanejat amb el cul i no es veu res. Però vist els comentaris del Batlle més val això que res, no? xD\n27 d’abril de 2008 a les 10:40


36a Olimpíada Escolar Reus 2018\nDurant la 36a Olimpíada Escolar Reus 2018 es va aplicar la Targeta Verda, un programa del Consell Esportiu del Baix Camp i de l’Ajuntament de Reus, que tenia l’objectiu de premiar actituds positives durant la competició.\n1. Distingir amb reconeixements a les accions dels centres educatius i/o persones implicades en la 36a Olimpíada Escolar Reus 2018 que van fomentar els valors positius i cívics de l’esport, d’acord amb els informes i graelles d’observació que van fer arribar els tutors/es de joc i observadors/es de pista de cada esport.\n2. També va tenir en compte qualsevol acció, iniciativa, mesura, acte o comportament que va destacar per fomentar el joc net durant els dies de competició.\nEls premiats i/o premiades en les diferents categories durant aquesta 36a Olimpíada Escolar Reus 2018 han estat els següents:\nPremiat: Manel Moreno Campos, entrenador de l’equip aleví de futbol sala i mestre del C. San Josep de Reus.\nDurant el partit del 3r i 4t lloc de categoria aleví de futbol sala, que es va dur a terme el 27 d’abril de 2018 al Pavelló Olímpic Municipal de Reus, el C. La Salle Reus va presentar 6 jugadors.\nSegons la normativa el partit l’havia perdut el C. La Salle Reus per inferioritat númerica al presentar menys de 7 jugadors per disputar el partit. Tot i així el partit es va disputar i el C. La Salle Reus va guanyar per 4 gols a 3. Al finalitzar el partit i després del lliurament de medalles, els jugadors de l’equip del C. Sant Josep, a petició del seu entrenador i mestre Manel Moreno, van decidir donar les seves medalles de bronze als jugadors del C. La Salle Reus, demostrant una gran esportivitat sense tenir en compte el resultat.\nRECONEIXEMENTS A LES ACCIONS MÉS DESTACADES DE L’OLIMPÍADA ESCOLAR REUS 2016\nPremiada: Carlotta Colom Escots, esportista de natació de categoria aleví de l’Escola Mestral de l’Hospitalet de l’Infant.\nLa Carlotta va donar un bon exemple de comportament fomentant el respecte envers les seves adversàries, animant-les i mostrant interès per elles una vegada havien finalitzat les proves de natació.\nPremiat: Sebastià Lozano Molias, esportista de tennis de categoria benjamí de l’Escola Alberich i Casas de Reus.\nEl Sebastià, que era la primera vegada que jugava a tennis, va donar un bon exemple de comportament fomentant el respecte envers els seus adversaris durant tota la competició. Ell (i el seu pare que l’animava en tot moment) ajudava en tot moment durant els partits i es mostrava alegre i relaxat sense tenir en compte els resultats.


Arxius de turisme - Pàgina 6 de 26 - TV Digital Ontinyent\nHome > Tag Archives: turisme (page 6)\nAgullent inicia avui els “Dimecres a la fresca” amb una sessió gratuïta d’aquagym\nEls Dimecres a la Fresca 2016 d’Agullent, una programació d’activitats lúdiques pensada per a públic adult o familiar, arranca hui amb una sessió gratuïta d’aquagym que tindrà lloc a la piscina municipal a partir de les 20 hores. Els Dimecres a la Fresca 2016 es perllongaran des del darrer dimecres de juny, fins el dimecres 3 d’agost, quan tindrà lloc una sessió per a adults de contes eròtics de la Mediterrània a càrrec de les narradores Sherezade Bardají i Almudena Francés. Des de hui i fins a l’agost, tots els dimecres hi haurà alguna activitat lúdica a Agullent. Dimecres 6 de juliol tindrà lloc una sessió gratuïta de pilates al parc de la Creu, dimecres 13 de juliol un taller per a la confecció d’un mapa d’estreles i la posterior observació dels estels des de l’ermita de Sant Vicent Ferrer, dimecres 20 de juliol un taller de tast de vi …\nL’Associació AFO lliura a l’Ajuntament un arxiu de 375 imatges d’espais emblemàtics d’Ontinyent\nL’Associació Fotográfica Ontinyent (AFO) ha lliurat a l’Ajuntament de la ciutat un arxiu de 375 imatges d’espais emblemàtics de la ciutat, per tal que el consistori puga fer ús d’elles tant als departaments de Turisme i Comunicació com en altres àrees on puguen ser d’utilitat. El President d’AFO, Luis Botella, i el Secretari de l’Associació, Sergio Álvarez, eren rebuts hui per l’Alcalde d’Ontinyent, Jorge Rodríguez, qui, acompanyat per la regidora Sayo Gandia, anterior responsable de la ponència de Turisme, amb la que es va estar en converses per realitzar aquest treball. Jorge Rodríguez tenia paraules d’agraïment per a un col·lectiu “amb una llarga trajectòria de quasi 6 dècades, a les quals sempre ha estat molt obert a colaborar amb l’Ajuntament i a treballar per la ciutat de manera desinteressada”, destacava el primer edil. Les imatges han estat preses totes entre 2015 i 2016, per 5 dels 59 autors que formen …\nL’EntreComarques ha atret quasi 700 visitants a la Vall d’Albaida\nAmb la visita dissabte als rellotges de Sol d’Otos i a Beniatjar, el poble del Benicadell, l’EntreComarques 2016 diu adéu a la Vall d’Albaida. Quasi 700 persones han recorregut els 25 pobles de la comarca que han participat en l’edició de 2016 del programa de turisme intercomarcal EntreComarques junt amb la Ribera i la Safor, que s’ha sumat enguany i concentra l’oferta en el mes de juny. En total, han estat 14 els dissabtes o diumenges en 10 caps de setmana en els quals s’ha pogut disfrutar de visites guiades pels elements més significatius dels municipis i degustacions en jornades de matí i vesprada, la qual cosa ha permés arribar a 9 pobles més que en l’anterior edició. Per destinacions, les més concorregudes han estat Fontanars i Bocairent, amb quasi 90 inscrits cadascuna; Llutxent, amb vora seixanta; i Benigànim i Quatretonda amb mig centenar. La coincidència de dates amb altres …\nOntinyent se suma al programa de beques de la Diputació\nOntinyent s’adherirà enguany al nou Pla Estratègic per a la Gestió del Talent Jove que ha posat en marxa la Diputació de València, amb l’objectiu de diversificar i dignificar les beques que atorga la corporació provincial. Així, l’Ajuntament comptarà enguany amb 29 becaris que desenvoluparan diverses funcions durant els mesos d’estiu als diferents departaments, però a més optarà a oferir als joves que han acabat els seus estudis les noves beques de postgrau, dirigides a promoure la seua inserció laboral. A la presentació del Pla Estratègic per a la Gestió del Talent Jove, l’alcalde d’Ontinyent i President de la Diputació, Jorge Rodríguez, destacava que la nova Diputació ha volgut potenciar la gestió del talent en les beques per a joves que tradicionalment ha concedit la corporació i que estaven més enfocades a cobrir llocs durant els períodes vacacionals en els ajuntaments. Jorge Rodríguez destacava que “les administracions públiques tenen la …\nLa creació d’una xarxa per a l’intercanvi d’experiències en la regeneració del subsòl urbà ha unit huit entitats de quatre països europeus entre els quals s’inclou l’Ajuntament de Bocairent per a optar al finançament de la Unió Europea dins del seu programa Interreg, destinat a desenvolupar millors polítiques. En total, el projecte preveu una inversió d’1.549.100 euros, dels quals els fons europeus assumirien el 83,61% corresponent als socis del consorci l’aportació de la part restant. Els governs locals de Matera, que serà Capital cultural europea el 2019, i Taranto a Itàlia se sumen al de Bocairent en aquesta iniciativa que també inclou les universitats de Múrcia i de Leuven a Bèlgica, l’Institut de Xipre així com la Cambra de comerç de Matera i el Consell nacional de recerca del país transalpí que lidera el consorci. Igualment, la Generalitat Valenciana i la Universitat politècnica de València mitjançant el Campus d’Alcoi formen …\nLa nova Fira de les Comarques Valencianes de la Diputació de València ha obert hui les seues portes en la Plaça de Bous de València amb dues actuacions, cent per cent valencianes: la música popular de Pep Gimeno ‘Botifarra’ i la dansa tradicional de ‘Els Bastonets’ d’Algemesí. A l’obertura de “la gran fira del turisme valencià” han acudit el president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez, la vicepresidenta, Maria Josep Amigó, i la diputada de Turisme, Pilar Moncho, els qui han coincidit en assenyalar que “el potencial turístic dels municipis valencians és altíssim i pot competir al millor nivell gràcies a la professionalitat i l’esforç de tot el sector, ajuntaments, mancomunitats, associacions turístiques i entitats rellevants com les DO valencianes”. Interior i costa Per primera vegada, la fira turística organitzada pel Patronat Provincial de Turisme de València ha donat entrada també al turisme de tot el territori, interior i …\n10/05/2016\tFestes i tradicions, General\nCom no podia ser d’una altra manera, la Vall d’Albaida estarà present amb estand propi a la quarta edició de Fira València, la Fira de les Comarques que se celebrarà de divendres al diumenge a la Plaça de Bous, emplaçament escollit pel constant trànsit de públic gràcies a la seua proximitat a l’estació del Nord de València. La Vall d’Albaida oferirà als visitants el paquet d’ofertes turístiques que es va presentar a Fitur 2016, la guia turística virtual, les noves rutes turístiques virtuals, la guia de senderisme i la gastronòmica de 2016, el calendari gastronòmic, les rutes turístiques EntreComarques, el Festivall 2016 amb les festes d’interés per la Vall, les propostes per a celebrar el Dia Internacional del Museus o les de turisme familiar i esportiu de Mou-te per la vall 2016 que este dissabte portaran una classe gratuïta de Natur Balance a Beniatjar i diumenge de Zumba Mix a …\nOberta la inscripció per al IV Ral·li Fotogràfic “Natura i Poble” d’Agullent\n10/05/2016\tGeneral, Medi Ambient\nA partir d’aquest dilluns 9 de maig està obert el termini per a inscriure’s al IV Ral·li Fotogràfic “Natura i Poble” d’Agullent. El ral·li com és habitual, tindrà lloc el primer diumenge de juny, és a dir el proper 5 de juny. El Ral·li Fotogràfic “Natura i Poble” d’Agullent proposa dues seccions a concurs i quatre premis. Les seccions o temàtiques són “poble”, és a dir, imatges d’elements singulars arquitectònics de la localitat i del patrimoni existent en els voltants del nucli urbà, o de la vida quotidiana de la localitat. I la secció o temàtica “naturalesa”, destinada a fotografies que plasmen zones verdes de la localitat, la serra, barrancs, fauna i flora. El ral·li, com en edicions anterior, ha establert quatre premis. Un absolut per a cadascuna de les dues seccions, dotats amb 200€ més un lot de productes locals. Un premi al millor autor local dotat amb 100€ …\nEl Consell destina 12.500€ a la promoció dels Moros i Cristians d’Ontinyent\nDirecte: Esmorzar de la Llàgrima Ontinyent 2019 - https://t.co/CFCJOKBnlJ https://t.co/jJgLgRNEwi2019/08/17


Vols barats de Bilbao a Atlanta a Iberia\nVols barats EUA Atlanta Bilbao-Atlanta\nVols barats de Bilbao a Atlanta (ATL) de Bilbao a Atlanta Bilbao-Atlanta, EUA\nConsulta l’oferta de vols de Bilbao a Atlanta i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Bilbao a Atlanta.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Bilbao a Atlanta fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Fatídic accident: Salta amb un paracaiguides foradat als Eststs Units\nUn home mor saltant amb un paracaigudes als Estats Units\nLa víctima estava de vacances i havia contractat una empresa per dur a terme aquesta activitat lúdica que acabaria amb la seva vida\nper Redacció divendres, 28 de febrer 2020 - 17:15h | Actualitzat a 28/02/2020 19:44h\nL'instructor que l'acompanyava va sobreviure a l'accident | Pixabay\nChristopher Swales, un turista britànic de 55 anys, ha mort en un salt amb paracaigudes. La víctima estava de vacances a Arizona (Estats Units) i va contactar amb l'empresa 'Paragon Skydive' per dur a terme l'activitat que va posar fi a la seva vida.\nL'avió, que va sortir de la pista 'Grand Canyon National Park Airport', el va portar a la zona de salt, sobre el Gran Canyó. Un cop allà, Swales va saltar al buit acompanyat d'un instructor de l'empresa que va contractar però el paracaigudes estava foradat. Els dos van impactar contra el terra.\nVan trobar amb vida a Christopher prop de la pista d'enlairament i el van traslladar a l'hospital. Allí va acabar morint, després de no superar les ferides greus que li van causar l'accident. Sorprenentment l'instructor va sobreviure al salt i només es va trencar una cama.\nMisteriosos forats al paracaigudes\nSegons 'The Sun', els investigadors han trobat nombrosos forats al paracaigudes, així com pegats cosits al material. Des de l'Oficina del Sheriff del comtat de Coconino s'ha assegurat que «no hi ha indicis criminals en aquest cas».\nL'empresa responsable ha insistit que el material que es va utilitzar durant el salt estava en bon estat. «Tot l'equipament funciona correctament, d'acord amb la normativa», han declarat davant dels mitjans de comunicació.\nMés de vint ferits en un accident amb deu vehicles implicats a Madrid\nRegne Unit Estats Units Accident Defunció


Restauració – Museu Etnogràfic d'Eivissa\nProcés de restauració d’un exvot, que consisteix en una pintura sobre taula\nL’obra objecte de la restauració és una pintura sobre taula del segle XIX, un exvot, cedida al Museu Etnogràfic per Georgia Hayes, que la va heretar de la seua mare, anglesa resident a Eivissa des dels anys 70. En concret l’obra es caracteritza per una tècnica mixta en la qual es va utilitzar l’oli i el paper sobre una taula de roure, per reproduir un episodi tràgic en el qual una nena és atropellada per un carro, i la seua sorprenent curació. L’episodi no només es representa gràficament, sinó que també es descriu a la cartel·la inferior. Per a la cartel·la explicativa es va utilitzar tinta sobre paper setinat, retallat, encunyat i adherit amb cola sobre la preparació de la taula. La pintura, de capa molt fina, es va fer a l’oli amb un estil molt peculiar, senzill, però a la vegada molt didàctic, sintètic i efectista.\nLes dimensions de la taula o panell són de 60 cm d’ample per 40 cm d’alt. Aquesta tipologia d’obra i la seua intencionalitat s’inscriu dins els anomenats exvots: obres o bé objectes amb la finalitat d’agrair a alguna deïtat, verge, sant, etc. la curació o sanació gairebé miraculosa o bé altres beneficis. En aquest cas l’agraïment és a la Mare de Déu de Montserrat, la Moreneta, que apareix pintada en un extrem superior esquerra de la imatge i que té gran advocació a tota Catalunya, lloc d’origen de l’obra.\nLa fusta va ser preparada prèviament a ser pintada, com és habitual. Aquesta preparació, en aquest cas, consisteix amb una mescla de pigment blanc inert y cola animal, orgànica, utilitzada habitualment en pintura y obtinguda de la cocció de restes de pells i ossos, com aglutinant. L’estat de conservació abans de la restauració era molt deficient, amb atacs d’insectes xilòfags, pèrdua d’adhesió i de cohesió de la pintura i de la preparació, ampolles i oxidació del paper... Tot això, cobert amb una capa gruixada d’un vernís resinós (colofònia) molt alterat, enfosquit, que sumat a la brutícia acumulada amb el temps suposava una important degradació estètica del conjunt.\nEl tractament, realitzat per la restauradora Nieves Peinado, va consistir principalment en la desinsectació de la peça, la fixació i adhesió de la capa de pintura, la desacidificació i adhesió del paper i la neteja i eliminació del vernís oxidat per després reintegrar les faltes amb les tècniques compatibles i reversibles de la restauració actual, guardant un escrupolós respecte per l’original i per la seua història material, per finalment protegir l’obra de la humitat, les radiacions ultraviolats i la fusta de fongs i insectes. En definitiva, en la restauració de tots el objectes, els tècnics busquen principalment retornar als objectes la dignitat perduda i dotar-los de capacitat per a conservar-se en bones condicions.\nRestauració d'una caixa de fusta policromada\nUna de les peces més interessants que s’han restaurat darrerament en el Museu Etnogràfic d’Eivissa, i que ha passat a formar part del fons museogràfic, és aquesta caixa o bagul decorada amb motius mariners, probablement del segle XIX. Es tracta d’un moble realitzat amb fusta de pi mediterrani, amb peus elevats, exempts, a conjunt amb la peça principal i amb un recobriment exterior d’un tipus de barbotina protectora i decorativa, molt típica de les caixes eivissenques, elaborada a partir d’argiles i reines naturals. L’artista va utilitzar pigments orgànics naturals, com l’indi o anyil (possiblement perquè la resta de blaus eren cars i, a vegades, difícils de trobar), molt sensibles a la llum, que es van decolorant amb el temps de forma irreversible; per tant ja no podem observar els colors brillants originals. La tècnica és pintura al tremp, amb cola animal o vegetal, com a aglutinant.\nLa peça tenia atacs d’insectes, brutor acumulada, erosió de la fusta i del seu recobriment protector. La policromia, molt sensible a la humitat, havia perdut la fixació al suport. El tractament, aplicat per les restauradores Nieves Peinado i Marga Massanet, va consistir en una desinsectació amb caràcter preventiu de la fusta i en la reintegració de les àrees erosionades; la neteja mecànica (sense la intervenció de cap tipus de dissolvent) de la pintura, el tractament de tots els elements de ferro forjat, amb la intenció d'inhibir la corrosió i protegir-la per, finalment, fixar i aplicar una capa protectora a la policromia amb filtres UV, que permetrà que els colors conservin la seua intensitat.


S'han trobat 4648 registres. Mostrant pàgina 167 de 186\nEl Servei d'Arxiu Municipal reconstrueix el fons documental de Mossèn Fèlix Paradeda gràcies a les donacions de la Impremta Montalt, de Maria Arigós i de la família Borrell-Arigós. Aquest proper 2015 se celebren 100 anys de la publicació de Malgrat i sos contorns.\nLa Policia Local va col·locar dijous passat un radar en sentit Barcelona a l'avinguda de la Costa Brava. Es tracta d'un radar informatiu, no sancionador, per reduir el nombre d'accidents i infraccions.\nEls Maduixots ja tenen banda sonora\nEls Castellers de l'Alt Maresme han editat la Cançó dels Maduixots. Un tema que s'ha convertit en tot un himne per la colla, formada per ciutadans de Malgrat de Mar, Santa Susanna, Palafolls, Pineda de Mar, Tordera i Calella.\nL'Ajuntament renova la xarxa de distribució d'aigua de l'escola Cubí\nLa Regidoria d'Obra Pública, Serveis i Platges ha posat en marxa les obres per renovar la xarxa de distribució del servei d'aigua potable a les instal·lacions de l'escola Marià Cubí i Soler. Aquesta xarxa, que és de l'any 1970 quan es va fer l'escola, estava en molt mal estat. Les obres tenen un cost de prop de 76.000 euros i estaran enllestides a principi del proper mes de gener.


Enginyeria química - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Enginyeria Química)\nl'enginyeria química permet dissenyar processos químics eficients.\nEn el cas concret de l'enginyeria química, la unió d'ambdós conceptes, el d'enginyeria i el de química, permeten definir-la com l'enginyeria que tracta del projecte, l'execució i l'operació de les instal·lacions en les quals es fabriquen els productes de les indústries químiques. Un enginyer o enginyera químic és la persona experta en la concepció, el càlcul, el disseny, la construcció i l'operació d'instal·lacions o equips en què la matèria experimenta un canvi d'estat, de contingut d'energia o de composició. Qualsevol procés químic de fabricació es pot descompondre en una sèrie d'operacions elementals sobre elements individualitzats d'un equip. Aquestes operacions estan relacionades entre si, i alhora, estan controlades, individualment i en conjunt, com a procés de producció industrial. Són múltiples els camps on l'enginyer o enginyera químic pot desenvolupar el seu treball perquè tot el que ens envolta, d'una manera o d'una altra, és químic.\nÉs Enginyeria Química tota la indústria farmacèutica, la indústria alimentaria, la indústria ceràmica, totes les empreses dedicades a la depuració d'aigües, sòl, o l'aire, i un llarg etcètera. La seva convergència amb la biotecnologia i l'enginyeria biològica dóna pas al que es coneix com a enginyeria bioquímica.\nLa carrera universitàriaModifica\nLa carrera universitària d'enginyeria química té una durada de 5 anys. El darrer any s'ha de fer un projecte que sol ser el disseny d'una planta química. Algunes de les asignatures més importants són:\nEncara que el seu nom ens fa pensar que és una carrera molt semblant a la llicenciatura en química, es va extraure de l'antiga Enginyeria Industrial - especialitat química, degut a la seva complexitat i demanda del mercat.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Enginyeria química\nFederación Española de Ingenieros Químicos Arxivat 2009-12-07 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Enginyeria_química&oldid=26547638»\nDarrera modificació: 6 març 2021 a les 08:02\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 març 2021 a les 08:02.


Què prendre per a la ressaca? | farmàcies ecoceutics\nConeixement farmacèutic » Respostes de salut » Què prendre per a la ressaca?\nQuè prendre per a la ressaca?\nLa ressaca és el terme col·loquial de la veisàlgia, aquesta molesta combinació de símptomes físics i mentals que experimentem després d’un episodi d’alt consum d’alcohol quan l’alcohol en sang s’aproxima a zero. Quan és «alt consum»? Depèn, per a cada persona el límit és molt diferent. En qualsevol cas, la ressaca és un episodi molest que volem que s’acabi al més aviat possible. Què podem prendre quan tenim ressaca per a sentir-nos millor? T’ho expliquem en aquest article.\nQuè és exactament la ressaca?\nLa ressaca és un conjunt de símptomes molt variat, que pot incloure un o diversos dels següents:\nSímptomes físics: marejos, mal de cap, sequedat de boca, pujada de pressió arterial, dolor muscular, nàusees, vòmits, taquicàrdia, sudoració excessiva, sensibilitat a llum o so, cansament o tremolors.\nSímptomes mentals: irritabilitat, ansietat, depressió.\nQuè prendre per a la ressaca estarà associat als símptomes que presentis i que necessitis controlar. I la ressaca no té per què ser la mateixa entre diferents persones que beuen el mateix, ja que hi ha factors genètics involucrats en el metabolisme de l’alcohol. També poden variar en la mateixa persona, podent patir ressaques més o menys severes fins i tot bevent la mateixa quantitat d’alcohol totes les vegades; per exemple, no és la mateixa ressaca quan s’està sa que quan s’està a punt de caure amb una grip. El consell farmacèutic variarà en cada cas, segons els símptomes i la intensitat.\nPer què passa la ressaca?\nÉs una pregunta interessant: hi ha diverses teories, però encara no estan confirmades al 100%. Sembla que la «culpa» de la ressaca està repartida entre diversos «col·laboradors»:\nL’alcohol és transformat en el fetge, primer a acetaldehid, després a acetat, i finalment a diòxid de carboni (CO₂) i aigua. Però aquestes transformacions passen a diferent velocitat, per la qual cosa si beus molt alcohol, es pot acumular acetaldehid en el cos, causant símptomes de ressaca.\nL’alcohol té un efecte diürètic, ja que impedeix que la vasopressina retingui aigua al ronyó. La deshidratació pot jugar un paper en els símptomes de la ressaca.\nNo bevem alcohol pur, sinó que bevem begudes alcohòliques que tenen alcohol més altres productes. A les molècules orgàniques que vénen en l’ampolla i que estan relacionades amb la ressaca se li diuen congèneres; whisky, conyac i tequila són més riques en congèneres que el vodka, rom o ginebra. D’aquí surt la idea que «l’alcohol de qualitat dóna menys ressaca», ja que una millor destil·lació elimina alguns congèneres com el metanol.\nEl sistema immune reacciona davant de l’alcohol augmentant la quantitat en sang d’unes molècules de defensa anomenades «citocines». L’augment de citocines estaria relacionat amb alguns símptomes de la ressaca, entre ells la pèrdua de la memòria.\nAl metabolitzar l’alcohol es genera una baixada de glucosa en sang, la qual cosa pot augmentar el malestar de la ressaca.\nCom veus, la ressaca és un mecanisme complex, i tractar-la requereix atacar tots aquests angles.\nQuè puc fer per a evitar la ressaca?\nCom és obvi, el millor per a no tenir ressaca és no beure alcohol.\nPerò descartada l’abstinència, la següent millor opció és no beure alcohol a nivells que sospitem que ens poden afectar. Un bon predictor de la ressaca pot ser comparar el teu consum entre dies: el dia que beus molt més del que beus normalment, fent un «pic de consum», tens molta probabilitat de sofrir una ressaca l’endemà.\nAltres bons consells per a evitar la ressaca són:\nNo beure amb l’estómac buit.\nBeure amb tranquil·litat.\nAlternar begudes alcohòliques amb begudes no alcohòliques per a evitar la deshidratació i donar-li temps al cos a metabolitzar l’alcohol.\nEvitar begudes que no sàpigues quant alcohol contenen.\nEvitar les begudes carbonatades o endolcides amb edulcorants, ja que acceleren l’absorció d’alcohol.\nEvitar fumar mentre beus, o mantenir al mínim el nombre de cigarrets, ja que el tabac empitjora símptomes de ressaca, com el dolor estomacal o la fatiga.\nQuè puc prendre per a la ressaca?\nSi tot l’anterior va fallar i has començat el dia amb ressaca, hi ha diverses coses que pots fer per a reparar el mal.\nBeu abundant aigua per a rehidratar-te.\nEsmorça bé. Si no et veus amb ànims per a menjar, almenys beu un bon brou, o solucions riques en electròlits com el Sueroral®. Milloraràs els símptomes associats a la baixada de glucosa. Si tens nàusees, beu lentament i a glopets.\nPots prendre analgèsics per al malestar i el mal de cap si el necessites per a sobreviure al dia. Evita dosis altes de paracetamol, ja que és l’analgèsic que més afecta el fetge, ja tocat per l’alcohol. L’ibuprofèn o l’aspirina són opcions més acceptables, però a la menor dosi efectiva, ja que afecten l’estómac. I no els prenguis «per a prevenir» abans de ficar-te al llit; espera a l’altre dia a veure si els necessites o no.\nPer a l’acidesa pots utilitzar antiàcids. Sal de Eno®, Almax®, Alka-Seltzer®, Gaviscon®… aquests i uns altres més són bones opcions i són de venda lliure.\nExisteixen plantes que tradicionalment s’usen per al malestar digestiu en cas de ressaca, com la camamilla o el gingebre.\nFinalment, NO t’automediquis amb Primperán®, Motilium® o els seus genèrics; parla primer amb un professional. Són medicaments que no han de combinar-se amb alcohol ni utilitzar-se sense control mèdic. Parla amb el teu farmacèutic de confiança, que pot ajudar-te a triar el millor tractament per al teu quadre.\nExisteixen productes específics per a la ressaca?\nEls «productes antiressaca» solen ser combinacions que intenten que el teu cos estigui sa per a metabolitzar l’alcohol. Solen incloure vitamines del grup B (estan involucrades en les reaccions d’eliminació de l’alcohol), minerals com el potassi o magnesi, o productes naturals capaços d’interactuar amb el fetge, com la carxofa o el card marià. Però el límit al processament de l’alcohol el posa el teu propi cos.\nDues observacions respecte als productes antiressaca:\nPoden contenir actius que causen al·lèrgies, uns altres tenen molt sucre, o poden interactuar amb medicaments, per la qual cosa no hauries de consumir-los sense consell professional. Encara que són bastant innocus i es venen legalment per Internet, és millor consultar per a assegurar que són adequats per a tu.\nEl pitjor és la falsa confiança que poden generar, fent-te creure que pots beure el que vulguis sense conseqüències.\nDemana consell al teu farmacèutic abans de prendre productes per a prevenir la ressaca, perquè pot orientar-te respecte al que pots esperar i el que no en cada cas.


Centre de Fauna dels Aiguamolls de l'Empordà - IAEDEN - Salvem l'Empordà\nHome » Què fem? » Centre de Fauna dels Aiguamolls de l’Empordà\nActualment el Centre de Fauna dels Aiguamolls de l’Empordà es troba ubicat al Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà. La seva funció principal és rehabilitar i alliberar, en les millors condicions possibles, els exemplars de les espècies de la fauna autòctona protegides de les comarques gironines.\nA l’estiu del 2013 i degut a les retallades de la Generalitat de Catalunya decideix tancar el centre de fauna. La IAEDEN, que havia estat la creadora del Centre a l’any 1984, fa una campanya amb molt de ressò social i aconsegueix que el Centre es mantingui obert. Fins a finals del 2015 es va mantenir gràcies a un conveni de col•laboració entre la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Girona i la IAEDEN.\nA l’any 2016, de nou, els treballadors tornen a treballar per la Generalitat de Catalunya; per tant, hem recuperat les condicions d’abans del tancament. A més a més, s’ha traslladat en una nova ubicació per millorar les condicions laborals i el benestar dels propis animals. El Centre de Fauna actual es troba ubicat a l’edifici de Sanitat Vegetal, prop del Cortalet. Al 2016 es van finalitzar les obres de la primera fase (amb l’empenta de la IAEDEN cercant finançament) i amb l’ajut econòmic de l’Associació de Càmpings de Sant Pere Pescador, la Diputació de Girona i la Generalitat de Catalunya. Està previst que al 2017 la Generalitat de Catalunya faci les obres de la segona fase.\nUn projecte acabat amb èxit que ha pogut trampejar la crisi i aconseguir, no tan sols el manteniment del Centre de Fauna, sinó també un nou equipament.\nVisita el web del Centre de Fauna!


FLORA DEL RIPOLLÈS: Neottia cordata\nOrquídia de fulles de cor\nPlanta herbàcia perenne de 5 a 8 cm d’alçària. Tija prima vermellosa. Fulles dues a la tercera part inferior de la tija en forma de cor. Flors ínfimes de color bru, el tèpals són lanceolats, estesos, el label es bífid linear rogenc. Inflorescència raïm lax 7-8 flors\nFloració VI-VII. Hàbitat boscos de pi negre amb neret i nabiu.\nPublicat per Pere a 17:32


Inauguració de la placa en record de Mn. Carles Oller - Arquebisbat de Barcelona\nInauguració de la placa en record de Mn. Carles Oller\nEl diumenge 7 de setembre en la celebració de la seva festa patronal, la Nativitat de la Verge Maria, la comunitat parroquial de Mare de Déu de Port va viure una jornada festiva on fou inaugurada una placa en record de Mn. Carles Oller, antic rector molt dedicat en temps difícils, al barri i la [...]\nEl diumenge 7 de setembre en la celebració de la seva festa patronal, la Nativitat de la Verge Maria, la comunitat parroquial de Mare de Déu de Port va viure una jornada festiva on fou inaugurada una placa en record de Mn. Carles Oller, antic rector molt dedicat en temps difícils, al barri i la parròquia.\nL’acte presidit pel bisbe Sebastià Taltavull i el regidor del districte va comptar amb la presència dels emocionats nebots de Mn. Carles que oferiren retrat del sacerdot.\nMn. Carles Oller fou rector del la parròquia de Mare de Déu de Port l’any 1931 i va morir l’octubre de 1938 per malaltia a la casa on estava refugiat a l’edat de 43 anys\nLa seva actuació va ser molt intensa i amb gran abast social, amb amistat i respecte per a totes les famílies més enllà d’ideologies i creences. La catequesi, l’Escola Popular, els nois avantguardistes, la Federació de Joves Cristians de Catalunya, la revista “Ideal”.\nVa preparar el nou assentament actual de la parròquia i l’escola amb l’adquisició dels terrenys, els plànols d’obra amb l’arquitecte Bergós, l’aprovació i l’ajuda del Bisbat.\nA part dels testimonis orals de moltes persones, bastants avui ja difuntes, podem trobar diversos escrits amb valoracions molts positives. Pel seu significat cal esmentar especialment el llibre de Francesc Candel (1971) Història d’una parròquia i el llibre d’Anna Ortiz (2012) L’Elies de Can Tunis. Ambdues obres expressen la gratitud col·lectiva per la tasca en el barri de Mn. Carles Oller i la seva influència en la trajectòria del barri.\nParaules de Mn. Hortet, rector de la parròquia de Mare de Déu de Port, en l’acte inaugural de la placa en record del qui fou el seu predecessor Mn. Carles Oller Oliveres\nDes del moment que es va obrir aquest espai on ara estem, amb il·lusió vam començar els passos necessaris per posar aquesta placa. I per fi en una festa tan assenyalada com la de la Mare de Déu de Port, el 8 de setembre de 2013, acabem de realitzar aquest acte per honorar la memòria de Mn. Carles.\nEns podem felicitar mútuament!\nQuan vam celebrar el centenari de la parròquia fa 3 anys i en el llibre que vam editar dels cent anys de la història de la parròquia, amb la investigació de Ginés Olmos i Julio Baños, aquí presents, es va fer encara més clara la importància del pas de Mn. Carles per la parròquia i el barri.\nEl Sr. Regidor, el Sr. Bisbe, la família ja han glossat molt bé la seva figura. Mn. Carles va oferir al barri i a la parròquia una actuació molt intensa i de gran abast social amb la catequesi, les celebracions litúrgiques, els grups d’acció i educació cristiana d’adolescents amb el nom d’avantguardistes, dels joves de la Federació, amb la revista realitzada per aquests grups amb el nom d’Ideal, l’escola tan ben portada, l’ajuda a les necessitats de famílies i persones, el tracte amigable amb tothom.\nHem sentit de moltes persones que van viure en aquella època com valoraven i estimaven a Mn. Carles. I també hi ha diversos escrits en aquest mateix sentit. Pel seu significat recordo el llibre del Paco Candel escrit l’any 1971: Historia d’una parroquia, on amb el peudònim de “mosen Javier Oriol” li fa un gran homenatge al llarg de les seves 389 pàgines. També l’any passat Anna Ortiz Huguet va presentar un llibre sobre el seu pare L’Elies de Can Tunis, on brilla l’afecte i amistat vers Mn. Carles del que va ser un dels joves participants de tota aquesta moguda. Aprofito per recordar també la Rosa Huguet, l’esposa de l’Elies que també va formar part d’aquesta aventura amb una gran solvència i estimació.\nUna coincidència, feliç i entranyable, ha fet que aquest passatge de Mn. Carles i els jardins de l’altra banda d’Elies Ortiz, estiguin un al costat de l’altre, com ho van estar en vida. No sé si tindran algun diàleg com els diàlegs dels campanars de sant Martí del Canigó i de sant Miquel de Cuixà que trobem en el poema del Canigó de Jacint Verdaguer.\nSí, que espero que quan ens vegin moure’ns per aquí els nostres carrers a grans i petits i també per la parròquia i per la clínica d’aquí al costat, els seus diàlegs siguin més joiosos i esperançats que els dels dos campanars.\nIgualment trobo bonic que siguin en dos espais convivencials i senzills, sense cap prepotència ni vanitat, dos espais íntims del barri, com ho havien estat les seves vides.\nUs demanem a tots dos que des del vostre paradís ens envieu alguns àngels, l’àngel del consol, de l’esperança, de la lluita per l’avui i el demà de la nostra dignitat personal, familiar i social.\nAcabo donant les gràcies de tot cor i en nom de la comunitat parroquial de Mare de Déu de Port i de Sant Bartomeu, al nostre regidor Jordi Martí i el seu equip amb el conseller tècnic Sergi, gràcies als representats elegits dels diversos partits per treballar per al bé del districte. Gràcies a les entitats del barri que una vegada més acolliu a les nostres parròquies i us les sentiu com a vostres.\nGràcies al bisbe Sebastià per la seva presència i les seves paraules tan oportunes, que continuaran a l’Eucaristia, gràcies a la família de Mn. Carles, tots compartim la vostra emoció.\nAmb aquest acte crec que estem ben preparats per anar entrant a l’església i amb els cants i les flors festejar a la Mare de Déu, però abans unim-nos en un bon aplaudiment per Mn. Carles de qui acabem de fer memòria agraïda i que ens dóna un bon estímul per al nostre present.\nVisca mossèn Carles! Visca el nostre barri!


Els bolets surten abans del previst i en quantitat als boscos del nord de Catalunya - Empordà\nEls bolets surten abans del previst i en quantitat als boscos del nord de Catalunya\nLes comarques del Solsonès, el Berguedà i la Cerdanya són les primeres destinacions de boletaires que ja omplen cistelles\nAnna Pujol / Aleix Camprubí 06.09.2018 | 06:30\nEl boletaires comencen a omplir cistelles\nEl boletaire berguedà Josep Artigas assegura que aquesta serà una temporada en què «tothom podrà collir bolets». Si bé «des del mes de juliol ja s'han anat trobant rovellons i, sobretot, ceps», i la penúltima setmana del mes ja va ser més abundant, aquesta darrera ha sigut força abundant, i s'espera que les setmanes més immediates segueixin en aquesta línia.\nLa primavera i estiu poc habituals, amb abundants i diverses pluges, ha fet «que s'anessin trobant bolets, s'han avançat», però a final d'agost «ja és plena temporada», i auguren una bona campanya. «Al rovelló potser li costa més, potser no surt tant de moment, però el cep ja flueix de forma important, i els camagrocs ja comencen a puntejar», relata el boletaire.\nEl boletaire solsoní Josep Manzano, que va a buscar bolets des de que tenia set anys i des que està jubilat hi dedica més temps, no ha parat de trobar-ne «des del maig», ha explicat. «Al mes de maig ja vam començar amb la múrgola, després ja va sortir la carrereta i el moixeró, la carbonera o bolet de neu, els ceps, i ja no pararem fins que acabi la tardor», afegeix Manzano, i diu que el Solsonès «és país de rovelló, fredolics i camagrocs, i també és on hi ha les millors llenegues del món».\n«La temporada boletaire s'ha avançat uns quinze dies respecte als anys anteriors als llocs on ha plogut bastant», assegura l'engi-nyer forestal expert en micologia Juan Martínez de Aragón, investigador al Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Solsona. Martínez de Aragón també destaca que enguany hi ha hagut zones dels Pirineus catalans que no han parat de produir bolets, quan «normalment sí que hi havia una parada en la producció durant el mes d'agost». Entre aquestes zones, destaca el nord del Solsonès i del Berguedà, així com «la part del Cadí».\nJosep Manzano apunta la zona de Meranges i a prop de la Molina, a la Cerdanya, com una de les més transitades durant les darreres setmanes, i assenyala que n'hi ha «més que mai». L'investigador del Centre de Ciència i Tecnologia Forestal, tanmateix, afegeix que s'ha d'anar amb compte perquè en els propers quinze dies es poden trobar molts bolets corcats a causa de l'alta temperatura i la lluna plena, que provoca més activitat dels insectes.\nMirant cap als darrers cinc anys, el boletaire berguedà Josep Artigas afegeix que fa quatre o cinc anys que se'n van trobar «molts, però en les darreres tres temporades hem anat molt justos», en espera de la que ha de ser «una temporada important». Durant aquests anys de subsistència han continuat trobant bolets, ja que, diu, «tothom té els seus llocs», però «la pluja i les condicions no van ser les millors».\nJosep Manzano, que divendres estava buscant ous de reig i rossinyolets al Berguedà, dissabte va anar a buscar ceps més cap a la Cerdanya, on també van trobar siurenys. Artigas puntualitza que encara es troben «algunes corrioles, un bolet típic de primavera». A partir d'ara, de cara a les setmanes i mesos vinents, més enllà del rovelló i el cep, s'espera que apareguin bastants camagrocs, fredolics i llenegues blanques i negres, conclou Artigas.


tortosa antiga: Veïnes de Santa Clara\nFotografia de principis dels anys 40, en plena postguerra, tres xiques de Santa Clara: Amalia,Irene i Paquita. Retratades a la plaça de l'Àngel quant veníen de buscar aigua del riu amb els seus càntirs. Llavors no hi havien fonts als carrers i molt menys aigua corrent a les cases del barri. Només algunes cases venien aigua de la Caramella que es feia servir per beure i fer el menjar.\nEtiquetas: Barri de Santa Clara, carrer de l'Àngel, Dones


La sotsdirectora general de Promoció de la Salut, Carmen Cabezas, a "Els matins"\nDemà, dimarts, a partir de les 8.30, "Els matins", dirigit i presentat per Lídia Heredia, entrevistarà la sotsdirectora general de Promoció de la Salut de la Generalitat, Carmen Cabezas, que explicarà les mesures previstes per prevenir un rebrot de Covid a la tardor, inclosa l'ampliació de la vacunació de la grip.\n29/06/2020 - 18.36\nLídia Heredia entrevistarà també el portaveu del sindicat de Mossos SAP-Fepol, Toni Castejón, i el codirector d'Irídia, Andrés García Berrio, l'endemà de la presentació de l'auditoria externa per l'actuació dels Mossos durant les protestes postsentència.\nA la tertúlia d'actualitat, hi participaran Montserrat Nebrera i Antonio Baños. I s'hi afegirà l'especialista en xarxes Juan Soto Ivars, per parlar de la polèmica sobre la proposta de canviar el nom dels Conguitos.\nEl programa connectarà amb Sabadell i Mollet, on estan citats a declarar els detinguts de l'operació Judes.\nJosep Maria Flores, el guionista del documental "L'amenaça incandescent", que s'emet al "Sense ficció" d'aquest dimarts i que parla dels incendis anomenats "de sisena generació", exposarà el perill que un incendi així es produeixi a Catalunya.\nI, com cada dimarts, el programa acabarà amb la selecció de notícies de Sergi Pàmies.\nCas Jubany, rebrots de la Covid-19 i noves acusacions contra el rei Joan Carles I, a "Preguntes freqüents"\n"Els matins" entrevista el president del Parlament, Roger Torrent\n"El matí de Catalunya Ràdio" analitza el resultat de les eleccions gallegues i basques\nTV3 estrena la coproducció "Jean-François i el sentit de la vida"\n"Gorka" i "Bárbara", els dos últims capítols de "Drama"


Tarima de fusta | Ignasi Conillas\nLa Tarima de fusta natural o Parquet flotant de fusta natural és un acabat per a ús exterior molt versàtil, s’adapta pràcticament a qualsevol estil arquitectònic i permet moltes variables de disseny i colors. La tarima de fusta li dóna un toc càlid i alhora elegant a qualsevol jardí i terrassa.\nHi ha diferents models de tarima de fusta per a ús exterior fabricats amb fustes de Ipe, Lapacho, Cumaru, Pi, Merbau, Teka, entre altres i es poden instal·lar per mitjà de sistemes de fixació oculta, sistemes de fixació invisibles, sistemes de fixació aparents, a més la tarima de fusta permet la possibilitat de fabricar peces especials perquè la tarima s’adapti a la vora de la seva piscina, façana, mobiliari, etc.\nDepenent del color i ús que li anem a donar a l’espai en el qual volem col·locar la nostra tarima algunes fustes són més adequades que altres. El més característic de la fusta o parquet flotant és que no s’enganxa a terra sinó que es recolza sobre una estructura surada sobre el sòl i una membrana de neoprè. Per això és imprescindible que la superfície estigui llisa, neta, sense humitat i dura. Aquest tipus de tarima no necessita un acabat a posteriori ja que les lames vénen acabades perfectament de la mateixa fàbrica.\nCom esmentem abans, hi ha diferents sistemes de fixació per als paviments de fusta com el sistema de fixació oculta. Alguns avantatges d’aquest sistema són:\nSistema de fixació oculta: tota la fixació es realitza a través de clips d’acer inoxidable en forma d’omega.\nMajor durabilitat: les taules estan produïdes en perfil doble femella i no necessiten ser perforades.\nSuperfície llisa uniforme més segura: que es manté intacta, minimitzant el risc de formació d’estelles i fissures.\nDrenatge òptim: el buit de 4 mm entre taules és l’espai òptim perquè la fusta pugui expandir i contreure i també permetre el drenatge de l’aigua.\nMillor estabilitat: la fusta no queda bloquejada pels tornilllos. Ignasi Conillas-espais exteriors treballa només amb fustes aptes per a l’ús exterior amb un índex d’interacció amb els canvis climàtics molt baix. Els subtils moviments de contracció i expansió seran absorbits pels clips i per la subjecció extra proporcionada per la fabricació de testes encadellades.\nUna major estabilitat està també garantida pel procés d’assecat al forn de les matèries primeres.\nFomentem el gaudi a peus descalços: vores arrodonides i producció excel·lent permeten un contacte agradable i confortable amb la fusta.\nReformi el seu espai exterior utilitzant tarima de fusta natural a Ignasi Conillas – espais exteriors som especialistes en espais exteriors.


ARQUIPÍNDOLES: de gener 2011\nEl barri de Sant Narcís de Girona\nL'Alea Noguera, ens presentarà una arquipíndola sobre el cas del Barri de Sant Narcís, de Girona, des dels inicis a l'actualitat. Un barri que va nèixer en ple Règim franquista amb la Ley de Casas Baratas per fer front a la necessitat d'habitatge: un gran polígon d'habitatges creat del no-res però amb rerefons de les idees de la ciutat-jardí anglesa.\nSerà en el flascó; Transformacions urbanes.\n>>> F05- MATERIALITZACIONS\nProjectar amb processos constructius industrialitzats\nLa prefabricació ha estat present en el món de la construcció des dels seus orígens i ha permès materialitzar gran part de les aportacions arquitectòniques que hi ha hagut al llarg de la història. La prefabricació no és res més que la industrialització parcial d’alguns processos constructius; quan la prefabricació és entesa com a un instrument projectual més apareixen ja edificis concebuts des dels processos necessaris per la seva materialització, entrem doncs a projectar també mitjançant els processos industrialitzats. Cassos pràctics: IES MEDITERRANEA al Vendrell, CEIP PARC DEL SALDADAR a Alcarràs, ESCOLA BRESSOL LA VEREMA a Ripollet.\nLa prefabricació es un camí per aconseguir que les idees de projecte i de construcció es plasmin de manera certa i planera en la construccio de l’Obra.\nEs gairabé l’única manera que tenim els projectistes de construir de manera fidedigna una idea, fidel al seu concepte inicial i adaptat de manera certa i controlada perque sigui constructiva i tingui un final feliç\nL’interlocutor de l’industria del prefabricat existeix, es una persona amb una sensibilitat respecte al projecte i a les idees que ens permet compartir, identificar, millorar i fer del nostre projecte una bona obra.\nindustrialització adaptada a les necessitats de l'edifici\nConstrucció industrialitzada d’un edifici entre mitgeres a Santa Coloma de Gramanet.\n" claridad y ligereza caracterizan hoy la sublimación de las cosas: su ingravidez es un factor positivo... " Alejandro de la Sota.\n1.La construcció industrialitzada és un procés de fabricació d’edificis de tots tipus i ús, dividits amb mòduls, normalment paral·lelepípedes, la mida dels quals varia en funció de la distribució i característiques de l’edifici, amb la limitació del transport i l’accessibilitat.\nEstructura en forma de mecano, amb els interiors totalment acabats i equipats: utilitzem elements lleugers de construcció en sec per tal de facilitar l’execució en fàbrica i rendibilitzar el posterior transport.L’execució a fàbrica elimina les dificultats que generen les incidències del temps, augmenta els nivells de seguretat dels operaris, millora la gestió dels residus i permet realitzar els treballs de forma planificada i continua, mentre a l’emplaçament de l’edifici es duen a terme els treballs d’obra civil. D’aquesta manera s’estableix una reducció dràstica del termini d’entrega de l’obra en condicions d’ús.\nCom utilitzar un marc de formigó per una altre funció ... o perquè se'l mengi la serp\nParc de la Sauleda-Carrilet de Palafrugell, inscrit al Pla de Barris i promogut per l'Ajuntament amb fons de la Generalitat, per integrar un barri degradat a la ciutat .\nObra març-desembre 2010\nL'excusa: la utilització de peces prefabricades no pensades en origen per a l'ús a que el destinem.\nEs planteja el recosit de les zones i barris que integren el parc amb una única manera de enfrontar-lo, i sobre tot utilitzant de forma extensiva i intensiva el mateix material com a element identificatiu d'aquesta unitat.\nUn flascó molt constructiu\nEl passat dijous en el flascó "Materialitzacions" van presentar-se diverses experiències entorn del fet constructiu en l'arquitectura amb un gran protagonisme dels sistemes constructiu industrialitzats. La Pià Romans, ens va explicar com es proposa donar un nou ús a un element constructiu per tal de resoldre les edificacions de suport d'un espai públic aconseguint-ne una execució més ràpida i efectiva. En Jordi Rodríguez-Roda, ens exposà la seva àmplia experiència en la projectació i execució d'edificis realitzats completament en fàbrica, mitjançant estructura metàl·lica i sistemes constructius en sec, que es divideixen en múltiples mòduls tridimensionals que són transportats i reensamblats a l'obra. Ens va presentar la versatilitat i eficiència d'aquest sistema que permet realitzar els edificis en plaços d'execució molt reduits, exemplificat en l'execució d'una l'escola. A continuació en David Codinach i en Marc Riera, ens van explicar la seva experiència en l'ampliació d'una escola que havia estat projectada per a un sistema constructiu convencional i que es va haver d'adaptar per acabar ser construït amb el mateix sistema modular industrialitzat que ens acabava de presentar el Jordi Rodriguez-Roda. Ens van parlar de les modificacions dimensionals i constructives així com de la velocitat en la presa de decicions en l'única visita d'obra a fàbrica.\nEn Sergi Valls ens va exposar un recorregut per a diferents obres, desde les que només acabaven resolent preindustrialment determinats elements, fins aquelles que ja han sigut concebudes i executades d'aquesta manera, ja sigui amb estructures de formigó o d'acer.\nAmb la seva experiència de 30 anys en la indústria de la prefabricació, en Pere Arumí ens va explicar com es plantejen el repte de donar resposta a les especificitats de cada projecte per a que la prefabricació sigui una aliada en la projectació i oferint una resolució constructiva efectiva. Finalment, la última presentació va ser la del Ricard Turón, que ens mostrà l'execució d'una casa amb l'estructura realitzada amb panells de fusta contralaminada, un sistema totalment oposat en pes, respecte al soterrani de formigó d'aquesta mateixa casa, i que permetia una execució en 2 dies de tota l'estructura, d'una forma molt sezilla i eficaç.\nEn acabar les presentacions es va desencadenar un debat entre els participants i el públic en referència als avantatges de la industrialització i dels sistemes constructius exposats.\nDesprés d'aquest flascó d'arquipíndoles tant constructiu, mai millor dit, estem molt agraïts a tots els participants que han estat disposats a compartir les seves experiències amb tots nosaltres.\nEn David Codinach i en Marc Riera, ens explicaràn l'arquipíndola titulada "Lego" en el flascó Materialitzacions.\nL'enginyer Pere Arumi presentarà una arquipíndola titulada "la prefabricació" en la que exposarà les seves experiències i refelexions després d'haver estat 30 anys materialitzant projectes en prefabricat.\nL'arquitecte Sergi Valls ens presentarà l'arquipindola " Projectar amb processos constructius industrialitzats " dintre del flascó "materialitzacions" del proper dijous dia 20. N'adjuntem una introducció:\n" La prefabricació ha estat present en el món de la construcció des dels seus orígens i ha permès materialitzar gran part de les aportacions arquitectòniques que hi ha hagut al llarg de la història. La prefabricació no és res més que la industrialització parcial d’alguns processos constructius; quan la prefabricació és entesa com a un instrument projectual més apareixen ja edificis concebuts des dels processos necessaris per la seva materialització, entrem doncs a projectar també mitjançant els processos industrialitzats. Cassos pràctics: IES MEDITERRANEA al Vendrell, CEIP PARC DEL SALDADAR a Alcarràs, ESCOLA BRESSOL LA VEREMA a Ripollet."\nL'arquitecte Jordi Rodriguez-Roda, participara en el flascó materialitzacions, amb l'arquipíndola titulada " Industrialització adaptada a les necessitats de l'edifici" sobre la construcció insutrialitzada d'un edifici entgre mitgeres a Santa Coloma de Gramenet.


Agressió homòfoba en una nova nit de «botellon» a la Devesa de Girona - Diari de Girona\nAgressió homòfoba en una nova nit de «botellon» a la Devesa de Girona\nFins a 1.000 joves omplen el parc per segon dijous consecutiu deixant, de nou, un paisatge matinal de brutícia i pintades\nOperaris netejant el parc de la Devesa ahir, després del «botellon» de dijous a la nit. | ANIOL RESCLOSA\nUn nou «botellón» a la Devesa de Girona va resultar amb una agressió homòfoba la matinada de dijous a divendres. Ahir els Mossos d’Esquadra van detenir el presumpte autor, de 23 anys, nacionalitat espanyola i veí de Salt, pels delictes d’odi en l’àmbit LGTBI i un delicte lleu de lesions. L’agressió va tenir lloc a quarts de tres de la matinada a la plaça de les Botxes.\nEll mateix va relatar a l’ACN que dues persones li van preguntar si era ‘maricón’ i va contestar que era homosexual. Davant d’això, un d’ells li va clavar diversos cops de puny al cap, deixant-lo inconscient. Diversos testimonis van alertar els Mossos i una patrulla que era per la zona va atendre la víctima. Va ser atès a l’hospital Josep Trueta per lesions lleus al cap. Un conegut seu, en intentar socórrer-lo, també va resultar ferit per l’agressor.\nDe fet, testimonis i policia van veure fugir el presumpte autor de l’agressió i la resta del grup, que es van camuflar entre el miler de persones que hi havia. Els agents van intentar localitzar-los per la zona durant la mateixa matinada, però no els van trobar.\nL’afectat va presentar la denúncia corresponent ahir al matí a la comissaria dels Mossos, tal com va relatar a les xarxes socials. No va ser fins ahir quan el cos policial va poder detenir el presumpte agressor. La investigació de Mossos continua oberta i el cos no descarta més detencions. El detingut tenia nombrosos antecedents i passarà pròximament a disposició judicial.\nL’Ajuntament, acusació popular\nL’Ajuntament de Girona va decidir acudir com a acusació popular en el procediment d’aquest cas «en representació d’aquesta Girona oberta, igualitària que respecta els drets de tothom», va anunciar ahir l’alcaldessa, Marta Madrenas.\nL’alcaldessa va condemnar l’agressió i va qualificar-la d’«absolutament intolerable». Ahir mateix va poder parlar amb la víctima, a qui va traslladar «que tot Girona estem al seu costat» i li va comunicar que «tindrà tot el suport jurídic» des del consistori. «No tolerarem que aquí a Girona es produeixin aquest tipus d’agressions», va remarcar Madrenas, «actuarem amb tota la contundència davant d’aquests casos».\nDes de l’associació Girona Orgullosa també van rebutjar l’agressió: «Estem totalment en contra de l’acció LGTB-fòbica i contents que l’ajuntament actuï amb aquesta rapidesa sobretot de cara a les Fires. El dia 29 es dona el Segon Premi Girona Orgullosa al saló de Plens, un acte que servirà per reivindicar-se contra aquest augment d’agressions».\nTant Guanyem com el PSC es van sumar a les mostres de solidaritat amb la persona agredida. El portaveu del grup municipal Guanyem Girona, Lluc Salellas, va mostrar el seu suport al jove agredit. I el grup socialista va lamentar profundament la presumpta agressió homòfoba. El PSC va demanar que hi hagi «un esclariment total dels fets». També va mostrar el seu suport perquè l’Ajuntament es personi com a acusació popular.\nMil persones al «botellon»\nAquest és el segon dijous de «macrobotellon», tot i que fonts policials tenen constància d’altres «botellons» les nits de divendres i dissabte passat, sense incidents. El d’aquesta matinada va agrupar, aquesta vegada, un miler de joves, segons Mossos. Una xifra que es redueix en comparació a la setmana passada, quan s’hi van arribar a aplegar més de 3.000 persones.\nEls participants estaven de festa, bevien i tenien la música alta. Com passa darrerament, sovint no portaven mascareta ni respectaven cap tipus de distància malgrat la situació de la pandèmia del coronavirus.\nAixí, ahir al matí, el parc de la Devesa tornava a estar ple de brutícia, amb residus propis del consum d’alcohol com ampolles, llaunes i bosses, i amb pintades a arbres, mobiliari urbà i construccions com l’edifici del Rellotge.\nDurant el matí, l’Ajuntament de Girona va haver de desviar tot el servei de manteniment del parc per netejar-ho, tal com va explicar el regidor de Sostenibilitat a l’Ajuntament de Girona, Martí Terés, on va aprofitar per fer una crida al civisme. Segons va dir Terés, al migdia els operaris ja havien omplert tres contenidors de brossa.\nUn parc protegit\nQui ha vist directament l’impacte d’aquests actes a la Devesa, han estat els veïns i veïnes. «Ens sembla molt malament», afirma el president de l’Associació de Veïns Devesa-Güell, Salvador Guardiola. Lamenten especialment «la brutícia, les pintades, i la falta de control» que es van produir al parc.\nJustament, la Devesa és un bé protegit catalogat com a Bé Cultural d’Interès Nacional. «Lamentem totes aquestes pintades i tot el que s’ha fet malbé», diu Guardiola, que recorda que «tot són elements catalogats i patrimonials», des del Rellotge fins als propis plàtans. «No sé si la gent és prou conscient d’allà on som», expressa el president.\nDes de l’AV demanen a l’Ajuntament que hi posi alguna solució: «Entenem que és difícil resoldre-ho, però alguna mesura s’ha de prendre», raona Guardiola, però lamenten que «poc més podem fer».\nCrítiques del PSC i Guanyem\nEl PSC de Girona va demanar responsabilitats al govern municipal per la repetició del «botellon» a la Devesa i per les seves conseqüències. Considera que l’equip liderat per l’alcaldessa Marta Madrenas «s’ho ha de prendre més seriosament».\nLa regidora socialista Bea Esporrín va criticar ahir que «no pot ser que una setmana després de treure-li importància ens trobem amb un nou «botellon» amb les mateixes conseqüències. Si ja el primer «botellon» no s’hauria d’haver consentit, el de la nit passada és un fet doblement greu, perquè de cap de les maneres es pot dir que havent-se fet en dijous a la nit pugui haver agafat desprevinguts als responsables municipals».\nGuanyem Girona també va carregar contra l’actitud del govern municipal davant els «botellons» que es repeteixen a la Devesa. «Si l’ajuntament sap que s’hi organitzen festes, hauria d’exercir-hi un mínim control i l’endemà a primera hora assegurar-ne la neteja», va piular ahir el principal grup de l’oposició al seu compte de Twitter.\nCrida de Madrenas al civisme\nDavant el darrer «botellon», l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, va fer una crida al civisme i va apel·lar a la responsabilitat dels joves, per mantenir el «civisme i no perjudicar la ciutadania al seu conjunt». De fet, va afirmar que hi ha «joves de diversos col·lectius» que «han fet crides a que s’actuï amb aquest punt de civisme, molts no se senten còmodes amb algunes actituds».\n«Hem vist com ha quedat un altre cop tot, molt brut», va recordar l’alcaldessa. «És cert que s’ha reduït substancialment el nombre de persones», va destacar Madrenas, «però també hi ha hagut actituds incíviques lleus. Han de mirar que això no es produeixi», va demanar.\nAmb tot, Madrenas confia que, a mesura que les restriccions derivades de la pandèmia «es vagin reduint» es pugui reconduir la situació i retornar «a les seves formes habituals d’oci, més cíviques», va dir l‘alcaldessa.


Escurabutxaques bars Els Garidells - Millor servei tècnic per escurabutxaques bars a Els Garidells - Recreatius PenedèsSEO - Landing Escurabutxaques bars - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nLES ESCURABUTXAQUES BARS A ELS GARIDELLS AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes escurabutxaques bars a Els Garidells són distribuïdes amb els jocs més populars dels bars i asseguren l'entreteniment als clients. La rendibilitat per a bars i locals a Els Garidells està garantida per diversos motius, entre ells, el seu bon funcionament.\nLes nostres escurabutxaques bars a Els Garidells augmenten exponencialment els beneficis de negocis, restaurants, bars i locals de Els Garidells. A Jocs Recreatius Penedès analitzem i actualitzem regularment l'evolució de les màquines per assegurar que les recaptacions siguin el més altes possibles. Les nostres escurabutxaques bars tenen una funció clara: entretenir a qualsevol públic. Nosaltres disposem d'un ampli catàleg amb diferents models d’escurabutxaques bars i fabricants, sempre amb la millor oferta per atreure nous clients als bars i locals a Els Garidells i augmentar els ingressos optimitzant al màxim la rendibilitat dels establiments sense requerir cap esforç econòmic.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta d’escurabutxaques bars a Els Garidells i el target habitual de l'establiment.\nDisposem sempre de la millor oferta d’escurabutxaques bars a Els Garidells per assegurar la recaptació més elevada possible, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. Jocs Recreatius Penedès disposa dels models més avançats de escurabutxaques bars a Els Garidells amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci. L'èxit de la nostra empresa es basa a oferir a hostalers i propietaris de bars i locals un ampli inventari de les màquines escurabutxaques amb premi més rendibles del mercat.\nOriginar un punt d'atracció gràcies a l'instal·lació de escurabutxaques bars a Els Garidells contribueix a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els nostres tècnics s'ocupen del correcte funcionament de les escurabutxaques bars, el seu manteniment, així com de la renovació de les màquines per disposar dels models més actuals i de major èxit.


Refundació de la JNC de Tàrrega | Ràdio Tàrrega\nRefundació de la JNC de Tàrrega\nAquest dissabte, a la ciutat de Tàrrega, es va refundar la Joventut Nacionalista de Catalunya (JNC), les joventuts de Convergència Democràtica de Catalunya. L’acte va comptar amb la presència Joan Reñé, President de la Diputació de Lleida; Rosa Maria Perelló, alcaldessa de Tàrrega; Salvador Bonjoch, alcalde de Bellpuig; Carles Pascual, cap local de CDC de Tàrrega; i Marta Pascal, Vicepresidenta de la JNC. Amb el local de Convergència ple de gom a gom, Raül Palacios fou escollit com a cap local. Palacios és llicenciat en ciències polítiques i estudiant de màster en comunicació política.\nAixí doncs, després de deu anys, la formació nacionalista torna a tenir un col·lectiu a la capital de l’Urgell. En els discursos es va posar especial èmfasi en la necessitat de Catalunya de disposar de la seva pròpia hisenda, com a primer pas cap a l’assoliment de l’Estat propi.


Embolica que fa fort | Emporion\nnúm 108 -desembre- 2015OpinióPolítica\nper Josep Martinoy\t el nov. 26, 2015\nSegurament quan vostè, lector, llegeixi aquest article, ja s’hauran produït més esdeveniments que fan que cada dia la situació política internacional sembli més complexa i difícil de resoldre.\nPer si el conflicte a l’Orient Mitjà no fos prou greu, amb un Estat Islàmic disposat a portar la seva lluita en forma de terrorisme indiscriminat al cor d’Europa, una guerra a Síria de tots contra tots, un conflicte entre palestins i israelians sense fi i un continent africà on diversos grups islamistes radicals sembren el terror constantment, només faltava que Turquia abatés un caça rus. És un embolica que fa fort constant i que apunta a un conflicte llarg amb moltes derivades que acabarà implicant les grans potències mundials.\nEl 24 de novembre, caces F-16 turcs van disparar contra un caça rus Sukhoi-24 que volava prop de la frontera turco-siriana amb la missió teòrica d’atacar posicions de l’Estat Islàmic. Els dos pilots russos van saltar en paracaigudes i un va ser cosit a trets, mentre descendia, per guerrillers dels grups rebels que lluiten contra el règim del president sirià Baixar al-Assad. Aquests “rebels” són una barreja de més de setanta formacions, que van des de militars sirians que han canviat de bàndol a mujajidins d’al-Nusra (la branca d’al-Qaida) que actua a Síria. Tots aquests alhora, combaten contra les tropes lleials a Al-Assad i contra l’Estat Islàmic.\nEls russos acusen els turcs d’abatre’ls un avió de combat que feia missions contra posicions d’Estat Islàmic i el govern turc diu que el caça rus havia violat l’espai aeri de Turquia. El que podria ser un incident greu es complica molt més perquè hi ha uns interrogants sobre les actuacions de russos i turcs en l’escenari bèl·lic.\nTurquia forma part de l’OTAN i per tant, a la pràctica, un país de l’Aliança Atlàntica ha abatut un caça rus. El president rus, Vladimir Putin, de moment ho focalitza en els turcs, ja ha recomanat que els russos no viatgin a Turquia i ha amenaçat amb accions més contundents si es repeteix un incident similar. Atenció perquè si el tema acaba amb els russos atacant els turcs, el govern de Turquia podria invocar una agressió perquè tots els membres de l’OTAN l’ajudessin a defensar-se. I aquest “tots” no només inclou els Estats Units o la Gran Bretanya, sinó també l’Estat espanyol.\nUna altra qüestió interessant és que Rússia, quan va decidir intervenir directament en el conflicte de Síria, no va començar bombardejant posicions d’Estat Islàmic, que és el què li demanaven els Estats Units i els seus aliats. Per contra, primer va començar bombardejant posicions dels grups rebels que estaven fent retrocedir les tropes fidels a Al-Assad. De fet, el Su-24 va caure sobre posicions dels guerrillers i no d’Estat Islàmic, encara que les línies de front en aquesta zona es barregen força.\nI Turquia tampoc juga un paper massa net. El president turc, Recep Tajjip Erdogan, un islamista moderat, acusat sovint d’islamitzar un país tradicionalment laic, no ajuda els kurds que combaten –amb força èxit però amb moltes baixes- l’Estat Islàmic a la zona fronterera amb Turquia. La por dels turcs és que, al final, els 50 milions de kurds, dels quals la meitat viuen en territori turc però que estan repartits en mitja dotzena de països de la regió, acabin tenint un estat propi que tornaria a donar un tomb geopolític a la zona.\nJustament ara que França s’ha afegit als atacs militars contra l’Estat Islàmic, l’acció turca contra Rússia no ajuda gens. El president francès, François Hollande, va respondre així als terribles atemptats de París, del 13 de novembre, en què van morir 129 persones. L’endemà mateix, l’aviació francesa bombardejava un centre d’entrenament, un arsenal, un centre de comandament i uns quants objectius més de la ciutat que els membres d’Estat Islàmic han proclamat la seva capital, Raqqa. La pregunta seria: què havien bombardejat els EUA i els russos fins ara si estava tan clar que els objectius atacats pels francesos eren tan vitals?\nAra França es sorprèn de tenir nius de gihaddistes a les “banlieues” de les grans ciutats franceses, on durant dècades s’han arraconat els immigrants arribats del nord d’Àfrica i sobretot de l’antiga colònia d’Algèria. I Bèlgica també es sorprèn de tenir els seus vivers de gihaddistes als afores de Brussel·les, a poca distància dels grans edificis del poder de la Unió Europea.\nPerò el més preocupant de tot és que sembla que la lluita contra aquest fenomen terrorista s’intenta solucionar de dues maneres tradicionals. Una és retallant les llibertats en pro de la seguretat… i ja veurem on s’atura el tema. I l’altra, combatent en una nova forma de guerra amb exèrcits pensats per enfrontar-se a d’altres exèrcits. Només bombardejant des de l’aire la guerra pot durar anys i panys i no és segur que s’acabi guanyant mai. Però quin país s’atreveix ara a enviar infanteria després de les males experiències a l’Afganistan o a l’Iraq. Bé, només un ho farà, Rússia, però per defensar la seva base portuària a Síria, que li permet desplegar part de la seva flota pel Mediterrani. És tan estratègica pel govern de Moscou que, en un moment donat, pot sacrificar Al-Assad per garantir-ne el seu ús.\nExercicis de català 15


La 1 i els toros | Queixes, excuses i desvaris\nLa 1 i els toros\nAcabo de llegir que el grup taurí “burladero.com” ha denunciat a Televisión Española per un episodi d’una sèrie d’animació perquè considera que el seu contingut suposa un posicionament d’aquesta televisió pública en contra de les corrides de toros.\nÉs esperpèntic que aquesta denúncia la presenti un grup d’aficionats a un espectacle esgarrifós, impropi d’una societat culturalment avançada, un grup que té la desvergonyia d’afirmar que la contemplació col·lectiva de la tortura, agonia i mort d’una bèstia acorralada és un art. El món al revés. La denúncia l’han de fer els qui els repugnen les corrides contra aquells que facin apologia d’aquest cruel espectacle de sang i dolor i contra els mitjans de comunicació que li donin suport.\nLes prohibicions sempre fan un cert “repelús” perquè pensem que atenten contra les nostres llibertats, i això és així en moltes ocasions (els ajuntaments i les seves normatives municipals acostumen a ser un bon un exemple), però les societats civilitzades han avançat també perquè els seus parlaments, representats dels ciutadans, han legislat oportunament eliminant drets i prohibint hàbits i costums inadmissibles en els temps que corrien. No cal donar exemples.\nD’una banda ens indignem per alguns costums i creences dels nostres veïns del sud i de l’est, perquè les considerem denigratòries, d’altra, aquí i avui, hi ha qui defensa apassionadament en nom de la poesia, la bellesa, la tradició i mil excuses més, aquesta aberració que alguns anomenen “fiesta nacional” (nacional d’on?, de qui?).\nM’agrada el que ha passat a Televisión Española, tant si ha estat per una pífia com si ho han fet a consciència. Si TVE es posiciona en contra de les corrides, comptarà amb la meva aprovació com a ciutadà que contribueix al finançament d’aquest mitjà públic. I com que no tinc l’esperança de que s’aprovi una llei que les prohibeixi (els partits polítics que ens representen no tenen el coratge de fer-ho), espero, almenys, que la “fiesta” es vagi extingint tota soleta fins que li arribi el seu 20 de novembre de 1975.\nActualització d’últim moment: el Dalai Lama estaria d’acord amb aquest post. Al menys això sembla pel contingut de l’escrit que va adreçar a uns diputats catalans\nThis entry was posted on divendres, 19 de/d' febrer de 2010 at 19:32\tand posted in Media, Societat.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.\n« Els “blue meanies” de les empreses\n… per no callar »\n5 responses to “La 1 i els toros”\nSeguint amb la meva histriònica personalitat, he de dir que em quedo irremediablement “enganxat” quan veig “corridas de toros” per la TV, i no només això, si no que a més he de reconèixer que m’agraden, i em desprecio per tenir aquests gustos!!!\nPer què? per que son una aberració, una tortura i una salvatjada, tant, que soc signant actiu d’una plataforma per que quedin prohibides d’immediat.\nA què es deu aquesta ambivalència personal? Què sé jo… Suposo que forma part de la condició humana, molt donada a les incongruències vitals.\nÉs ben bé, com si digués: “Com no tinc voluntat per no mirar aquest espectacle quan me’l posen davant dels ulls… Si us plau, prohibiu-lo!!”\nDemano disculpes als que ofengui la meva actitud, a l’hora de demanar que si algú aconsegueix entrades per José Tomás a la Monumental… m’ho faci saber: Pago bé.\n23/02/2010 at 16:47\nTinc tres amistats que es dediquen a la psicologia clínica que, pel mateix preu que pagaries per l’entrada del José Tomás, et podrien curar la teva estranya adicció 🙂\nI encara hi ha taradaes del bolet que creuen que torturar un animal és un Bé d’Interès Cultural, pervertint així aquesta categoria legal reservada al partimoni historicoartístic!\n“Esperanza, Esperanza, sólo sabe bailar cha-cha-chá” Cançoneta dels anys cinquanta que li va que ni pintada a la tocada del bolet de què parles. Ànims, que encara no s’ha perdut aquesta guerra!\n16/03/2010 at 13:04\nHi ha altres parts de la cançó que li van que “ni…pintá”:\nAy que pena me das, Esperanza por dios, tan graciosa… pero no eres buena!


Un nou estudi de la Càtedra Ideograma-UPF de Comunicació Política i Democràcia analitza l’efecte de les fonts informatives en la credibilitat d’una notícia sobre el coronavirus.\nLa Càtedra Ideograma-UPF de Comunicació Política i Democràcia ha presentat els resultats del segon estudi sobre credibilitat. Aquesta investigació titulada Anàlisi de credibilitat de la informació segons l’atribució de fonts en temps de covid-19 s'ha realitzat en col·laboració amb l’empresa demoscòpica YouGov Spain.\nL’informe va ser presentat ahir per Antoni Gutiérrez-Rubí, impulsor de la Càtedra, Carles Pont-Sorribes, director de la Càtedra, i Reinald Besalú, subdirector de la Càtedra. Els tres van analitzar l’efecte que tenen les diferents fonts informatives en la credibilitat de les noticies sobre la covid-19.\nSegons els resultats obtinguts pels investigadors, les fonts expertes i les polítiques no suposen una millora en la credibilitat de les noticies sobre covid-19, però tampoc tenen un efecte negatiu. En canvi, les fonts famoses i les fonts ciutadanes sí que tenen un clar efecte negatiu en la credibilitat d’una notícia.\nL’estudi obté també altres conclusions clares, com que les persones de més edat són més crèdules amb qualsevol tipus d’informació i que a mesura que augmenta el nivell formatiu dels ciutadans, tendeixen a donar menys credibilitat a les noticies sobre coronavirus en la premsa digital.\n"Malgrat que no ens ho esperàvem, els ciutadans tendeixen a percebre com a més creïbles les noticies relacionades amb la covid-19 sense atribució de fonts i com a menys creïbles aquelles amb fonts famoses i ciutadanes"\nCarles Pont-Sorribes, director de la Càtedra, va explicar que "malgrat que no ens ho esperàvem, els ciutadans tendeixen a percebre com a més creïbles les noticies relacionades amb la covid-19 sense atribució de fonts i com a menys creïbles aquelles amb fonts famoses i ciutadanes". Reinald Besalú va afegir que "respecte a l’edat, es percep una tendència a augmentar la percepció de la credibilitat de la notícia a mesura que també augmenta l’edat; i, en el cas del nivell educatiu encara és més clar: un major nivell educatiu implica una menor percepció de credibilitat".\nFinalment, Antoni Gutiérrez-Rubí va destacar la connexió amb l’estudi realitzat per la Càtedra al 2019, "el format i la capçalera són elements determinants per a la credibilitat de la informació. La investigació de 2019 ens demostrava que el format era important i l’estudi d’ara ens ensenya la rellevància de la capçalera, del mitjà on s’ofereix la notícia. No és tan important qui ho ha dit, sinó on ho ha dit", fent referència a les similituds en el format entre el diari fictici, creat per l’enquesta i altres diaris com podrien ser El País o La Vanguardia, entre d’altres.\nPròximament, la Càtedra publicarà un altre informe sobre la credibilitat de la informació, aquest cop centrant-se en la xarxa social Twitter, on el context marcat per la pandèmia de la covid-19 seguirà tenint un paper destacat.


Tres-cents participants es reuneixen en l'Estadi 'Roberto Gil' per a disputar la primera jornada de la Copa de Futbol Inclusiu\nL'objectiu de la iniciativa és fomentar la inclusió a través de l'esport.\n'ESPORTS' 27 de gener de 2020\nAcurtar distàncies fomentant la inclusió a través de l'esport és el principal objectiu de la Copa de Futbol Inclusiu, que organitza per segon any consecutiu l'Associació Proyecto Unión Deporte y Inclusión.\nL'Estadi Municipal Roberto Gil va acollir ahir la primera jornada de la Lliga Regular de la Copa, amb la participació de 26 equips de les províncies de València, Castelló i Alacant. En la trobada es van donar cita els clubs, el Sport Sa, València CF, Villarreal CF, Ilunion Lavanderias y Servicios a la Hosteleria - C.T. València, Esglai de Xátiva, CF Malvarrosa, Fundación Espurna Daimús CF, Aderes Ribarroja, Ribarroja CF, Molí de Onda, Asprona, CD Acero, Primer Toque CF, FC Benaguasil i A Contracorrent.\nMés de 300 persones es van donar cita en aquesta primera jornada de lliga que va comptar amb la col·laboració del Ribarroja CF i l'Ajuntament de Riba-roja de Túria.\n“L'esport és clau per a la inclusió de les persones amb diversitat funcional, ja que possibilita el contacte d'aquestes persones amb aquelles que no tenen diversitat, canviant la seua actitud davant d'aquesta condició i fomenta les relacions i els valors entre els joves”, assegura l'alcalde de Riba-roja, Robert Raga, qui ha mostrat la seua satisfacció per la realització d'aquest esdeveniment\nL'objectiu de la celebració d'aquesta Copa, liderada per Projecte Unió Esport i Inclusió és promocionar l'esport com a element d'inclusió per a persones amb diversitat funcional. Aquesta iniciativa tracta de posar en valor la capacitat que té l'esport d'augmentar l'autoestima i l'autonomía personal unint a persones sense diversitat amb unes altres que tinguen alguna dificultat.\nEl projecte compta amb el suport de la conselleria d'Esports de la Generalitat Valenciana, CaixaBank, Fundació Decathlon, Fundació Esportiva Municipal, Aisproyecto i voluntaris de “La Caixa”, que s'encarreguen d'aconseguir que les persones amb discapacitat gaudisquen d'un oci i esport de manera normalitzada.\nLa lliga es disputarà en diverses poblacions valencianes i finalitzarà el 24 de maig en Catarroja, on es disputarà la final de la Copa.\nRaga ha anunciat que, en col·laboració amb el Ribarroja CF i els responsables del Projecte, estudiaran la possibilitat de dur a terme un torneig anual de futbol inclusiu.


Joan Balaguer – pes: 14,5 kg – alçada: 2,20 m\nMagdalena de Montclar – pes: 15 kg – alçada: 2,20 m\nVan ser construïts per l'Agnès Pla, de Guissona. La confecció dels vestits va anar a càrrec de na Consol Prado; l'estructura de fusta va ser realitzada a la fusteria Alzina; i l'atretzo va ser realitzat per l'Ignasi Hernández i en Xavier Riu (aquest darrer, membre dels Geganters de Cervera).\nEl 16 de setembre de 2007 van ser batejats a la plaça Major de Cervera, i els padrins foren na Blanca Cuñé i en Salvador Puig, persones molt conegudes a Cervera, que han contribuït molt per la recuperació, promoció i millora de les festes i elements populars.\nEl 6 de juny de 2010, dins dels actes de la festa de Corpus, van ser lliurats simbòlicament per part dels Geganters de Cervera, promotors de la seva construcció, a la ciutat de Cervera.\nImatge: Ramon Prats, Trobada de Gegantons de Barcelona festes de Santa Eulàlia 2009, a http://picasaweb.google.es/rpfraguel65/GegantsDeCervera3Sortides2009#53029948658747022


130 joves de Cubelles s’han beneficiat del programa de Garantia Juvenil | Ràdio Cubelles\n130 joves de Cubelles s’han beneficiat del programa de Garantia Juvenil\nEs tracta d’un programa gestionat pel Consell Comarcal impulsat per la Unió Europea que es va iniciar l’any 2015 i que té com a objectiu reduir l’atur juvenil.\nRoda de premsa de la consellera comarcal Teresa Llorens.\n130 joves de Cubelles s’han beneficiat del programa de Garantia Juvenil que coordina el Consell Comarcal del Garraf. Es tracta d’un programa impulsat per la Unió Europea que es va iniciar l’any 2015 i que té com a objectiu reduir l’atur juvenil. La iniciativa garanteix que els joves d’entre 16 i 29 anys que es troben sense feina i estudis rebin una oferta d’ocupació, formació, pràctiques o suport en emprenedoria en un termini de 4 mesos. La consellera de joventut, Teresa Llorens, ha explicat que el programa tracta de fer un seguiment constant als joves, previ a la recerca de feina, atenen consultes, i oferint totes les possibilitats.\nEn el darrer any i mig de funcionament, a banda dels 130 joves de Cubelles, el programa també ha atès a 605 joves Canyelles, Olivella, Sant Pere de Ribes i Sitges, a més de 909 nois i noies de Vilanova i la Geltrú, que compta amb la seva pròpia tècnica a l’Oficina Jove. D’aquesta manera, la iniciativa ha realitzat un total de 1806 atencions en els diferents municipis del Garraf. Llorens, durant la roda de premsa, ha detallat quin és el perfil d’aquests joves.\nEl Consell Comarcal del Garraf valora positivament les dades del darrer any i mig, actualment, un 30’7% dels joves inscrits al Sistema de Garantia Juvenil disposa d’un contracte laboral, segons les dades del Ministerio de Empleo y Seguridad Social.


Puig de la Tossa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\no La Tossa\no La Tossa d'en Maig\nAiguatèbia i Talau (Conflent)\nEl Puig de la Tossa, o La Tossa, o La Tossa d'en Maig, és una muntanya de 2.032,7 metres d'altitud del terme comunal d'Aiguatèbia i Talau, de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.\nÉs a l'extrem sud-oest del terme d'Aiguatèbia i Talau, dins del seu terme comunal però molt a prop del trifini amb la Llaguna i Sautó. De fet, el punt de trobada dels tres termes comunals és en el seu vessant sud-oest, a prop del cim. Dalt del cim hi ha les instal·lacions d'unes antigues fortificacions militars del segle XIX preparades per a bateries d'artilleria.\nSegons Pere Ponsich, en el seu vessant hi havia el lloc dels Pujals, citat el 942 com a límit de la Llaguna.\nEl Puig de la Tossa, a part de ser un antic lloc militarment estratègic, ho és encara avui dia des del punt de vista de l'excursionisme: hi passen diverses rutes excursionistes i cicloturistes de la zona.\n↑ El Puig de la Tossa en els ortofotomapes de l'IGN\n↑ Ruta de Cicloturisme català\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Puig_de_la_Tossa&oldid=20016578»\nMuntanyes d'Aiguatèbia i Talau\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 juny 2018 a les 14:38.


Cellers – Miquel Oliver\nA Petra hi hem arrelat.\nPrimer en el centre de la vila, on s’ubiquen els nostres cellers centenaris. I, des de fa uns anys, als afores, on vam trobar el lloc perfecte per aixecar el nou edifici: entre les vinyes.\nDes dels cellers centenaris encara podem submergir-nos en el passat. En les noves instal·lacions hi estem construint el futur…\nL’edifici que allotja el nou celler està ubicat als voltants de Petra, envoltat per les seves vinyes. En la seva construcció ha primat la funcionalitat i ha estat dissenyat amb espais amplis i amb l’última tecnologia. La prioritat a l’hora de dissenyar-lo era optimitzar i controlar cada pas del procés d’elaboració del vi: la proximitat de la vinya, la recepció del raïm, la vinificació, la criança en botes, l’embotellament, la criança en botelles, l’etiquetatge i l’emmagatzematge. I estem contents d’haver-ho aconseguit.\nEl celler antic, de gran bellesa i valor arquitectònic, està situat dedins el poble. Els seus murs han vist passar la història des d’un entorn privilegiat i han escrit la història de Miquel Oliver durant cent anys.\nAvui dia ja no hi produïm vi, però s’ha convertit en un espai obert. Sota les seves voltes i entre els seus murs, avui celebrem esdeveniments en petit comitè. Visites, tasts i degustacions que ens permeten aïllar-nos del món i gaudir d’un ambient acollidor i especial.


Ajuntament de Canet de Mar - Una exposició sobre el llegat dels indians visita Canet\nUna exposició sobre el llegat dels indians visita Canet\nPUBLICAT Divendres, 21.08.2009\nDivendres 28 d'agost s'inaugura, a les 7 de la tarda a la Casa museu Domènech i Montaner, l'exposició Cuba a Catalunya. El llegat dels indians.\nL'exposició l'organitza l'Àrea de Cultura i parteix d'una idea de dues periodistes, Tate Cabré i Mireia Olivé, que l'han pensada per reforçar, a través d'imatges i textos divulgatius, l´intens llegat cultural i\npatrimonial que Catalunya va rebre de l´aventura d´ultramar i molt especialment de Cuba. L'exposició f'orma part d'un projecte més extens sobre aquest tema. Per dur-lo a terme s'ha fundat el Cercle d´Amistat Catalunya – Cuba, una associació cultural que té com a finalitat promoure els estudis de les relacions entre Catalunya i Cuba i promoure també trobades, viatges i tota mena de publicacions que difonguin aquesta relació.\nEntre les activitats que duen a terme hi ha conferències, sortides com ara la passejada per la Barcelona dels indians, i caps de setmana per la ruta nord dels indians (Lloret - Sant\nFeliu de Guíxols - Begur) o per la ruta sud (Sitges - l´Arboç - Cambrils - Xerta).\nCuba a Catalunya. El llegat dels indians és també el títol d'un llibre de recerca de la periodista i fotògrafa Tate Cabré sobre la gran herència cubana i la seva actual vigència al Principat.\nL'exposició, que es podrà veure a partir del 28 d'agost, es quedarà a Canet fins al 24 de setembre. Això vol dir que formarà part de les exposicions que podrem veure durant la Fira Mercat Modernista de l'11, 12 i 13 de setembre.\nLa inauguració del divendres comptarà amb l'actuació musical del grup d'havaneres La vella Lola i se servirà cafè perfumat amb rom als assistents.


Salvador Juanpere EN RESIDÈNCIA a l’Institut Infanta Isabel d’Aragó » CANDAU (les coses tancades també es poden obrir)\nCANDAU (les coses tancades també es poden obrir)\nJo he escollit el candau. Perqué ho he escollit?, perque crec que jo sóc com ell, una persona tancada, que poc a poc i gràcies a l’escola, els estudis i els aprenentatges del dia a dia, que són com una clau per mí, em van obrin camins per ser una persona formada de cap a peus.\nAltres idees que vaig tenir van ser una llibreta i una ploma estilográfica. Vaig pensar en aquests objectes perqué la llibreta s’utilitza a l’escola i amb el pas del temps es va omplin, i en una ploma estilográfica perque sempre la portes per escriure, i no es com un boligraf ni un retolador ja que és un objecte molt més personal i no el prestes a ningú.\n« El podi\nComentari del Salvador Juanpere a “El podi”: 19 novembre 2009 »\nCategories : IES Infanta Isabel d'Aragó


Descripcio global – Rimaia\nRimaia ha nascut i es desenvolupa des de fa més de 30 anys gràcies a la iniciativa de pares i mares motivats i implicats en el temps de lleure dels seus fills. És en aquest àmbit on fonamentalment se centra l’activitat de Rimaia, sense desconnectar dels altres pilars de la formació com són l’escola i la família.\nDonat que els primers educadors dels fills són els pares, a Rimaia volem treballar-hi de forma conjunta i és per això que organitzem activitats adreçades a la família.\nEls pares són els principals implicats i motivats en aquesta iniciativa, però es recolzen en monitores voluntàries que s’organitzen per acompanyar en les activitats. A nivell organitzatiu hi ha una junta directiva que col·labora en la gestió material del club. La formació espiritual de les nenes i joves, està encomanada a la Prelatura de l’Opus Dei, en un marc de total llibertat.


Baan Ket Keaw Guest House 1 Phuket Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTaipei, Taiwan 1.534 allotjaments\nVeure tots els 5.208 allotjaments a Phuket.\n162/158-9 Phungmuang Sai Kor Rd., Patong, Kathu, Patong, Phuket, Tailàndia, 83150 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Baan Ket Keaw Guest House 1?\nExcepcional 9,1 (838 comentaris)\nMés informació sobre Baan Ket Keaw Guest House 1\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Baan Ket Keaw Guest House 1 es troba a la zona de Patong de la ciutat de Phuket. Ubicat a només 20 km del centre de la ciutat i a 45 km de l'aeroport, aquest allotjament de 2 estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Baan Ket Keaw Guest House 1 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, servei de taxi, accés per a cadires de rodes, seguretat 24 hores.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Baan Ket Keaw Guest House 1 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Phuket.\nTots els tipus de viatgers (37)Viatger de Negocis (1)Parelles (16)Viatgers en solitari (11)Famílies amb infants grans (5)Grups (4)\nshiyam, Sri Lanka\nEstada de 29 nits en de gener de 2016