La lluita contra la desigualtat, protagonista del diàleg entre el president del PP, Pablo Casado, i l'economista, Antón Costas\nEl diàleg ‘La lluita contra la desigualtat, factor bàsic del progrés econòmic’, impulsat per la Societat Barcelonina d’Estudis Econòmics i Socials de Foment, s’ha celebrat aquest migdia al Palau Macaya de Barcelona en el marc del cicle de conferències ‘El Progrés en el segle XXI’\nAquesta trobada és el primer d’un cicle de sis conferències, que comptarà amb veus autoritzades de l’àmbit polític, social, econòmic i cultural del país, i que pretén destacar que, sense una lluita decidida contra les desigualtats, el progrés econòmic, científic, tecnològic i cultural no serà possible en el segle XXI.\nAquest migdia ha donat el tret de sortida el cicle de conferències ‘El Progrés en el segle XXI’, impulsat per la Societat Barcelonina d’Estudis Econòmics i Socials de Foment del Treball, al Palau Macaya de Barcelona. Ho ha fet de la mà del president del PP, Pablo Casado, i de l’economista, Antón Costas, que han abordat el diàleg titulat ‘La lluita contra la desigualtat, factor bàsic del progrés econòmic’. Una trobada que ha presentat el president d’AGBAR, Àngel Simon, i que ha moderat la directora adjunta de La Vanguardia, Lola García. Aquesta xerrada és la primera de sis que s’aniran succeint en els pròxims mesos.\nDurant la seva intervenció, el president del PP, Pablo Casado, ha dit que cal combatre la desigualtat a través de la igualtat d’oportunitats i no de l’igualitarisme, i que la malla que ho fa possible és l’estat del benestar, la sanitat i l’ocupació. Advoca per projectes viables que generin ocupació a llarg termini. “No es tracta de gastar sinó de generar eficàcia en el dia a dia” i que les ajudes s’utilitzin per a transformar l’economia i fer-la competitiva. Ha afegit: “Plantejarem l’estabilitat política, la llibertat individual i la prosperitat econòmica. Aquesta és l’alternativa que necessita Espanya, en tots els governs autonòmics, provincials i municipals”.\nPer part seva, l’economista Antón Costas ha subratllat que les polítiques d’igualtat han de se enteses sempre com una inversió i no com una despesa, i enfocar-les a la creació de més ocupació distribuïda territorialment. Ha explicat també que el progrés existeix sempre en l’àmbit tecnològic i científic, no obstant això, afirma que si no ho utilitzem per a crear bones ocupacions no està clar que es converteixi en un progrés social, polític i moral.\nCostas també ha destacat que hi ha un capitalisme bo i un capitalisme dolent, i que el bo és el que fomenta la competitivitat i és al seu torn capaç de conciliar el progrés social i la democràcia. Ha afegit que el capitalisme dels anys 50 a nivell internacional va treballar sota aquests paràmetres i va portar ocupacions estables que ajudaven a construir una vida de classe mitjana. Finalment, ha afirmat: “A partir de 2014 ha aparegut una nova epifania econòmica, que ve de l’FMI i permet dir que la relació entre eficiència i equitat de l’economia són directament proporcionals, i que la igualtat d’oportunitats millora l’economia a través de tres pilars: atendre la infància, ja que és el motor de productivitat en el mitjà i el llarg termini; promoure la igualtat d’oportunitats per a les dones, ja que un augment de la participació femenina ens portaria a una millora de l’economia; i tenir en compte a la joventut, atès que Espanya és l’únic país en el qual el 73% dels joves viuen a casa dels seus pares, una dada que no ajuda i ha de millorar-se”.\nEl president d’AGBAR, Àngel Simon, ha destacat: “Les empreses formem part destacada del teixit social, productiu i institucional que permetrà remuntar la situació actual. És imprescindible per a això fomentar i comptar amb el contracte social –com a companyia ja el fem– com a marc de treball per al progrés conjunt. Es tracta de desenvolupar la nostra activitat integrant els compromisos amb els diferents grups de relació: amb la creació de treball de qualitat, amb la cadena de proveïdors, amb els accionistes, amb l’acció social…; en definitiva, oferir seguretat i confiança en una gestió empresarial amb valor per a tota la societat. Els Objectius de Desenvolupament Sostenible de les Nacions Unides estableixen el full de ruta per a avançar cap a un major desenvolupament sostenible, que solament serà possible si combatem la desigualtat”.\nUna lluita decidida impulsada per la Societat Barcelonina d’Estudis Econòmics i Socials de Foment del Treball\nEl diàleg ‘La lluita contra la desigualtat, factor bàsic del progrés econòmic’, celebrat aquest migdia, ha donat el tret de sortida a un cicle de 6 conferències titulat ‘El Progrés en el segle XXI’, impulsat per la Societat Barcelonina d’Estudis Econòmics i Socials de Foment del Treball. I és que per aquest organisme és cabdal reflexionar en aquests moments sobre el terme progrés, ja que considera que sembla haver-se col·lapsat i qüestionat a conseqüència del COVID-19. Creu també que el progrés associat a creixement econòmic, benestar social, profundització en els ideals d’una societat plural, oberta i impulsada pels avenços tecnològics i científics, ha quedat en suspens per a fer front a la crisi provocada per la pandèmia. En aquest sentit, considera que la paràlisi que pateixen tots els àmbits anteriorment indicats, esperant disposar d’una vacuna que els torni a posar en marxa, està permetent que aflori una nova òptica sobre com cal abordar el futur si es vol sobreviure a properes crisis. En aquest context, Foment també vol subratllar que un dels factors que determinaran com hem d’entendre el progrés és la lluita contra la desigualtat en el seu sentit més global per què incideix en aspectes com l’educació, l’accés al treball, la sanitat, les oportunitats i la cohesió social. A més, destaca que aquesta lluita és essencial en el context de crisi econòmica motivada per la pandèmia.\nAl llarg de tot el cicle de conferències serà l’economista, Antón Costas, qui dialogarà amb les veus més autoritzades de l’àmbit polític, social, econòmic i cultural, com per exemple la diputada del PSC, Eva Granados, i la presidenta de la Fundació COTEC i exministra Cristina Garmendia, per abordar la relació directa en progrés i la lluita amb la desigualtat social. Xerrades que, des de diferents angles polítics i socials, busquen la recuperació de valors cívics com la solidaritat, la fraternitat, la col·laboració o la cooperació per fer front als reptes que tenim com a societat per encarar el futur.\nEl paper de la ciència i la innovació com a motor econòmic, protagonista en el diàleg entre la presidenta de la Fundación Cotec i ex ministra del Govern d’Espanya, Cristina Garmendia, i el president del Consell Econòmic i Social (CES), Antón Costas10 de maig de 2021


Naturaki - LA PERRUQUERA\nNaturaki tenia un objectiu molt clar: Fer marca. Per a dur-ho a terme, ja disposaven d’una imatge corporativa amb la seva corresponent tipografia. Tanmateix, els calia un claim i un concepte que acompanyés el logotip amb una campanya que atorgués identitat i personalitat.\nEl primer pas va ser trobar un concepte que definís l’essència de Naturaki per tal d’engegar un nou discurs creatiu de marca. D’aquesta manera va néixer el claim: “Les millor cases rurals d’aquí”.\nLa partícula “d’aquí” fou vital per crear el toc distintiu i diferenciar la marca, atorgant-li caràcter autòcton. La singularitat que comparteixen les llars catalanes és que, el seu nom, acostuma a començar per “Ca, Can, Cal, Ca la, Mas…” Mots arrelats al nostre territori, plens d’història i tradició: Des de fa centenars d’anys, és la nostra manera de dir “casa” en un to càlid i familiar.\nGràcies a aquesta nova proposta, les possibilitats creatives s’han dilatat i l’autenticitat s’ha reforçat a l’hora d’anunciar més de 70 cases gestionades en exclusiva per Naturaki.\nHem adoptat la típica rajola que es col·locava a l’entrada de les masies catalanes, com a segell distintiu de Naturaki, reforçant la marca i donant la benvinguda als nostres clients.\nLes Colònies a casaNext


Notes de secretaria - Centre Excursionista - Notícia - Centre Excursionista de Badalona\nDiumenge 8 de Desembre del 2013\nLLICÈNCIES 2014 A partir del dijous 12 de desembre ja es pot passar per secretaria a tramitar les llicències federatives pel 2014. recordeu que si voleu tenir-la pels primers dies de l'any cal haver-la tramitat durant el més de desembre. Informació de les llicències sub 18 i majors de 18 i de les llicències sub 14 i sub 16 DIA INTENACIONAL DE LES MUNTANYES El diumenge 15 de desembre trobada a l'ermita de Sant Onofre a les 11 del matí Impulsada de l'àrea de Territori Sostenibilitat és dirigida a:\nPersones vinculades al Par de la Serralada de Marina\nSocies del centre Excursionista de Badalona\nAssociació de Veïns del barri de Canyet\ni a tothom qui se senti identificat amb el rebuig de la degradació ambiental de les nostres muntanyes.\nfarem una fotografia col·lectiva i una gravació de TV de Badalona per donar testimoni d'aquesta data, proposada per l'Assemblea General de les Nacions Unides i que es cel·lebra cada 11 de desembre des de l'any 2003 Si no preservem les muntanyes l'ecosistema s'anirà empobrint i les conseqüències poden ser irreparables PROGRAMA 41 SOSTRES COMARCALS DE CATALUNYA Punta del Curull (1.021 m.) a la serra de la Llena, SE de la comarca de les Garrigues, desnivell des d'on s'ataca + / - 321 m. hores de marxa estimades 2 1/2. De passada i en una escapadeta pujarem també al Tossal de l'Infern que amb els seus 303 m. d'alçada i 16 m de desnivell des d'on es deixa el cotxe, és el punt culminant de la comarca del Pla d'Urgell. Pressupost uns 15€, més el menjar en un bar Hora de sortida de Badalona a les 7 hores Lloc de trobada El Museu Vocals: Rosa Colomé i Santi\nPàgina generada en 0.0344 segons


L’univers delicat i sensible d’Albert Arrayás aterra a la Torre Llobeta – NouBarris.Net\nL’univers delicat i sensible d’Albert Arrayás aterra a la Torre Llobeta\n3 d'octubre de 2014 admin Vilapicina i La Torre Llobeta\nEl centre cívic exposa aquest més una mostra d’il•lustracions del jove artista\nEl jove il•lustrador hortenc Albert Arrayás inaugura avui l’exposició ‘Mons ratllats’ al Centre Cívic Torre Llobeta. Arrayás (Barcelona, 1990) és un il•lustrador hiperactiu i jove però amb una gran experiència al darrere. Es va llicenciar en Belles Arts a la Universitat de Barcelona i des de llavors no ha parat de treballar.\nCreador incansable, treballa en llibres infantils il•lustrats i murals, així com per a revistes i magazins. Té alhora una llarga llista d’exposicions fetes: a Rivistazione di libri, Ravenna, Itàlia (2009), Lafutura, Barcelona (2013), Print Wave, The Walrus Hub, París, França (2013), La Gota de Leche, Logroño (2014), Cadàver Exquisit, Barcelona (2014) MOB (Makers of Barcelona), Barcelona (2014), entre d’altres.\nEl seu darrer treball és el llibre ‘La gota i el cirerer’ amb text del poeta, novel•lista i assagista Mario Satz.\nEl seu estil és inconfusible i autèntic. Els seus dibuixos sensibles i delicats reflecteixen un univers idíl•lic ple de boscos i casetes en el qual els animals salvatges tenen la seva llar. Si voleu endinsar-vos en aquest món oníric el trobareu al centre cívic Torre Llobeta fins al 31 d’octubre.\n‘Mons rallats’, a càrrec de l’il•lustrador Albert D. Arrayás.\nInauguració avui divendres dia 3 d’octubre a les 19h\n← Consell de barri de Vallbona\nMúsica, ball i gastronomia de l’Equador a Les Basses →\n45 minuts ago Tots els caps de setmana postres de fruita natural #pa #pastisseriaartesana #barcelona #noubarris #santandreu


Promoció corporativa en un món 2.0David Torné 2.0 | David Torné 2.0\nImatge via Matthew Burpee sota llicència Creative Commons\nEls costos d’entrar en aquest món són pràcticament nuls. Escollir les xarxes on ens interessi ser pressents, crear els nostres comptes, les nostres pàgines per la promoció de productes o marques, i establir una estratègia per gestionar les opinions negatives, totes aquelles que ja existien per part de clients i gent propera a la nostra marca. El fet d’aparèixer en aquest mitja no vol dir que es multipliqui la critica, sinó que les usuaris disposen d’una via per fer-se notar (la relació directa amb el client és una espasa de doble fil) l’important és com reconduir la situació evitant que es converteixi en una corrent negativa d’opinió.\nTracte de primera ma amb l’usuari, una via de fidelització, un mitja per crear una corrent d’opinió positiva del nostre producte, una eina amb un gran potencial pels individus, les empreses o qualsevol tipus d’organització. Actualment les xarxes socials triomfadores són faceebook i twitter, ambdues amb un gran flux d’usuaris i capital invertit directament en publicitat contractada o indirectament, popularitzant-les entre els usuaris afegint contingut i usant-les com una via de promoció. No és d’estranyar que grans empreses del sector d’Internet i del software vulguin un tros del pastis, motiu pel qual creen els seus propis serveis com Microsoft Live o Google Me, servei no confirmat pel buscador però que es rumoreja que esta en desenvolupament.\nL’usuari es converteix lentament en un consumidor. En deu anys el segment més significatiu de compradors seran els anomenats nadius digitals, els adolescents i pre-adolescents d’avui en dia que han nascut amb Internet. Moltes empreses estan interessades en el fenomen, s’encarreguen estudis de mercat per predi que i com compraran, com pagaran i quines motivacions els mouran a fer-ho. El seu consum i la forma d’actuar davant els mitjans de comunicació telemàtics no serán els mateixos que per a les generacions pre-internet. Per nosaltres l’ús d’Internet ha sigut un privilegi, per ells serà un dret. Suposa un trencament que canviarà la seva forma d’interactuar amb els proveïdors o les marques, per exemple recorrent el contingut de diversos usuaris buscant opinió sobre un producte que interessa, enlloc d’anar a la web del fabricant. L’opinió del consumidor que ja te una experiència passarà més que la del proveïdor.\nEl futur de les xarxes socials com a eina és la segmentació. Xarxes segmentades per interessos i activitats, a la cerca d’un target d’usuaris molt més específic. Probablement acabarem estan presents en una gran varietat de serveis, alguns generalistes però molts d’altres amb un fi específic relacionat amb la nostra activitat professional, o aficions, buscant en tots ells la informació i feedback que ens pugui ser útil, canviant la visió de la xarxa social com un mitja relacionat principalment amb l’oci i la vida personal. Per acabar permeteu-me una breu predicció en l’àmbit tecnològic, una de les probables conseqüències és l’auge dels programaris que ens permeti gestionar varis comptes de varies xarxes a la vegada, vegeu Seesmic, i realitzar cerques dins el contingut dels serveis.\nAquesta entrada s'ha publicat en Social i s'ha etiquetat amb Web2.0 el 09/07/2010 per David Torné.\n← Flexibilitat professional Concentració. Treballant a fons →


Un home mor ofegat a la platja del Castell de Palamós - El Gerió Digital\nLa víctima, de 69 anys, ha entrat a l'aigua per banyar-se i uns minuts més tard ha estat vist surant i aparentment inconscient\nDimecres, 10 de juliol de 2013 19:26h\nPlatja del Castell a Palamós © Anna Fuster/Flickr\nUn home ha mort ofegat aquest dimecres al migdia a la platja del Castell de Palamós, segons ha informat Protecció Civil. El Centre de Coordinació d'Emergències de Catalunya CECAT ha rebut l'avís de la mort de l'home a dos quarts de tres d'aquest migdia.\nL'home, de 69 anys i nacionalitat espanyola que es trobava a la platja amb la seva dona, hauria entrat a l'aigua per banyar-se i uns minuts més tard ha estat vist surant i aparentment estava inconscient. El servei de socorristes de la platja ha rescatat el cos de la persona i l'ha portat fins la sorra on li han realitzat la primera assistència.\nEl Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) ha enviat al lloc dues ambulàncies i els tècnics sanitaris li han fet maniobres de reanimació sense poder salvar-li la vida. A més del SEM, fins a lloc dels fets s'hi ha desplaçat dues patrulles dels Mossos d'Esquadra. Un cop s'ha certificat la mort de l'home, els serveis funeraris s'han fet càrrec del cos. En el moment dels fets, a la platja hi havia bandera verda i servei de vigilància.\nAmb la d'avui, en els darrers dies s'han produït set morts per ofegament a les platges catalanes: 14 de juny a Castelló d'Empúries (Alt Empordà), un noi de 14 anys; el 27 de juny a Cunit (Baix Penedès), un home de 65 anys; l'1 de juliol a Barcelona, un home de 74 anys; el 4 de juliol a Cunit (Baix Penedès), un home de 85 anys; el 5 de juliol a Roc de Sant Gaietà (Tarragonès), una dona de 69 anys; el 6 de juliol a Torroella de Montgrí (Alt Empordà), un home de 67 anys, i el d'avui a Palamós, un home de 69 anys.


Calendari escolar 1r trimestre\nCalendari escolar amb curiositats i activitats cada mes per fer amb els nens i nenes de la clase.Aquest és el\nCalendari escolar 2n trimestre\nSegon trimestre de l'calendari escolar 2020/2021 amb més curiositats i petites activitats per fer cada mes. Descarregar i imprimir per\nABECEDARI hivern PART 2\n10 ACTIVITATS MOTRICITAT FINA A LA TAULA DE LLUM\nEn aquest dossier trobareu 10 activitats per a jugar amb la motricitat fina sobre la taula de llum.\nDossier activitats "La Tortugueta i el mar"\nEn aquest dossier trobareu activitats relacionades amb les tortugues i les matemàtiques manipulatives!! Algunes activitats estan relacionades amb el TAULER\nActivitat espaial: logicomatemàtiques de Sant Jordi\nAquesta activitat es pot fer de dues maneres diferents. Una proposta és fer el taulell de cartró i l'altra és


Envien tres futbolistes de l'Arandina a presó acusats d'abusos a una menor - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEnvien tres futbolistes de l'Arandina a presó acusats d'abusos a una menor\nEls jugadors haurien abusat de la noia a la casa que ells comparteixen a Aranda de Duero\nLa titular del Jutjat d'Instrucció 1 d'Aranda de Duero ha decretat l'ingrés a la presó provisional, comunicada i sense fiança, per als tres jugadors de l'Arandina Club de Futbol acusats d'agressió sexual a una noia de 15 anys.\nSegons va informar el Tribunal Superior de Justícia de Castella i Lleó, la jutgessa va adoptar ahir aquesta decisió després d'interrogar els tres detinguts, els jugadors Carlos Quadrado Santos, Lucho, de 24 anys, Raúl Calvo, de 19, i Víctor Rodríguez Ramos, Viti, de 22, que van ser denunciats per la mare de la menor de qui suposadament van abusar fa onze dies. La jutge, que també va prendre declaració ahir a la noia en qualitat de víctima, va aixecar el secret de les actuacions. L'edat de la jove és una de les claus en aquest cas ja que, segons el Codi Penal, en ser inferior a 16 anys és irrellevant el consentiment per mantenir relacions sexuals.\nA més, la noia en la seva denúncia sosté que va rebutjar tenir sexe amb els jugadors, com li van proposar, i que va ser agredida sexualment a la casa que comparteixen els tres a Aranda de Duero.\nEl Jutjat de Primera Instància i Instrucció 2 d'Aranda de Duero, en funcions de guàrdia, es va inhibir a favor del Jutjat de Primera Instància i Instrucció 1 de la mateixa localitat, competent per prendre declaració als tres jugadors i instruir la causa per la data en què van ocórrer els fets investigats.\nEl club, per la seva banda, va anunciar que ha expulsat els tres jugadors.


Valencia Basket tanca la seua marató de partits rebent a l'Herbalife Gran Canària en la Fonteta\nValencia Basket acaba la seua sèrie de tres partits en cinc dies rebent en la Fonteta al Herbalife Gran Canaria (diumenge 29, 18:30h, #0) en una reedició de la final de la Supercopa Endesa que va acabar amb la consecució de l'únic títol nacional que li faltava a l'equip taronja. Després d'aconseguir dos sòlids triomfs en el seu doble enfrontament contra equips espanyols en la Turkish Airlines Euroleague, els homes de Txus Vidorreta tractaran de tancar una setmana perfecta davant un rival amb el mateix balanç en la Liga Endesa que els valencians, buscant el que seria el seu cinquè triomf en deu dies. L'equip taronja manté les quatre baixes que ha tingut en els dos encontres intersetmanals (Antoine Diot, Fernando San Emeterio, Joan Sastre i Latavious Williams) encara que guanya la presència del nou fitxatge, l'ala-pivot Damjan Rudez, en la seua rotació. Valencia Basket tractarà d'allargar en este encontre la seua magnífica ratxa contra este equip en la Fonteta, ja que el conjunt claretià no guanya en València des de la temporada 2005-06. Malgrat que compartixen el registre de 4 triomfs i una derrota en la classificació, Valencia Basket ocupa actualment la sisena posició i l'equip groc, la quarta.\nHerbalife Gran Canaria arriba a la Fonteta amb quatre victòries i una derrota per dos punts a Andorra en el que portem de Liga Endesa, després d'aconseguir una contundent victòria a casa davant el Divina Joventut (94-69) i després de perdre en el seu partit intersetmanal de l'Eurocup en la pista del Ratiopharm Ulm (97-87). Liderat per un Marcus Eriksson llançat (23,5 punts de mitjana en eixos dos últims partits), l'equip de Luis Casimiro porta a València des del divendres amb la seua plantilla al complet amb l'excepció de l'ala-pivot amb passat taronja Pablo Aguilar, que s'ha perdut els últims partits de l'equip claretià per una fascitis plantar traumàtica que li fa ser dubte per al partit de demà.\nVidorreta: “Volem la cinquena victòria en deu dies”\nL'entrenador de Valencia Basket Txus Vidorreta va assenyalar en referència al partit davant el quadre canari que “ve un partit davant un equip llarg, amb gran poder físic, amb jugadors molt grans en el joc interior com Pasecniks, Balvin o Fischer. En el joc exterior un jugador molt en forma com Eriksson. Amb 2 bases boníssims com Mekel i Oliver, que sempre està vivint una segona joventut i segur que voldrà fer un gran partit en la que va ser la seua casa. I compten amb americans amb molta qualitat en l'1 contra 1 com Selley o McKissic. Tenen una plantilla molt completa, molt bé dirigida per Luis Casimiro que està molt bé en Liga Endesa, va a ser una altra batalla difícil i amb l'ajuda d'este públic anem a tractar de traure-ho endavant. Anem a vore si fem cinc victòries en deu dies, que és una cosa que probablement cap de nosaltres haguérem somiat quan comencem la tourneé divendres passat davant Anadolu Efes”.\nDamjan Rudez, preparat per a estrenar-se\nL'ala-pivot croat Damjan Rudez, amb el qual es va aconseguir un acord temporal per a tres mesos dijous passat i que va passar convenientment la revisió mèdica, ha sigut inscrit per a este partit de la jornada 6 de la Liga Endesa i està a la disposició de l'entrenador Txus Vidorreta. Seria el seu retorn a la Liga Endesa després de dues temporades en el CAI Zaragoza, on va estar entre 2012 i 2014, amb uns nombres de 10,7 punts de mitjana amb un 44% d'encert en triples en 75 partits de Liga Endesa en l'equip aragonés. Sobre el nou fitxatge taronja, el tècnic taronja va assenyalar que “volem que ens aporte les seues virtuts, coneixement del joc, de la Liga Endesa i el bàsquet europeu i la seua capacitat per a obrir el camp i anotar des de més enllà de la línia de 6'75. Encara que este diumenge amb només un entrenament previ i sense contacte, del que es tracta és que conega als seus companys i si ha d'ajudar tres o quatre minuts ho puga fer”.\nAmb Rudez activat per a este partit, Valencia Basket comptarà per a l’encontre del diumenge amb deu fitxes professionals a causa de les quatre baixes que manté l'equip taronja. Joan Sastre (microtrencament en el psoas esquerre), Fernando San Emeterio (en la recta final de la recuperació de la seua lesió muscular bíceps femoral dret), Antoine Diot (que seguix amb la recuperació de la lesió de genoll que va patir en l'Eurobasket) i Latavious Williams (que segueix rebent tractament per a la seua lesió en la tíbia de la cama dreta). Amb Rudez ocupant la fitxa que deixa lliure Pedro Llompart, desvinculat ja del Club, els joves Tryggvi Hlinason i Josep Puerto estan a la disposició de l'entrenador Vidorreta per a completar la convocatòria.\nMILAR, patrocinador oficial del partit, ha preparat una animació molt especial per a este encontre. Els guanyadors del concurs realitzat a través de les xarxes socials del Club competiran per a portar-se per a portar-se una microcadena Grundig M1000BT. Els espectadors de l’encontre trobaran en els seus seients un dels 8.000 aplaudidors personalitzats que MILAR ha preparat per a crear el millor ambient quan la pilota es pose en joc en la Fonteta. I a més, MILAR llançarà a les graderies de la Fonteta diferents regals de la seua marca com a polos o borses i es col·locaran 5.000 fullets amb les seues millors ofertes en els seients de la Fonteta.\nEl comptador del Triple Solidari seguirà creixent cada jornada amb 50 euros per cada triple anotat per l'equip, per a pujar una xifra que al final de la temporada l'entitat bancària destinarà a la formació d'entrenadors en l'Escola i Planter del Valencia Basket. El Marcador Solidari ja reflectix la xifra de 6.050 euros com a resultat dels 115 triples anotats pels jugadors taronja després dels primers dotze partits de la temporada i els tres Triples Solidaris anotats des del mig camp en el partit de la Turkish Airlines Euroleague davant Unicaja.\nReconeixement per als millors del VBRT en la Mitja Marató\nEl Club aprofitarà la disputa d'este encontre per a realitzar un reconeixement als dos atletes més ràpids del Valencia Basket Running Team en la Mitja Marató València Trinidad Alfonso EDP 2017, que va tindre lloc el passat 22 d'octubre. El president de Valencia Basket Vicente Solá li entregarà un trofeu commemoratiu a Javier Montero, l'atleta taronja més ràpid en categoria masculina amb un temps d'1:18:31, i a Patricia Villalba, la més ràpida de les nostres xiques parant el crono en 1:56:15.\nAcaba d'engegar-se la setena temporada consecutiva de la iniciativa “Col·les i clubs en la Fonteta”. Els xics i xiques del Col·legi nostra Senyora de Loreto i del CB Quart podran en este partit davant l'Unicaja gaudir en directe de l'ambient de la Fonteta. Si estàs interessat que el teu centre educatiu o el teu club vinga en grup a un partit, pots informar-te de les condicions i requisits en el següent enllaç: http://bit.ly/1fdg4fx\nLa encontre de la vesprada del diumenge suposa la reedició de la Final de la Supercopa Endesa que va enfrontar a estos dos mateixos equips el passat 23 de setembre en el Gran Canària Arena i que va acabar amb victòria taronja per 63-69. Un resultat que va suposar el primer títol de la Supercopa Endesa per a l'equip taronja. Fernando San Emeterio, absent en el xoc de demà, va ser decisiu en la Final amb 18 punts, la major part d'ells decisius per a la remuntada en el tercer quart. Bojan Dubljevic, amb 16 punts i 7 rebots, i Erick Green, triat MVP del torneig i que va anotar 13 punts en la Final, van ser els més destacats en el Valencia Basket. Eriksson amb 13 punts i Paulí amb 10, van anar els millors en l'equip groc.\nValencia Basket travessa davant Herbalife Gran Canaria una de les millors ratxes com a local en la Liga Endesa. L'equip taronja ha defensat la Fonteta en els seus enfrontaments amb l'equip groc en les últimes onze temporades. L'última victòria canària en la Fonteta va arribar en la temporada 2005-06, quan el Herbalife Gran Canaria es va imposar per 73-86, amb 19 punts de Roberto Guerra i 16 de Marcus Norris. L'últim precedent es va jugar en la jornada 19 de la passada temporada i va acabar amb victòria valenciana per 86-81. En eixe encontre Fernando San Emeterio va ser el millor de l'equip taronja amb 13 punts i 18 de valoració, ben acompanyat per Van Rossom amb 11 punts i 6 assistències.\nLa defensa taronja davant la greixada ofensiva groga\nEls homes de Txus Vidorreta hauran de mesurar-se el diumenge contra un equip que en este inici de la Liga Endesa presenta uns registres ofensius excel·lents. Herbalife Gran Canaria és el segon millor atac de la Liga Endesa, amb 90,6 punts anotats de mitjana, mentre que Valencia Basket és la sisena millor defensa, havent encaixat 78,2 punts de mitjana en el que portem de campanya en la Liga Endesa. Es mesuren els dos equips que més mats fan en la Lliga (3,6 del Herbalife Gran Canaria per 3,4 del Valencia Basket). Valencia Basket és millor en el tir de dos punts (55,3% de l'equip taronja per 55% del quadre groc) mentre que Herbalife Gran Canaria és el segon millor equip de la competició en el percentatge de tres punts (42,6% d'encert dels canaris, per un 39,7% d'encert dels valencians que li col·loquen en la quarta posició d'esta classificació). Valencia Basket és el segon equip de la Liga Endesa que menys pilotes perd (9,8) i el segon que menys faltes comet (18,2), mentre que Herbalife Gran Canaria és segon en valoració (102,6) i tercer en el rebot defensiu (27). Un duel amb agnificencia també en els nombres.\nLa consolidació de Marcus Eriksson\nL’aler suec Marcus Eriksson va abandonar este estiu el FC Barcelona Lassa amb destinació al Herbalife Gran Canaria buscant créixer com a jugador. I en els primers partits amb l'equip groc s'està convertint ja en un dels líders de l'ambiciós projecte canari. Eriksson va ser el millor dels seus en la Final de la Supercopa Endesa davant Valencia Basket i ja és el màxim anotador i el jugador més valorat de l'equip claretià després de cinc jornades de la Liga Endesa. El suec acredita una targeta de 14 punts per partit amb un estratosfèric 64% d'encert en triples (14/22) i un 89% en l'encert des del tir lliure al que afig 3 rebots i 2,6 faltes rebudes per a anar-se fins als 14,2 crèdits de valoració per partit. I ve en ratxa, amb 23,5 punts de mitjana en els últims dos partits de l'equip groc amb un excel·lent 9/12 en triples.\nDos il·lustres veterans acompanyen la irrupció del jove Eriksson com els millors en este inici de temporada del Herbalife Gran Canaria. Camí dels 40 anys i amb els 20 de servei complits en la màxima categoria, l’excapità de Valencia Basket Albert Oliver és el segon millor anotador del seu equip amb 13,4 punts, que acompanya amb 3,4 assistències i 1,4 pilotes recuperades per a anar-se als 13,6 crèdits de valoració. L'altre jugador que passa la desena en valoració és el dominicà Eulis Báez, que acredita 8,2 punts i 6,6 rebots per a 12,8 crèdits de valoració. En un equip en el qual cap jugador ha sigut titular en els cinc partits jugats fins al moment i on cap jugador participa en més de 22 minuts de mitjana, només el base israelià Gal Mekel ha eixit d'inici en quatre d'ells amb uns nombres de 7,2 punts i 4,6 assistències per partit. L'escorta DJ Seeley és el tercer jugador que aconseguix la desena en anotació (10 punts amb un 52% en triples) i comparteix rotació exterior amb el poderós aler Shaquielle McKissic (6 punts i 2,6 rebots), el jove Oriol Paulí (5,4 punts i 2,4 rebots) i l'internacional espanyol Xavi Rabaseda (4 punts i 1,3 rebots). Per dins, la direcció esportiva groga ha pogut reunir a dos centers molt damunt dels set peus com el txec Ondrej Balvin (7,2 punts i 4,6 rebots) i el jove letó Anzejs Pasecniks (6,6 punts i 4,2 rebots per partit), que compten amb el suport del pivot nord-americà amb passaport armeni Luke Fischer (6,3 punts i 2,8 rebots) i l'ala-pivot amb passat taronja Pablo Aguilar (5,5 punts i 4,5 rebots).\nÀRBITRES: Antonio CONDE – Fernando CALATRAVA – Víctor MAS


Grand Prix 5000 Edició 2021 - Unió Colomenca d'Atletisme\nCom tots i totes sabeu, degut a la pandèmia vam haver de cancel·lar, entre d’altres coses, el tradicional Grand Prix 5000, que organitzàvem una vegada al mes al Camp d’Atletisme.\nPer a aquest any, ja que encara continuen les restriccions, hem pensat una formula per a poder continuar amb aquest esdeveniment, de manera individual i al mateix temps de forma col·lectiva, utilitzant Strava i triTeamApp.\nEstablim 9 dies cada mes, que podeu veure al calendari, en els qual triTeamApp tindrà en compte les vostres activitats d’atletisme que pugeu a l’app Strava, que superin els 5000m. Així es conformarà la classificació (masculina i femenina) a partir del temps total de l’activitat, tal com es fa habitualment, on la de menor temps serà la guanyadora.\nSimplement us heu de registrar a la web triTeamApp, inscriureu-vos al mes en curs a través del següent enllaç (rebreu un dorsal) i utilitzar l’app Strava quan realitzeu la cursa o entrenament.\nINSCRIPCIONS I RESULTATS\nLa inscripció és gratuita, oberta a tothom, el primer i la primera s’emportaran una inscripció gratuita en alguna de les curses que organitzi la UCA durant el 2022, i la classificació la podeu visualitzar a triTeamApp.\nPer a qualsevol dubte, envieu-nos un mail a través del formulari de contacte.\nAquí disposeu d’un tutorial sobre com inscriure-vos.\nUna publicación compartida de Unió Colomenca d’Atletisme (@ucatletisme)\nPublicado en: Curses, Grand Prix 5000\nEtiquetas: 2021 (GP 5000)


Després de Fresno. » Mosaic de Paraules al Vent (Bloc des d'Irlanda).\n← 3 punts de patiment.\nFins quan haurem d’aguantar aquesta vergonya? →\n–Aquest article és d’en Josep-Maria Terricabras el qual és filòsof i sempre en llegeixo els seus escrits, aquest és sobre el que va succeïr a Fresno, crec que val la pena llegir-lo:\nTotes les fonts conegudes -no pas catalanes o espanyoles, sinó americanes i europees-, confessen sense embuts que la Federació Catalana d’Hoquei no ha estat reconeguda internacionalment per les fortíssimes pressions que el govern espanyol i els governs amics de l’espanyol han exercit sobre els membres del Comitè que ho havia de votar.\nEls que diuen que no s’ha de polititzar l’esport, l’han polititzat de mala manera.\nEls que diuen que tot s’ha de fer d’acord amb les lleis i amb els marcs legals establerts, han obligat la Federació Internacional de Patinatge a burlar-se de la seva pròpia normativa, perquè la Federació Catalana reunia totes les condicions exigides per ser membre de ple dret de la Federació Internacional.\nEls que diuen que l’esport uneix i agermana, els que parlen de “família” quan es refereixen a l’esport, han provocat un dels episodis més bruts, desagradables i administrativament violents dels darrers anys.\nEls que fan veure que possibilitaran la presència internacional de Catalunya a la Unió Europea han boicotejat radicalment la presència, discreta i inofensiva, d’una federació esportiva catalana a l’escena internacional.\nEls que donen constants lliçons de democràcia i prediquen un tarannà dialogant i respectuós, han trepitjat la voluntat expressada lliurement per més de mig milió de catalans i avalada gairebé unànimement per l’opinió pública catalana.\nI tot això s’ha fet contra una federació esportiva! Ho ha fet el govern espanyol del PSOE. Ho avalen, amb satisfacció i orgull, el PSOE i el PP.\nLes reaccions catalanes tampoc no s’han fet esperar. L’única reacció espanyolista ha estat la de Piqué, realment poc agut i poc entrenat en teoria de conjunts: ell continua mantenint -algú li hauria d’explicar alguna cosa- que és evident que “la part” (Catalunya) no es pot enfrontar “al tot” (Espanya), sense advertir que un partit entre Catalunya i Espanya només podria ser un partit entre dues parts de l’Estat (la catalana i la resta) perquè, quan Catalunya jugués contra Espanya no estaria pas jugant contra si mateixa. És potser això el que molesta a Piqué? Com és que no molesta a la gent de cap altre país civilitzat del món? Potser perquè els altres països són precisament civilitzats?\nLes altres reaccions han estat de discreta protesta contra la decisió de Fresno i contra la ingerència del govern espanyol. El més fort ha estat Carod Rovira, que ha dit que ara nosaltres no podíem recolzar la candidatura de Madrid per als Jocs Olímpics del 2012. La resposta espanyola ha estat, com de costum, terrible. No perquè PSOE i PP no creguin que, davant una ofensa, un té dret a defensar-se i a tornar-s’hi. Perquè això ho creuen i ho practiquen. Quan -amb raó o sense- Espanya s’ha sentit ofesa, sempre s’hi ha tornat i ha pres mesures. I ho ha fet ben recentment: contra Gibraltar, contra Cuba, contra Panamà, contra el Marroc, contra Guinea, contra Líbia, contra l’Afganistan, contra l’Iraq, i, quan ha calgut, ha participat en represàlies -petites, és clar- contra França o contra els EUA. Amb legislació vella i nova el govern espanyol ha estat contundent també a l’interior de l’Estat, especialment contra els independentistes catalans (no protegits de la tortura pel jutge Garzón, segons condemna del Tribunal de Drets Humans d’Estrasburg) o contra el lehendakari i el govern bascos. Espanya és experta en la defensa del seu honor. S’escandalitzarà ara perquè algú, que se sent ofès, s’hi vulgui tornar ni que sigui una mica? Només una mica, perquè nosaltres tenim poc poder per tornar-nos-hi gaire. Per què s’escandalitza, doncs, si aquesta és llei comuna, practicada i reconeguda? Senzillament, perquè “una part” no ha de plantar mai cara “al tot”, perquè els vassalls no s’han d’alçar contra el senyor.\nPerò, bé haurem de fer alguna cosa els vassalls, quan l’amo no ens deixa ni triar amb qui volem jugar a hoquei! Haurem de fer alguna cosa… L’haurem de fer!\n4 Responses to Després de Fresno.\n28 Novembre 2004 at 18:47\nUna pallassada d’article, com tot el que escriu aquest filosapastre, Terri per als amics. Pensament innocu, light, cata-ruc, espongiforme.\n28 Novembre 2004 at 18:56\nVeig que prefereixes en Savater eh.\nDubto que l’hagis llegit ja que diu veritats com un temple.\nMarc Corbera - Crom el nòrdic says:\n28 Novembre 2004 at 22:40\n” Pensament innocu, light, cata-ruc, espongiforme. “.\nI perquè? Perquè no està ple de llenguatge malsonant?\nTu mateix, dissolutori, perla dels radicals.\n29 Novembre 2004 at 2:19\nSi alguna cosa haurem de fer…si realment esquerra té tant poder sobre el PSOE com el PP diu…aquest era el moment de que es notés…de moment hem d’anar tots els dia 12 a defensra l’esport català…


4rt Showcase de Pilots de Ficció - Zoom Festival\nLa revista online Serielizados i el Festival Zoom, després de l’èxit de les 3 edicions celebrades el 2014, el 2015 i el 2016, s’uneixen de nou per a organitzar la 4a edició del Showcase de Pilots de Ficció.\nD’altra banda, després del “Meet the expert” s’organitzarà una Masterclass d’un personatge rellevant de la indústria (pendent de confirmar). Aquesta sessió serà oberta al públic general prèvia inscripció online.\nLa 15ª edició del Festival Zoom aterra de nou a Barcelona de la mà de Serielizados (creadors del Serielizados Fest, el Festival Internacional de Sèries de Barcelona) amb un projecte ambiciós: el Showcase de pilots de ficció. Una aposta per donar visibilitat a la ficció més interessant i apropar els nous creadors a la indústria audiovisual.\n17:00: Meet the Expert (espai pendent de confirmació)\n18:30: Masterclass (espai pendent de confimació)\nPer capítol pilot s’entén el primer capítol de la sèrie o websèrie. Els pilots amb més d’una temporada rodada no seran considerats per a la selecció.\nS’acceptaran propostes fins a les 23.59h del dimecres 18 d’octubre del 2017.\nEls premis que s’atorgaran són el Premi del jurat a millor pilot en 600€ i el Premi del Públic a millor pilot, valorat en 300€. A més, els pilots guanyadors participaran al programa Tube d’Assaig de Betevé.\nEl jurat estarà format per creadors, productors, televisions i crítics de la indústria audivisual nacional. A les darreres edicions el jurat ha estat format per professionals com Maite Pisonero (TVE), Susana Herreras (Movistar+), Paco Escribano (productor de Minoria Absoluta), Géraldine Gonard (distribució de drets – Imagina International Sales), Marc Crehuet (guionista i realitzador – Moiré Films), Joan Sala (portal de VOD – Filmin), Bernat Elías (Mediapro) i Elisa Plaza (productora de Televisió de Catalunya).\nEl Showcase es desenvoluparà la tarda del 24 de Novembre de 2017.\nEls premis es donaran a conèixer durant la Gala de Cloenda del 14è Festival Zoom Internacional de Ficció Televisiva & Altres formats, el dissabte 25 de Novembre de 2017 al Teatre Municipal L’Ateneu, d’Igualada.


Des de l’Agència Catalana de Residus es considera que la recollida de la fracció verda que es genera als habitatges i jardins dels municipis és una actuació necessària per a la millora del medi ambient i de la qualitat de l’aire. Cabrera de Mar serà la primera població de la comarca en disposar d’aquest servei.\nPossibilitat de bonificacions\nLes deixalles recollides seran degudament tractades pel consistori per tal de ser emprades posteriorment com a adob als espais verds municipals. Cal destacar que la utilització d’aquest servei s’equipararà a portar les restes a la deixalleria i permetrà a les persones usuàries beneficiar-se de les bonificacions de l’ordenança de residus per a l’any següent, que pot arribar a ser d'un 20% de bonificació de la taxa.\nPer a jardins\nAquesta actuació municipal ve a satisfer una antiga reivindicació de les persones propietàries de jardins. De la mateixa manera s’espera que, amb la seva posada en marxa baixi la quantitat de restes vegetals que es diposita als contenidors de rebuig i orgànica, reduint d’aquesta manera la despesa en matèria de gestió de residus.


Comença la campanya de Balanç Social 2021 | Ajuntament de Manlleu\nComença la campanya de Balanç Social 2021\nEl balanç és una eina de rendició de comptes i mesura d’impacte social, ambiental i de bon govern\nLa Xarxa d’Economia Solidària (XES) de Catalunya promou la campanya anual del Balanç Social, que compta també amb entitats i administracions col·laboradores. Entre elles, l'Ajuntament de Manlleu, que des del 2017 ofereix assessorament, suport i acompanyament per part de l’OPE en l'elaboració del Balanç Social a les organitzacions que desitgen participar-hi.\nL’eina informàtica en línia del Balanç Social permet a les organitzacions d’Economia Social i Solidària (ESS) obtenir una radiografia del seu compromís socioambiental i del seu funcionament intern.\nEl 22 d’abril es donarà el tret d’inici de la Campanya del Balanç Social 2021. Les entitats poden respondre les preguntes, que fan referència a l’exercici 2020, bé en la modalitat bàsica o bé en la modalitat completa.\nPodeu trobar més informació a la pàgina web de la XES: mercatsocial.xes.cat.\nLes organitzacions d'Osona que passen el qüestionari apareixen al Catàleg de Consum Responsable d’Osona, publicat al web de la xarxa alTERna't per l’Economia Social i Solidària d’Osona www.ess.manlleu.cat i que informa a particulars, empreses i administracions sobre quines entitats i empreses estan treballant amb criteris d’economia social i solidària i formen part del Mercat Social.\nAmb l’objectiu de donar visibilitat a les empreses i entitats del territori que van passar el Balanç Social o el Balanç Comunitari (recomanable per a les organitzacions que no tenen activitat econòmica) el 2020 i valorar els resultats obtinguts, dijous 22 d’abril s’iniciarà una campanya de difusió a les xarxes socials com a reconeixement a aquestes entitats.\nAl llarg de les setmanes vinents anirem coneixent detalls d’aquestes organitzacions a través de les dades de l’auditoria que avalua la seva responsabilitat social, ambiental i de bon govern. Estigueu al cas de les xarxes!\nLogo balanç social


ELS JUGADORS DE LA NFL NO REBRAN SI ES TROBEN CULPABLES D'UN BROT - NOTÍCIES\nEls jugadors de la NFL no rebran si es troben culpables d'un brot\nS'ha demanat estrictament als jugadors de la NFL que es vacunin i no fer-ho podria tenir conseqüències importants.\nLa NFL va sortir i va anunciar les seves noves regles per a qualsevol tipus de brot, especialment si ho són sense vacunar. Per tant, això comportaria la pèrdua de partits seguida de la pèrdua de sou durant tota la temporada 2021.\nPer divertit i trist que sembli, segur que és cert i tenim les dades que cobreixen els detalls dels oficials.\nHi ha hagut una pressió tremenda sobre els equips de la NFL per vacunar tants jugadors com puguin. Això s'ha de fer tan aviat com sigui possible abans que arribi la temporada de tardor.\nLa NFL també ha llançat advertències estrictes en què qualsevol equip patirà una pèrdua si les properes temporades es cancel·len radicalment a causa del brot de Covid-19 entre els jugadors, els que no ho són. vacunat.\nLa nova política va sortir i tot es va enviar en una nota de 10 pàgines deixant-ho ben clar per als 32 equips participants.\nLa 'nova política'\nTom Pelissero, NFL Network, va dir en la seva declaració que la NFL va publicar una nota.\nLa introducció de la nota indica: aquests principis operatius estan dissenyats per permetre'ns jugar una temporada completa d'una manera segura i responsable i abordar possibles problemes competitius o financers de manera justa.\nLa principal raó per la qual surt aquesta nota de la NFL és que els equips estan patint molt per vacunar molts dels seus membres últimament.\nNo preveiem afegir una '19a setmana' per acollir partits que no es poden reprogramar dins de les 18 setmanes actuals de la temporada regular, van ser els punts més destacats de la nota.\nSegons els últims informes que s'han publicat, els Indianapolis Colts i el Washington Football han assolit el seu punt de referència. Pel que fa a la resta del 50% dels membres de l'equip ja estan vacunats.\nA mitjans de juny, els Miami Dolphins i els New Orleans Saints van arribar al capdamunt de la llista per vacunar el 85% dels seus membres i aclarir els rècords per a altres equips.\nLa nota diu, a més, que sabem que les vacunes són segures i efectives i que són el millor pas que qualsevol pot fer per estar fora de perill del coronavirus.\nTots els clubs estan obligats per la Constitució i els Estatuts a tenir el seu equip preparat per jugar a l'hora i el lloc prevists. El no fer-ho es considera una conducta perjudicial. No hi ha dret a ajornar un joc, esmenta més a més la nota.\nEls funcionaris tenen més a dir\nEl doctor Allen Sills, director mèdic de la NFL, va dir que estem satisfets amb aquestes xifres, però no estem satisfets. Volem veure'ls continuar pujant,\nSens dubte, aquestes taxes estan molt per sobre del que estem veient a la resta de la societat i, sens dubte, per sobre del mateix grup d'edat que la majoria dels nostres jugadors. Així que un gran avantatge, més feina per fer., va afegir.\nAixò resumirà els principis operatius clau relacionats amb l'abordatge de l'amenaça continuada de la Covid-19 per a la temporada 2021. Revisarem aquests principis i qüestions relacionades a la convocatòria del club 32 d'aquest vespre. Aquests principis es basen en l'experiència de la temporada passada i segueixen les discussions que hem mantingut amb diversos comitès de lliga, experts mèdics, assessors externs i molts de vosaltres. Com vam saber l'any passat, podem jugar una temporada completa si mantenim el compromís ferm de complir els nostres protocols de seguretat i salut i fer els ajustos necessaris en resposta a les condicions canviants.\nAquests principis de funcionament estan dissenyats per permetre'ns jugar una temporada completa d'una manera segura i responsable i abordar possibles problemes competitius o financers de manera justa. Tot i que no hi ha dubte que les condicions de salut han millorat respecte l'any passat, no podem ser complaents o simplement suposar que podrem jugar sense interrupcions, ja sigui a causa dels brots de Covid entre els nostres clubs o dels brots que es produeixen a la comunitat en general. Aquests principis pretenen ajudar a prendre decisions informades, reconeixent que, com el 2020, haurem de ser flexibles i adaptar-nos a les condicions possibles canviants.\n• Mantendrem el nostre enfocament en la salut i la seguretat, sent la nostra màxima prioritat el benestar de tots els associats al nostre joc.\n• Gairebé tots els clubs han vacunat el 100% de la plantilla de nivell 1 i 2. Els clubs han posat en marxa els protocols adequats per al relativament poc personal que no s'ha vacunat, d'acord amb les directrius donades l'abril passat. A dia d'avui, més del 75% dels jugadors estan en procés de vacunació i més de la meitat dels clubs tenen taxes de vacunació superiors al 80% dels seus jugadors.\n• Sabem que les vacunes són segures i efectives i són el millor pas que qualsevol persona pot fer per estar fora de perill del coronavirus. Les vacunes continuen proporcionant una forta immunitat contra variants del coronavirus, inclosa la variant Delta. Fins i tot amb augments recents, els nous casos es mantenen molt per sota dels nivells màxims de principis d'any. Tant els CDC com els principals sistemes hospitalaris de tot el país han informat que el 97 per cent o més dels nous casos i pràcticament totes les hospitalitzacions es veuen en persones no vacunades. Tot i que hi ha hagut infeccions innovadores (casos en què una persona vacunada ha estat infectada), aquests casos solen ser lleus i la gent es recupera de la infecció amb relativa rapidesa.\n• Si una persona vacunada dona positiu i és asimptomàtica, quedarà aïllada i es realitzarà el seguiment de contactes ràpidament. Es permetrà que l'individu positiu torni al servei després de dues proves negatives amb un mínim de 24 hores de diferència i, a partir de llavors, es farà la prova cada dues setmanes o segons les indicacions del personal mèdic. Les persones vacunades no seran objecte de quarantena com a conseqüència del contacte proper amb una persona infectada.\n• Si una persona no vacunada dóna positiu, els protocols del 2020 continuaran vigents. La persona estarà aïllada durant un període de 10 dies i després se li permetrà tornar al servei si és asimptomàtic. Les persones no vacunades continuaran sotmeses a un període de quarantena de cinc dies si tenen contacte proper amb una persona infectada.\n• Les persones que hagin tingut una infecció prèvia per Covid es consideraran totalment vacunades 14 dies després d'haver rebut almenys una dosi d'una vacuna aprovada.\n• Continuarem en estret contacte amb les autoritats mèdiques i de salut pública a tots els nivells de govern, així com amb els nostres propis assessors mèdics i l'NFLPA, i comunicarem amb promptitud qualsevol canvi en els consells mèdics o de salut pública.\n• La lliga farà tots els esforços raonables, d'acord amb els principis de salut i seguretat subjacents, per completar la temporada regular completa de 272 partits dins de les 18 setmanes actuals i tots els partits de postemporada tal com estiguin programats, d'una manera segura i responsable. Això es basa en un compromís amb jugadors, entrenadors, aficionats i socis comercials. No preveiem afegir una 19a setmana per acollir partits que no es poden reprogramar dins de les 18 setmanes actuals de la temporada regular.\n• Tots els clubs estan obligats per la Constitució i els Estatuts a tenir el seu equip preparat per jugar a l'hora i el lloc prevists. El no fer-ho es considera una conducta perjudicial. No hi ha dret a ajornar un partit. Els ajornaments només es produiran si ho requereixen les autoritats governamentals, experts mèdics o a discreció del comissari.\n• A la vista de la flexibilitat substancial de la llista existent per a la temporada 2021, a falta de consideracions mèdiques o directrius governamentals, els jocs no es posposaran ni es reprogramaran simplement per evitar problemes de llista causats per lesions o malalties que afectin diversos jugadors, fins i tot dins d'un grup de posició.\n• Si un partit es cancel·la/ajorna perquè un club no pot jugar a causa d'un pic de Covid entre els seus jugadors/personal no vacunats o com a conseqüència d'això, la càrrega de la cancel·lació o retard recaurà sobre el club que pateix la infecció de Covid. Intentarem minimitzar la càrrega del club o dels clubs contraris. Si un club no pot jugar a causa d'un augment de Covid en persones vacunades, intentarem minimitzar la càrrega competitiva i econòmica dels dos equips participants.\n• La reprogramació d'un partit ajornat dependrà de raons de salut i seguretat per recomanació d'experts mèdics, així com de consideracions sobre la disponibilitat de l'estadi, la integritat de l'horari, la comoditat dels aficionats i altres assumptes adequats.\n• Si un partit no es pot reprogramar dins del calendari actual de 18 setmanes i es cancel·la a causa d'un brot de Covid entre jugadors no vacunats d'un dels equips competidors, el club amb el brot perdrà la competició i es considerarà que ha jugat. 16 jocs a efectes de draft, prioritat de renúncia, etc. A efectes de la classificació de playoffs, l'equip que perde se li acreditarà una derrota i l'altre equip se li acreditarà una victòria.\n• Si un partit es reprograma a causa d'un brot de Covid entre jugadors no vacunats d'un dels equips competidors, el club que pateix l'epidèmia serà responsable de totes les despeses addicionals que incorri l'equip contrari i també haurà de pagar qualsevol dèficit entre el real i el pagament previst al grup VTS.\n• Si un partit no es pot reprogramar dins del calendari actual de 18 setmanes i es cancel·la a causa d'un brot de Covid entre jugadors no vacunats d'un dels equips competidors, aquest club perdrà el concurs i serà responsable del pagament perdut al grup VTS. .\n• Si un partit es cancel·la i no es pot reprogramar dins del calendari actual de 18 setmanes a causa d'un brot de Covid, els jugadors dels dos equips no rebran el sou setmanal del paràgraf 5.\nSi un joc es cancel·la a causa d'un brot de Covid entre jugadors/personal no vacunat, a més de les sancions econòmiques identificades anteriorment, el comissari conserva l'autoritat per imposar sancions addicionals, especialment si es determina raonablement que el brot de Covid és el resultat d'un fracàs. personal del club per seguir els protocols aplicables.\n• Els costos de prova de jugadors i personal per a la Covid-19 durant la temporada 2021 es pagaran de la següent manera: els primers 400.000 dòlars dels costos reals de les proves de cada club es tractaran com una despesa de lliga. Cada club pagarà els seus propis costos reals de les proves a mesura que es produeixin i després se'ls reemborsarà després de la temporada fins a 400.000 dòlars en costos reals de les proves. Tots els costos de les proves que superin els 400.000 dòlars aniran a càrrec del club. L'elegibilitat per a aquest reemborsament dependrà del compliment total de tots els protocols de proves relacionats amb la Covid-19 vigents per a la temporada 2021. Qualsevol desviació material pot fer que un club no sigui elegible per a un reemborsament, a més de qualsevol altra conseqüència.\nAmb les noves polítiques, és segur que la lliga s'està prenent les coses molt seriosament que l'any passat. A causa dels brots de l'any passat entre els jugadors, molts partits es van ajornar.\nVegem què ens depara el futur.


Dispensa de precepte del dia de Sant Jaume - Arquebisbat de Barcelona\nDispensa de precepte del dia de Sant Jaume\nDECRET 14/15.- Barcelona, 1 de juliol de 2015 El calendari laboral de la Generalitat de Catalunya d’aquest any disposa que el dia 25 de juliol, festa de Sant Jaume, és dia feiner. Atenent la importància d’aquesta festa dins el calendari de l’Església i preveient les dificultats que, per causa del treball, puguin tenir els fidels [...]\nDECRET 14/15.- Barcelona, 1 de juliol de 2015\nEl calendari laboral de la Generalitat de Catalunya d’aquest any disposa que el dia 25 de juliol, festa de Sant Jaume, és dia feiner.\nAtenent la importància d’aquesta festa dins el calendari de l’Església i preveient les dificultats que, per causa del treball, puguin tenir els fidels per celebrar-la;\nPEL PRESENT decret disposem el següent:\nEn les poblacions on s’hagi triat aquesta data com a festa local i, en conseqüència, sigui dia festiu, es manté la festa de sant Jaume com a dia de precepte;\nEn les poblacions on no sigui dia festiu, queda dispensada l’obligació de participar en la celebració eucarística, així com també queden dispensades les altres obligacions derivades de les festes declarades de precepte.


L’escola inclusiva, relegada de les prioritats de la Conselleria d’Ensenyament pel curs 2014-2015\nLa Plataforma Ciutadana per a una Escola Inclusiva a Catalunya, integrada per famílies, professionals i entitats socials (entre elles ECOM), lamenta que, un cop més, l’escola inclusiva no formi part de les prioritats del Departament d’Ensenyament. De fet, el curs escolar actual, (2014/15) ha engegat sense el nou Pla estratègic , el qual havia d’estar enllestit el juny.\nLa Plataforma posa de manifest tres punts que il•lustren aquesta situació d’estancament. En primer lloc, la consellera d’Ensenyament, Irene Rigau , no ha fet cap tipus d’al•lusió a l’escola inclusiva durant la presentació del curs escolar d’enguany, tot i que és un dels principis rectors del model educatiu català, d’acord amb la LEC.\nEn segon lloc, s’ha incomplert amb el termini fixat per presentar un “Pla estratègic d’atenció a la diversitat en el marc d’una escola inclusiva”, que s’havia de presentar abans de finalitzar el curs escolar 2013/14, i que tal i com denuncia la Plataforma, ni tan sols s’ha presentat un esborrany.\nPer últim, no s’han fet públiques les últimes estadístiques sobre el curs escolar, que cada any el Departament d’Ensanyament penja a la seva pàgina web el mes de febrer i que permeten saber el percentatge d’alumnes amb Necessitats Educatives Especials (NEE) escolaritzats en centres ordinaris.\nAmb tot i davant les situacions esmentades, des de la Plataforma Ciutadana per a una Escola Inclusiva es reclama un major “lideratge polític que cregui en l’escola inclusiva i posi al seu servei tots els recursos que té al seu abast. I cal també una comunitat educativa que empenyi i acompanyi”.\nECOM és una de les entitats socials que forma part de la Plataforma per una Escola Inclusiva, amb l’objectiu de treballar per aconseguir un sistema educatiu català plenament inclusiu.


Les dones del projecte DID, a la Fira d'Artesania\nLes dones mostren les seves creacions cada segon diumenge de mes\nLes participants al projecte Dona, Identitat i Diversitat de l'Ajuntament de VNG mostren les seves creacions artesanals a la Fira\nEl Servei de Convivència i Equitat de l'Ajuntament promou diversos projectes en l'àmbit de la cohesió social. Entre ells destaca el de "Dona, Identitat, Diversitat" adreçat a dones de diferents orígens i edats del municipi. Amb l'objectiu de conèixer per respectar les identitats plurals, vol crear vincles entre les persones participants, facilitar l'intercanvi de coneixements i experiències, fomentar la interculturalitat i el respecte a la diferència, i afavorir el sentiment de pertinença a l'entorn més proper i a la ciutat en general.\nDes d'aquest projecte s'han fet diverses accions de mostra de creacions pròpies en diades commemoratives a petició de les institucions. Vist l'èxit de les experiències, com els Special Olímpics i la Fira de Santa Llúcia, s'ha volgut oferir un espai amb temporalitat estable per donar a conèixer la diversitat cultural de la ciutat a partir d'aquests projectes municipals que han aplegat gairebé dues-centes dones de més de 30 orígens diferents: Moldàvia, Perú, Alemanya, Uruguai, Brasil, Marroc, Senegal, Filipines, Rússia, Bolívia, Argentina, República Dominicana, Mèxic, Cuba, Romania, Guinea Equatorial, Gàmbia, França, Alger, Índia, Paquistà, diferents punts de l'Estat espanyol i Catalunya.\nÉs per això que s'ha encetat una col·laboració amb la Fira d'Artesania promoguda per l'Ajuntament, i que se celebra el segon diumenge de mes al capdavall de la rambla de la Pau. La propera ocasió serà l'11 d'agost, i ara a l'estiu l'horari és de matí i tarda, de 10 del matí a 12 de la nit.\nLes dones del projecte "Dona, Identitat, Diversitat" participen en aquesta iniciativa municipal mostrant la riquesa de la diversitat de les seves creacions. Un bon estímul per fer realitat el camí del reconeixement, tant de la creació com de la interrelació, des de mirades femenines plurals, i una vivència que permet gaudir de l'intercanvi.


El nostre Gran Germà\n15 maig 2021 07:14\nTomeu Martí | 29 abril 2000\nFa uns mesos recorr Europa una nova moda, que com un fantasma sorgit de qualsevol pel·lícula de por, travessa portes, finestres i fronteres.\nDes que a Holanda s'iniciàs la moda del xafardeix multimèdia, amb un programa anomenat The Big Brother, el mal vici s'ha estès com una taca d'oli i a hores d'ara ja ha arribat a Espanya. Ells, els espanyols, han anomenat el xou com a El Gran Hermano i consisteix a tenir a deu actors (o aspirants a esdevenir-ho) engabiats durant tres mesos dins un habitatge rodejat i farcit de càmeres i micròfons que constantment mostren al curiós televident la vida (incloses totes les intimitats) que hi fan allà els deu elegits-elegides. Res a dir. Només que no es pensin que han inventat la pólvora, aquests espietes de pa amb fonteta.\nA les Illes Balears, aquesta terra precursora en la destrucció del territori i molt donada a experiments tecnològics, fa anys que ho havíem inventat.\nNosaltres teníem el nostre propi Gran Germà, però aquest era de veres. Tant que ni ho sabíem.\nEl nostre gran germà aspirava al control absolut de la societat. Desviava els faxos d'alguna gent per saber-ne la informació que emetien, interceptava el correu electrònic del personal per conèixer-ne els seus plans, intentava silenciar els mitjans de comunicació no addictes al seu règim, tenia per objectiu el control total de la societat, intentava liquidar qualsevol tipus d'autoorganització d'aquesta, pretenia expropiar uns repetidors de televisió, en nom del servei públic, tot i que més tard, sabérem quins eren els seus vertaders plans: privatitzar-los per després donant-los a «amics» fidels al seu dictat.\nEl gran germà nostrat era un tipus autosuficient i segur de si mateix, capaç d'exercir tant les funcions de germà gran, com les de gran padrinno («ja ens trobarem»), però va cometre la greu equivocació de pensar que tots érem uns grans «primos».\nEn definitiva, que per a Bigs Brothers de veritat, que s'apartin programes xorres de televisió i somnis il·lusos d'orwelians, on hi hagi el nostre gran germà que no ens vénguin amb comèdies.\nI amb aquestes, que arriba Aznar (a qui, la veritat, li desconeixíem aquest finíssim sentit de l'humor i potent capacitat irònica) i posa de ministre de Medi Ambient "mig ambient pels amics (de l'afortunat)" a un dels representants d'aquell tarannà i d'aquella manera de fer que ha fet possible que als diccionaris de tot el món hi hagi una referència a les Balears: el terme «balearització».\nDe totes maneres, res no ens ha d'estranyar, sobretot si no ens sorprèn que aquesta altra espècie de grans germans, que compten entre les seves ocupacions la de reprimir les protestes de sindicats i treballadors, desfilin a la manifestació-processó del Primer de Maig, sense que els representants dels sindicats majoritaris ni s'immutin. Han quedat enrere els temps en què hi havia polis a la mani, però anaven d'uniforme (de quin sindicat són aquells de marró?).\nS'ha de reconèixer que la ironia és insuperable.\nPerò jo l'hauria fet ministre de noves tecnologies.


Les pimes generen el 70% de l’ocupació a Catalunya, però continuen les dificultats per trobar mà d’obra qualificada | Foment de la Producció\nFEPIME Catalunya December 10, 2019December 10, 2019\nDurant el 1r semestre han retornat a Catalunya 50 empreses que van traslladar la seva seu al 2017/18. El saldo de vendes a Catalunya s’ha disparat fins als 1.048,8 M€ i lidera el rànking molt per sobre de Castilla i Lleó (181,7M€) que ocupa el 2n lloc.\nLa presidenta de Fepime, Ma. Helena de Felipe, i el secretari general de l’entitat, César Sánchez, presenten els resultats i les conclusions del “IV Informe de la situació econòmica i laboral de la PIME Catalana”, elaborat per la patronal a la seu de Foment del Treball.\nD’aquest estudi s’hi desprèn que les petites i mitjanes empreses són les que generen més ocupació, al voltant del 70%, i ho fan amb contractes indefinits; mentre que les micro i les petites en un 61,19%, molt per sobre de les mitjanes i les grans, que durant el sis primers mesos del 2019 han incrementat la contractació temporal en un 8% i un 7,7%% respectivament.\nMalgrat això, les pimes continuen registrant dificultats per la seva manca d’estructura, eines i recursos a l’hora d’afrontar nous reptes i canvis de l’entorn. Per aquesta raó l’increment del pes de la pime en el teixit empresarial condiciona el conjunt de l’economia. És imprescindible reforçar les polítiques de creixement empresarial per augmentar la grandària de les empreses espanyoles i catalanes. A mesura que les empreses poden créixer, augmenten les seves possibilitats de disposar i gestionar les eines necessàries per fer front a les oportunitats dels mercats i donar les respostes a les necessitats per mantenir-se estables i solvent i créixer al mateix ritme que el seu entorn.\nNo es tenen dades actualitzades, en l’àmbit autonòmic del nombre d’empreses en funció a la seva grandària. En l’àmbit estatal, l’agost de 2019 hi havia 20.586 empreses més inscrites a la Seguretat Social que el 2018 (0,72%). Respecte del 2017, l’increment va ser de 39.175 empreses (1,37%). Es pot apreciar que durant els últims dos exercicis es van incrementar, sobretot el nombre d’empreses petites i els autònoms (pimes sense assalariats).\nFont: Elaboració pròpia a partir de dades estretes del Portal “Cifras Pyme”, del Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social\nLes dificultats per trobar mà d’obra adequada és molt similar entre les pimes i les empreses grans. Però les possibilitats de les empreses més petites per retenir el talent humà dins de les seves organitzacions són molt limitades. Això es veu reflectit en l’increment de la preocupació per la manca de recursos humans amb la formació requerida per les empreses. Respecte al 2014 aquest preocupació es va incrementar un 267% en les microempreses, més d’un 343% en la petita empresa i un 335% en les empreses de més de 50 treballadors.\nDe la mateixa manera, l’accés al finançament també és un graó més que ha de superar la Pime: els interessos dels crèdits de menys de 250.000 € (atribuïts sobretot a les empreses més petites) continuen sent superior als de les grans empreses per més d’un 1%. Durant aquest últim any, les operacions de crèdit nou a empreses van caure un -6,32% respecte a l’agost de 2018 en les operacions de menys de 250.000€; un -1% en les operacions que oscil·len entre els 250.000 i 1M€ i, per el contrari, van créixer un 35,69% en les operacions superiors al milió d’euros.\nUn altre factor que preocupa a les empreses, i sobretot a la Pime, és l’endarreriment en els terminis de pagament; l’agost del 2019, el període mitjà de Pagament a Espanya era de 40,17 dies i a Catalunya de 42,94 dies. Cal destacar que Catalunya va ser l’única Comunitat Autònoma que va disminuir el seu PMP en aquest mes, concretament, ho va fer en 8,80 dies (17,01%) respecte al juliol.\nFont: Elaboració pròpia a partir de dades del Ministeri de Hisenda i Funció Pública\nPel que fa a les exportacions catalanes, de gener a juliol de 2019, la xifra total d’exportació es va incrementar respecte al mateix període del 2018 en un 2,8%, la variació interanual del nombre d’exportadors regulars (aquells que van exportar durant els últims 4 anys consecutius) també es va incrementar un 0,3%. A Espanya la situació és similar, l’increment interanual de les exportacions per al mateix període va ser del 2% i dels exportadors regulars del 2,3%.\nSi bé no es tenen dades per grandària d’empresa, es poden atribuir a les pimes i autònoms les exportacions més baixes. Es destaca que, en el primer semestre de 2019, el nombre d’exportadors regulars que fan vendes per imports inferiors a 5.000€ i dels exportadors regulars que exporten per valors entre 5.999€ i 25.000€ ja han superat els exportadors regulars de tot el 2018 tant al territori autonòmic com en el conjunt de l’estat. Concretament a Catalunya al juliol hi havien 4.053 exportadors regulars de menys de 5.000€ i en tot el 2018 hi van haver 3.783 exportadors. A Espanya els exportadors més petits de gener a juliol van arribar als 12.024 i en tot el 2018 van ser 10.736. També hi ha un fort increment dels exportadors de més de 5.000€ i menys de 25.000€ tant en l’àmbit català com estatal.\nConfiança de les empreses\nLa confiança de les empreses per a l’últim trimestre del 2019 va ser superior a Catalunya que a Espanya, si bé en tots dos territoris la variació intertrimestral va ser negativa. Al territori català, les mitjanes empreses van rebaixar la seva confiança un 5,55% respecte al tercer trimestre del 2019; en l’àmbit estatal van ser les empreses petites les que més van rebaixar la seva confiança, en un -3,38%.\nPrecisament, entre els factors que influeixen en l’evolució de l’Índex de confiança de les empreses a Catalunya es destaca la debilitat de la demanda, les dificultats financeres, l’augment de la competència i la manca de mà d’obra adequada. Cal destacar que mentre que els primers tres factors esmentats s’han anat reduint en els últims exercicis, la preocupació per no trobar mà d’obra amb les capacitats adequades s’ha incrementat notablement en tot el teixit empresarial durant els últims exercicis.\nLa variació intertrimestral de la confiança empresarial de l’últim trimestre del 2019, va disminuir en totes les Comunitats Autònomes. Les baixades més importants van estar les d’Extremadura (-6,5%), País Basc (-5%) i Illes Balears (-4,7%). A Catalunya, la caiguda va ser del -2,8%, focalitzant-se el descens, en les mitjanes i petites empreses, que van tenir una variació intertrimestral del -5,5% i del -2,77% respectivament. Només les empreses de més de 1.000 treballadors van obtenir una variació positiva amb un 2,49% respecte al tercer trimestre.\nEvolució de les TICS a les empreses espanyoles\nA Catalunya, les dades del primer trimestre de 2019 publicades per l’INE, estableixen que el 99,11% de les empreses amb més de 10 treballadors tenien ordinadors i el 63,05% tenien personal que utilitzava ordinadors amb fins empresarials. Els resultats de l’ús de les TICS de 2019 per grandària d’empresa a nivell autonòmic, es publiquen al desembre.\nA nivell Estatal, cal destacar que fins al primer trimestre de 2019, gairebé el 92% de les empreses petites utilitzaven algun sistema de seguretat TIC, aquest percentatge puja al 96,8% i 98,2% en les mitjanes i grans empreses. Cal destacar també la variació interanual positiva de la compra de serveis de Cloud Computing utilitzat a través d’internet, que ha estat del 24,81% en la petita empresa, del 11,94% en la mitjana empresa i del 12,82% en la gran empresa.\nPer oposat, la variació interanual de anàlisi de Big Data a tots els trams empresarials va estar negativa: -27,24% a la petita, -29,15% a la mitjana i -3,77% a la gran empresa.\nCanvi de domicili de les empreses\nSobre la base de dades obtingudes d’INFORMA B&D, durant el primer semestre del 2019, 2.766 empreses van traslladar el seu domicili social a una altra comunitat autònoma. A Catalunya, 440 empreses van traslladar la seva seu social fora del territori català, mentre que 324 van entrar en el mateix, deixant un saldo d’entrades i sortides negatiu de -116 empreses.\nSi bé és cert que encara el saldo entre la sortida i l’entrada d’empreses a Catalunya durant el primer semestre del 2019 continua sent negatiu, els resultats s’allunyen molt dels períodes anteriors. És possible observar que la variació interanual del saldo d’entrades i sortides d’empreses del primer semestre ha sigut del -94,40% (-116 contra -2.072) i la variació intersemestral ha sigut del -51,05% (-116 empreses al primer semestre de 2019 i -237 empreses al quart semestre del 2018).\nDes d’octubre de 2017, degut en gran part a la situació política de Catalunya els canvis de domicili social van augmentar considerablement, arribant al seu punt màxim el primer semestre del 2018 (quan el saldo de les empreses que sortien i entraven de Catalunya va ser de -2.072 empreses) per disminuir immediatament al segon semestre un -88,56% (el saldo va caure a -237 empreses). De gener a juny del 2019, 50 empreses van tornar a instal·lar-se a Catalunya després d’haver traslladat la seva seu el 2017 o el 2018.\nDurant els primers sis mesos del 2019, Catalunya va concentrar el saldo més gran positiu de vendes de tot l’Estat amb 1.048,8 milions d’euros. Li segueixen Castellà i Lleó (181,7 M€) i Ceuta (138,1 M€). Per contrapartida, Madrid va registrar el pitjor saldo negatiu (-720,9 M€), seguida d’Andalusia (-315,3 M€). En part aquesta situació s’explica per la tornada a territori català d’una cinquantena d’empreses que s’havien traslladat durant els exercicis anteriors, entre les quals es destaquen dues empreses del grup GM Fuel, amb un volum de negoci anual de més de 700 milions d’euros.\nDestacat, Fepime, Informe, pimes


Brussel·les obre la porta a donar ajuda financera a Bolsonaro per combatre els incendis de l'Amazones\nPublicat 26/8/2019 14:00:44 +02:00CET\nBRUSSEL·LES, 26 ago. (EUROPA PRESS) -\nLa Comissió Europea s'ha mostrat aquest dilluns disposada a estudiar la possibilitat de concedir una ajuda financera al Govern brasiler liderat per Jair Bolsonaro per combatre els incendis de l'Amazones, si ho sol·licita.\n"Si es tracta de salvar l'Amazones i si aquesta assistència està prevista per salvar l'Amazones i els nostres boscos, evidentment la UE està llista per estudiar aquesta petició i oferir el que pugui oferir", ha afirmat la portaveu de l'executiu comunitari Mina Andreeva després de ser preguntada si l'assistència que porta diversos dies oferint Brussel·les al Brasil inclou fons comunitaris.\nLa portaveu ha assenyalat, en tot cas, que la Comissió no és qui ha de jutjar si el Brasil necessita o no ajuda per combatre els focs, però ha reiterat que està en contacte tant amb les autoritats brasileres com amb les bolivianes per "ajudar de qualsevol manera possible".\nEn aquest context, Brussel·les ha activat el sistema d'imatges per satèl·lit Copèrnic a petició d'un Estat membre i està proporcionant imatges de manera regular del Brasil i algunes regions del Perú, Bolívia i el Paraguai afectades pels incendis.\nA més, la Comissió Europea ha fet seves les paraules pronunciades pel president del Consell europeu, Donald Tusk, aquest cap de setmana al G7 i ha advertit Bolsonaro que és "difícil" imaginar una ratificació "harmoniosa" de l'acord de lliure comerç amb Mercosur per part de la UE "si el Govern del Brasil permet la destrucció de l'Amazones".\nAndreeva ha subratllat que aquest tractat comercial "és una manera d'ancorar el Brasil" en l'Acord de París, perquè inclou el "compromís vinculant" d'implementar aquest pacte mediambiental.\n"No són només paraules posat que hi ha obligacions legals en un paper una vegada que l'acord entri en vigor", ha assegurat, per després afirmar que Brussel·les "vigilarà detingudament" el compliment d'aquests compromisos per part del Brasil.


Mànec de fregar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Pal de fregar)\nMànec de fregar de T. W. Stewart de 1893\nEl mànec de fregar, pal de fregar o fregadora (al País Valencià, també són normatives les formes fregona i motxo) és una eina per a netejar el terra humit. Normalment es tracta d'un mànec a l'extrem del qual hi ha uns serrells absorbents. El mànec de fregar sol anar associat a un cubell escorredor. Per a torcar el sòl, després d'humitejar-lo i d'escórrer-lo, el mànec de fregar es refrega contra la superfície a netejar.\nEl mànec de fregar, entès com a "un tot compost per una galleda de material plàstic, amb un escorredor del mateix material que s'acobla al poal i un mànec de fregar amb el que es frega el terra", va ser introduït a Espanya pel riojà Manuel Jalón Corominas, i es va anar perfeccionant fins a adquirir l'aspecte actual. També existeix la mopa seca, dissenyada per a collir pols, que acostuma a tenir el cap més ample i els fils més curts que els dels mànecs de fregar humits.\nTanmateix va ser el 1953, segons apareix a la pàgina 104 del Catàleg publicat el 29 de novembre de 2011 pel Ministeri d'Indústria: "Entre els nombrosos antecedents del mànec de fregar hi ha patents de dones com la registrada el 1953 per Julia Montousse Fargues i Julia Rodríguez-Maribona". Aquestes dues dones van inventar una disposició de galleda, mànec i fregall per la qual van obtenir el model d'utilitat número 34.262, de títol "dispositiu acoblable a tota classe de recipients com galledes, cubs, calders i similars, per a facilitar el fregatge, rentat gestionar i assecatge de pisos, sòls, passadissos, sòcols i locals en general". A la llum del que mostra el pla adjunt, es podria qualificar d'un fregaterres molt anterior al famós mànec de fregar de Manuel Jalón (nº 298.240, 1964) i la de Belvis (nº 74.587, 1960).\n1.1 Història a Espanya\nMànec de fregar acabat d'usar i escorregut\n1837: Jacob Howe va patentar un tipus de mànec de fregar ja l'any 1837.\n1893: Thomas W. Stewart, un inventor nord-americà, va obtenir la patent número 499,402 el 13 de juny de 1893 per a un nou tipus de fixació per a una "Mop"\n1940: A la pel·lícula Fantasia, en Mickey Mouse té una guerra contra els motxos amb mànec fregant esbojarradament contra aquest (per aquest motiu la gent "de tot el món" en coneixia l'existència).\n1956: A la pel·lícula El nadó i el cuirassat, els mariners freguen la coberta del cuirassat amb un fregall i un cubell escorredor com els que es patentaren a Espanya aquell mateix any 1956.\nHistòria a Espanya[modifica]\nEntre 1900 i 1950 es van registrar nombroses patents que descrivien, amb diferents formes, mànecs i sistemes d'escórrer, una idea per a fregar amb fibres enganxades a un mànec, que s'escorren dins d'una galleda. Fins a arribar als models patentats entre 1957 i 1964 per l'enginyer riojà Manuel Jalón Corominas.\nJulia Montousse Fargues i Julia Rodriguez Maribona el 1953 van obtenir "el model d'utilitat nº 34.262" compost de cub, mànec i drap, com es pot veure a la pàgina 104 del Catàleg de Patents editat al novembre de 2011 a la saó dels 200 anys de la promulgació de la primera Llei de patents i Marques pel Ministeri d'Indústria.\nManuel Jalón Corominas, després de treballar 12 anys als EUA en l'entreteniment d'avions de reacció, tornant a Espanya va voler implantar la tecnologia que havia vist als EUA i va introduir a Espanya el mànec de fregar i el cubell escorredor. Va fabricar les primeres unitats inspirades en el model americà (amb cub metàl·lic i rodets) que posteriorment va modificar amb el con per a regirar-hi els fils de cotó per escórrer l'aigua. Posteriorment, el 1964, va desenvolupar un model que va ser registrat com a "patent d'invenció amb novetat internacional". Els primers articles van ser batejats com a aparells "lavasuelos" fins que Enrique Falcón va decidir escriure en les notes de la primera comanda (juliol de 1957) la paraula "fregona". En aquest nou model l'escorreguda del motxo es fa mitjançant un con escorredor encaixat en l'embocadura del cub, tot això construït en plàstic. Anteriors a aquest model de Manuel Jalón ja existien als EUA "mops" amb cub on l'escorreguda era feta per compressió dins un con escorredor. Manuel Jalón va registrar, el 1968, als EUA com a patent d'invenció seva un cub escorredor amb corrons accionats per pedal.\n↑ «pal de fregar». Diccionari de la llengua catalana. Institut d'Estudis Catalans.\n↑ «fregona». Diccionari normatiu valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.\n↑ «motxo (accepció 6)». Diccionari normatiu valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.\n↑ 4,0 4,1 www.google.com/patents/US499402 www.google.com/patents/US499402 13 juny 1893\n↑ 5,0 5,1 Vegeu-ne per exemple les patents nord-americanes:US 1.947.312 de 1930,US 2.171.387, de 1937 o US 2.567.708, de 1948.\n↑ 6,0 6,1 6,2 WWII mop bucket\n↑ Sentència sobre l'autoria de la invenció (a Espanya) del mànec de fregar, cf. Fonament Jurídic SEGON, pàgina 4\n↑ Conflicte de la fregona: una sentència ratifica que la va inventar Manuel Jalón. «L'Audiència conclou que sense negar que Bellvis fos l'autor d'una invenció en el sector dels "fregaterres", la patent vàlida sobre "el giny conegut com a mànec de fregar" va ser la de Jalón»\n↑ «Dos avilesinas pusieron en pie a la mujer» (en castellà). La Nueva España, 13-03-2013. [Consulta: 22 abril 2016].\n↑ US241 de 15 juny 1837\n↑ Walt Disney - Fantasia - Mickey The Sorcerer's Apprentice\n↑ 12,0 12,1 Catàleg de Patents, editat el novembre de 2011 per la Oficina Espanyola de Patents i Marques amb motiu dels 200 anys de la promulgació de la primera llei de patents i Marques (pàgina 78)\n↑ d'El Mundo Magazine, referència a Enrique Falcón\n↑ Sentència sobre l'autoria de la invenció del mànec de fregar, cf. Pàgina 6 baix de tot\n↑ US 3.506.997, de 1970, "Bucket device and wringer"\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Mànec de fregar\nsobre la sentència que reconeix a Jalón\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mànec_de_fregar&oldid=19912420»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 maig 2018 a les 12:31.


El Govern vol duplicar el nombre d'habitatges públics el 2023\nLa Conselleria de Mobilitat i Habitatge treballarà per aconseguir preus màxims en els vols amb la Península\n2 min. Palma 11/09/2019 20:47\n651x366 El conseller de Mobilitat i Habitatge, Marc Pons / ISAAC BUJ El conseller de Mobilitat i Habitatge, Marc Pons / ISAAC BUJ\nEl conseller de Mobilitat i Habitatge, Marc Pons, ha explicat aquest dimecres que un dels principals reptes de la Conselleria serà duplicar el nombre d'habitatge públic el 2023 i passar dels actuals 1.800 pisos de protecció oficial a 3.600. A més, el conseller ha anunciat que, una vegada aconseguit el 75% de descompte per als residents balears, ara es farà feina per aconseguir uns preus màxims en els vols amb la Península.\nPons ha comparegut davant la Comissió de Medi Ambient del Parlament, on ha anunciat que, per incrementar l'habitatge públic, es construiran nous pisos per oferir-los en lloguer social i s'hi incorporaran cases buides dels grans tenidors. El conseller ha subratllat que el Govern ja disposa d'un miler de pisos en el registre d'habitatges buits.\nPer completar el pla de la legislatura passada, el qual preveia la construcció de 511 pisos de protecció oficial i poder ampliar-lo a noves promocions, el conseller ha subratllat que serà necessària la col·laboració dels ajuntaments i els consells, mitjançant l'aportació de sòl, i del govern espanyol, facilitant l'edificació en terrenys de la seva propietat, com Can Escandell (Eivissa) i Son Busquets (Palma).\nD'altra banda, Pons ha recordat els projectes d'ampliació de la xarxa ferroviària previstos per a aquesta legislatura: metro fins al Parc Bit i Son Espases, inici de la construcció del tramvia des del centre de Palma fins a l'aeroport i l'Arenal, i la projecció d'una línia que des de Manacor fins a Cala Rajada i una altra que arribi fins al Port d'Alcúdia.\nEl conseller ha recordat que el 2020 entrarà en funcionament el nou sistema de transport per carretera a Mallorca. Les noves concessions, ja adjudicades en tres lots diferents, suposaran noves rutes, millors connexions (un 50% més de freqüències i noves rutes), més amplitud horària i horaris estables, com també busos nous, adaptats i que funcionaran sense derivats del petroli.


Víctor Montaner i Ester Montaner, millors esportistes de l'any\nDimarts, 2 juny 2009. 10:00. Redacció AnoiaDiari.\nDivendres passat es va celebrar la primera edició de la Festa de l'esport a Piera, en un sopar al teatre Foment ple de gom a gom. Va ser un acte d'homenatge als esportistes locals, amb diversos moments emotius. L'escollit millor esportista pierenc de l'any en la categoria masculina, Víctor Montaner, va guanyar el Campionat de Catalunya de 1.500 m. l'endemà mateix.\nL'elecció dels millors esportistes de l'any triats pel jurat va recaure en els atletes Víctor Montaner i Ester Montaner.\nA més, un dels esportistes més esperats va ser el pilot de trial Toni Bou, que va recollir una menció a títol pòstum.\nLa gala va transcórrer amb premis, espectacles i el ritme marcat pel locutor pierenc Jordi Quintana, mentre s'anava servint el sopar, i els més de 300 comensals podien seguir-la a través d'una pantalla on es veia la realització del programa de televisió que s'anava enregistrant.\nVa ser la primera experiència a Piera amb l'objectiu de motivar i reconèixer la quantitat de gent que dedica una part important de la seva vida a treballar amb valors com l'esforç, el sacrifici i l'afany de superació.\nVíctor Montaner, campió de Catalunya\nEl passat dissabte, l'escollit el dia abans com a millor esportista pierenc Víctor Montaner es va consolidar com a Campió de Catalunya en el Campionat de Palafrugell, que coincidia amb el XVIII Míting Internacional celebrat en aquesta localitat.\nMontaner va participar en la prova de 1.500 m, la de més nivell de la jornada, que va comptar amb un total de 21 participants. La carrera dels atletes va ser trepidant, amb uns 50 metres finals sensacionals i molt igualats entre Montaner i Carles Castillejos, que defensava el títol de l'any anterior, i que va quedar en segona posició.\nEls atletes pierencs Ester Montaner i Pau del Pozo també van fer un molt bon paper i van quedar en 8a 10a posicions, respectivament.\nVictòria de Jordi Viladoms i abandó de Marc Coma per una caiguda quan liderava el Ral·li de Sardenya\nDerrota del CPP Igualada Suro Pub a l’anada de les semifinals de la copa d’edats\n4 La Festa Major '19 d'Igualada tindrà un pregó de Toni Alba i la música d'Obeses i Dr. Prats 1379 lectures


Tempura Rolls - Monster Sushi Barcelona\n6 peces grans\nOrigen dels Tempura Rolls\nEls Tempura Rolls són un dels tipus de sushi més exquisits. El seu origen es remunta al segle XVI en un intercanvi comercial entre Portugal i el Japó. Darrere seu els portuguesos van deixar una empremta indeleble a l'illa coneguda avui com a tempura. Els xefs japonesos van heretar el plat dels portuguesos i ho van millorar.\nLa tempura és l'arrebossat japonès per excel·lència, que va començar sent menjar de carrer i posteriorment s'ha elevat fins a l'alta cuina. El sushi tempuritzat s'ha convertit en el protagonista de molts restaurants de menjar japonès. Tradicionalment, els makis eren peces de sushi farcides de peixos, vegetals i altres ingredients, embolicades amb arròs i alga nori. Ara, el roll farcit es arrebossa i es fregeix fins a transformar-lo en un tempuramaki cruixent.\nQuè és la tempura\nLa tempura és una tècnica culinària d'arrebossat, que es prepara tradicionalment amb farina, ou i aigua gelada. No és fàcil fer-ho bé, però quan es fa bé permet obtenir un arrebossat lleuger i cruixent. El truc és aconseguir que els ingredients de la massa siguin molt freds i l'oli molt calent. També és molt important fregir els aliments a tandes petites, perquè l'oli no perdi temperatura.\nLa idea principal és aconseguir un interior exterior cruixent mantenint la frescor i la suavitat de l'interior. Per això, en primer lloc fem un roll maki (amb alga per fora i arròs per dins), però molt més elaborat i després el fregim, aconseguint així el sushi en tempura. Aquest tipus de tempura roll resulta una barreja de contrastos irresistible, amb ingredients sucosos, frescos, cruixents i saborosos. Tota una combinació!\nAtreveix-te amb el sushi en tempura\nLa combinació d’ingredients i el toc del tempuritzat fan d’aquests rolls una opció que agrada a tots. Des que els tempura rolls van entrar a la carta de Monster Sushi, han esdevingut els favorits. T'atreveixes a demanar-los?\nDeliciós maki farcit de salmó, alvocat i philadelphia tot tempuritzat. Un clàssic california amb el toc especial del sushi en tempura. Fresc al seu interior per l'alvocat i la philadelphia, i el contrast exterior de la tempura i la calor de la cuina.\nUn clàssic amb doble tempura. Aquesta peça de sushi en tempura acull un interior cruixent amb llagostí arrebossat, combinat amb alvocat, tomàquet, cogombre i una salsa especial.\nNo es tracta de la ciutat nord-americana de Los Angeles, sinó d'un dels nostres exitosos sushi tempuritzat. La tempura exterior, combinada amb un interior de salmó i philadelphia, i el toc final, un espectacular topping de tàrtar de salmó.\nNo esperis més, reserva taula al nostre restaurant o demana sushi a domicili amb Monster Sushi.


Home > Acknowledgments > 2011 Premi “Solidaritat”\n2011 Premi "Solidaritat"\nEn la VII Edició dels Premis Solidaris de la Fundació Asindown es va concedir el Premi “Solidaritat 2011” a la Unitat per a la Integració de Persones amb Discapacitat (actualment UVdiscapacitat).\nL’objecte dels premis de la Fundació Asindown és reconéixer a aquelles persones i institucions que destaquen pel seu compromís social amb les persones amb Síndrome de Down.\nEl premi fou entregat per Dª Pilar Gadea, Presidenta d’Asindown.i recollit pel Rector de la UV D. Esteban Morcillo Sánchez.\nEl guardó fou concedit pel suport i la participació de la unitat en les diferents iniciatives impulsades per Asindown, perquè la Universitat de València ha estat una de les pioneres en apostar per la inserció laboral de les persones amb discapacitat psíquica.\nEl compromís de la UV es consolidà amb la signatura d’un conveni per a la integració laboral de persones amb Síndrome de Down, que desenvolupà la contractació de joves amb Síndrome de Down en diferents fundacions i serveis de la institució acadèmica.