04 dámský ručně pletený letní top\n04 Dámský ručně pletený letní top - pracovní postup, návod a vzor pletení zdarma\nručně pletený dámský top\nBarva 23 azur 250 (250) 300 g\nč. 4,5 + háček č. 3,5 značky schoeller+stahl\nPleteme podle rozkresu na jehlicích č. 4,5. V rubových řadách pleteme oka i nahození obrace. 1. – 4. řadu neustále opakujeme.\nZákladní vzor 2 - háčkování:\n(vzorek práce: 18 ok = 10 x 10 cm)\nHáčkujeme v kruhových řadách háčkem č. 3,5.\n1. a 2. řada: krátké sloupky;\n3. řada: * 1 krátký sloupek, 2 řetízková oka *, přičemž vždy přeskočíme 2 oka předchozí řady;\n4. řada: * 2 krátké sloupky do obloučku z řetízkových ok, 1 hlouběji vpíchnutý krátký sloupek*.\nKruhové řady uzavíráme pevným okem a začínáme 1 řetízkovým okem jako náhradou za první krátký sloupek. Od * do * neustále opakujeme.\nZačneme na 168 (172) 176 RO a háčkujeme základním vzorem 2 v kruhových řadách. 1. – 4. řadu 4 x opakujeme. Končíme 3 řady krátkých sloupků, přičemž v 1. řadě rovnoměrně 4 x 1 oko přeskočíme. Počet ok rozdělíme na polovinu a označíme si postranní šev.\nZ poloviny uháčkovaného lemu nabereme 83 (87) 91 + 2 krajová oka a pleteme 1 rubovou řadu hladce. Pak pokračujeme podle rozkresu a oka rozdělíme takto: oka před opakováním vzoru = MS, pak opakování vzoru = 19 (20) 21 x, končíme oky za opakováním vzoru. Po 25 (26) 27 cm uzavřeme oboustranně pro průramek 7 (9) 11 ok a dále pleteme 19 (20) 21 cm. Končíme 2 řadami hladce. Oka po 44 (46) 48 cm od lemu pevně uzavřeme a přitom dbáme, abychom dodrželi rozměry uvedené na střihu.\nLem zprava doleva rozdělíme následovně: 8 (9) 10 cm nechat volných, ze zbylých 34 (37) 40 cm nabereme 59 (63) 67 + 2 krajová oka, přičemž vpichujeme pouze do přední smyčky háčkovaných ok. 1 řadu pleteme hladce rubovou. Dále pokračujeme podle rozkresu. Na pravém okraji práce ujímáme v každé 2. řadě 40 (41) 42 x 1 oko, vždy až po prvních 3 upletených okách. Tato oka pevně utahujeme, ujímání se provádějí vynecháním 1. nahození.\nPrůramek pleteme po 25 (26) 27 cm od lemu stejně jako u zadního dílu. Přes zbylých 14 (15) 16 ok pleteme ještě 1 řadu hladce, pak od po 33 (34) 35 cm od lemu pevně uzavřeme.\nSpodní přední díl:\nOka lemu rozdělíme z druhé strany lemu a přitom vpichujeme za zadní smyčku háčkovaných ok. Pleteme podle stejného principu jako horní přední díl, jen zrcadlově.\nZačneme na 18 (20) 22 RO a háčkujeme 2 řady KS. Háčkujeme 6 (7) 8 cm širokou sponu hlouběji vpichovanými krátkými sloupky. Končíme 2 řadami KS, které pracujeme i podél užších okrajů.\nNa pravou stranu předního dílu navážeme cca 5 kusů různě dlouhých třásní v rozmezí 18 – 30 cm. Uháčkujeme libovolně dlouhé řetízky, 1 DS vpíchnout zpátky do 5. posledního RO, háčkem zepředu vpíchnout do vzniklé smyčky a přízi pevným okem protáhnout, dále pokračujeme RO a celý postup opakujeme 4 – 6 x. Končíme uzlíky, které by se ovšem měly nacházet v rozdílné výši.\nDíly vypneme podle střihu a mírně napaříme. Uzavírací řadu na zadním díle obháčkujeme 1 řadou KS. Spony našijeme na zadní a přední díl tak, že uzavírací řada je zakrytá. Třásňovou šňůrku připevníme na pravý díl. Sešijeme postranní švy matracovým stehem.


Důvěra ve vládu lehce roste - iDNES.cz\n22. května 2000 11:53, aktualizováno 11:53\n- Důvěra ve vládu už delší dobu mírně stoupá. Potvrzuje to i poslední průzkum veřejného mínění Institutu pro výzkum veřejného mínění. I nadále se však největší důvěře těší prezident Václav Havel, kterému věří 53 procent lidí. Vládě 30 procent, což je o osm více než u Poslanecké sněmovny a o 12 více než v případě Senátu.\nDůvěra ve vládu pomalu roste od listopadu. Tehdy kabinetu věřilo dosud nejméně lidí - 19 procent.\nPrezident proti minulému měsíci ztratil důvěru u třech procent lidí.\nV porovnání s loňským rokem mírně vzrostla důvěra v Senát. Přesto však je s 18 procenty podle průzkumů nejméně důvěryhodnou ústavní institucí.\nTémata: institut, veřejné mínění, vláda, prezident, Václav Havel\nHavel má za sebou špatný rok, ale zatím se nevzdal\nDo desátého roku svého prezidentování si Václav Havel může přát jediné: aby nebyl stejný jako ten předchozí. Rok 1998...


Doomscrolling. Když se ze čtení špatných zpráv stane závislost | Česká spořitelna\nDoomscrolling. Když se ze čtení špatných zpráv stane závislost\nProbudit se, natáhnout se po telefonu, zkontrolovat zprávy. Připomíná vám tento zvyk vaši ranní rutinu? Potřeba informovat se o aktuálním dění není nic špatného. Horší však je, když se nemůžeme nabažit negativních zpráv a začneme propadat takzvanému doomscrollingu. Jak této posedlosti odolat?\nDoom jako zkáza, scrolling jako nekonečné projíždění feedem zpráv. Pojem doomscrolling je sice poměrně nový, označuje však aktivitu, která se mezi lidmi vyskytuje už nějaký čas – nutkavou potřebu sledovat negativní zprávy. Zdroje se poněkud rozchází v tom, kdy se výraz objevil poprvé. Například slovník Merriam-Webster zařadil doomscrolling na seznam slov, která vznikla během pandemie. Na druhé straně existuje na sociální síti Twitter příspěvek z roku 2018, který hovoří právě o tomto výrazu. Doomscrolling tedy existoval ještě dříve, než vypukla pandemie. A existoval nejen jako pojem, ale i jako činnost. Rozmach sociálních médií a dění roku 2020 však bezpochyby přispěly k tomu, že lidé začali propadat doomscrollingu čím dál tím víc.\nStačí se podívat na události, které nás provázely či stále provázejí poslední léta – pandemie koronaviru, rasové nepokoje v USA, klimatická krize, energetická krize, inflace, válka na Ukrajině. Kolem těchto témat vyvstává neustále řada otázek a s nimi přirozeně i touha znát odpovědi. Bez přestání proto pátráme po informacích. Postupně však začínáme propadat strachu, že nám unikne zásadní zpráva, a přiživujeme tak nejistotu, kterou v nás vzbuzují už samotné události. Navíc dnes není o přístup k informacím nouze. Stačí vzít do ruky telefon a scrollovat. Za doomscrolling ale nejsou vina média. Tento jev je spíše důsledkem toho, jak jsme jako lidé od přírody nastavení – důsledkem potřeby vědět, co se kolem nás děje, abychom ve světě přežili.\nCo se děje s člověkem, když se oddá doomscrollingu?\nDlouhé hodiny sledování negativních zpráv můžou začít v lidech vyvolávat přehnaný pocit ohrožení a vést k problémům se soustředěním, k úzkostem a depresím.\nDoomscrolling je vlastně určitá podoba syndromu FOMO – strachu, že přicházíme o zajímavou příležitost nebo událost. Ale místo nepříjemných pocitů kvůli tomu, že večer netrávíme na párty, se bojíme, že nám unikne podstatná informace.\nJaké typy osobností jsou náchylné k doomscrollingu? Často se jedná právě o lidi, kteří mají tendenci propadávat úzkostem. Ty jsou totiž spojené se zvýšenou pozorností věnovanou negativním informacím. Takový vzorec chování však posiluje pocit ohrožení, což opět vede k potřebě ponořit se do záplavy zpráv ve snaze najít odpovědi na otázky, které hýbou společností. Jenže řešení řady problémů jsou velmi komplikovaná a možná vůbec nemusí existovat.\nZpátky do mediální minulosti. Syndrom zlého světa v nás nezačaly vzbuzovat až sociální sítě\nFakt, že média můžou posilovat pocit, že svět je zlé a nebezpečné místo, není žádnou novinkou. Už koncem 60. let minulého století hovořil sociolog George Gerbner o pojmu mean world syndrome neboli o syndromu zlého světa. Jeho studie ukázala, že lidé, kteří se dlouhodobě vystavovali mediálnímu obsahu zobrazujícímu násilí, začali pohlížet na svět jako na nepřátelské místo. A tento pocit pak formoval jejich názory a postoje.\nDetoxikace mysli od špatných správ\nOdstřihnout se od médií, zrušit si sociální sítě? Takovou radikální cestu volit nemusíte, abyste se doomscrollingu vyhnuli. Vždy záleží na tom, jak čas na mediálních platformách trávíte a jak se při tom cítíte. Když vás po několikaminutovém scrollování na Facebooku začnou zaplavovat pocity úzkosti, pravděpodobně s touto sítí nepracujete užitečně. Zamyslete se nad zdroji, ze kterých čerpáte, i nad tím, zda jsou dostatečně rozmanité. Pamatujte, že lidský mozek má své limity – vyhraďte si na čtení zpráv omezený čas. Klidně si nastavte časovač, který vám připomene, že máte s procházením stránek přestat.\nJak nespadnout do nekonečné spirály zkázy na sociálních sítích?\nAmerická novinářka Karen K. Ho založila twitterový účet @QuittrBot, který má pomoct doomscrolling omezit. Tento Quit Twitter Bot pravidelně uživatelům připomíná, aby si od scrollování dali chvíli pauzu. Další cestu můžou představovat různé doplňky prohlížeče, které by měly omezovat nekonečné scrollování – jako například News Feed Eradicator. Běží na Facebooku, Twitteru, LinkedInu, YouTube, Instagramu či Redditu.\nA ještě jedna rada na závěr. Když omezíte doomscrolling, věřte, že vám rozhodně neunikne tolik zpráv, bez kterých byste se neobešli. Pokud ale budete trávit každou možnou chvíli kontrolováním feedu, utíká vám čas, který můžete věnovat užitečnějším aktivitám – cvičení, procházce, čtení knihy nebo spánku. Tedy aktivitám, které přispívají k duševnímu zdraví. A to je důležité v jakékoliv době.


Dvojčata z Křešic potřebují vaši pomoc. Stačí sbírat víčka - Deník.cz\nDvojčata z Křešic potřebují vaši pomoc. Stačí sbírat víčka\nJičín - Čtyřiadvacet hodin v pohotovosti je maminka čtyřletých dvojčat Radka a Vojtěcha Zajícových, u kterých se ve třech letech projevily příznaky těžké retardace a autismu. Rodina potřebuje pomoc. Té se ujala Oblastní charita Jičín, která pořádá pro Radka a Vojtěcha sbírku víček.\n„Kluci se narodili zdraví, všechno bylo v pořádku. Na roce jsem vnímala nějaké odlišnosti, ale lékaři nic neshledali, ani nás neposlali na speciální vyšetření. Onemocnění se začalo projevovat kolem třetího roku, změny provázela agresivita," popisuje začátky paní Zajícová, která je v invalidním důchodu a o kluky se navíc stará sama.\nChlapci trpí atopickým ekzémem, potřebují odborná vyšetření, speciální kočárek a maminka by je ráda vozila do speciální mateřské školy v Jičíně. Právě na tyto účely budou darované finance využity. „Od září bychom mohli děti umístit v Mateřské škole na Větrově, k tomu ale potřebujeme speciální vyšetření v Praze. Díky finanční pomoci si ho nyní můžeme dovolit," popisuje máma táta v jednom.\nAutismus je jednou z nejzávažnější poruch dětského mentálního vývoje. Důsledkem poruchy je, že dítě dobře nerozumí tomu, co vidí, slyší a prožívá. Nevyhodnocuje správně informace, které k němu směřují a reaguje někdy nezvykle na běžné podněty. To je mamince Vojty dobře známé, stačí aby následkem výpadku proudu nefungovala televize a chlapec začne reagovat agresivně – hází vším okolo a osoby v blízkosti tluče cíleně do obličeje. Je důležité, aby se nemoci přizpůsobilo i okolí, protože děti potřebují pravidelný režim a mají své návyky. Paní Zajícová musí být stále ve střehu, aby se chlapcům něco nestalo. Děti u všech dostupných spotřebičů mačkají knoflíky, středem zájmu jsou i vypínače světel. Obtížné jsou pro matku také nákupy, ty jsou ve společnosti chlapců téměř nemožné. „Pomáhají nám rodiče, kvůli bezpečnosti dětí musíme nyní rekonstruovat i dům, potřebujeme speciální auto, předělat vytápění, kde nám vyjde vstříc město Libáň," popisuje žena, která už vychovala dvě zdravé dcery.\nOdpočinek je pro ni velmi vzácný. U domu, kde rodina žije, je naštěstí zahrada, kde si chlapci mohou hrát, společnost jim přitom dělá pes Rex. Naděje na vyléčení dvou klučinů není žádná.\n„Rozhodli jsme se pomáhat potřebným i nad rámec svých pracovních náplní," říká koordinátorka sbírky Kateřina Romančáková. Pomoci můžete i vy a nebude vás to nic stát. Stačí skladovat víčka od pet lahví a ty potom donést na jedno ze sběrných míst. Ta najdete po celém Jičíně, např. v nemocnici nebo na městském úřadě, v Hořicích, Vysokém Veselí, Hradci Králové a také v Libáni. Přispět můžete i finanční částkou na účet sbírky.\nČíslo účtu a další informace naleznete na charitajicinpomaha.cz. Víčka můžete přinést i do redakce Jičínského deníku na Husově ulici.


Každý člověk má právo na čistý vzduch a čistou vodu. Silný Bidenův tým to chce naplnit | Obnovitelně\nMartin Sedlák | 30. 12. 2020\n„Jsme v krizi,“ uvedl Joe Biden během svého projevu ve Wilmingtonu v Delaware. „Nemáme čas ztrácet čas. Stejně tak, jako potřebujeme být jednotným národem, abychom mohli reagovat na COVID-19, potřebujeme jednotně postupovat proti změně klimatu,“ dodal Biden.\nPřed vládou Joe Bidena totiž stojí podobně klíčový úkol, jako před prezidentem Obamou po propadu americké ekonomiky v důsledku krize v letech 2008 a 2009. Také tehdy byly jedním z receptů investice do obnovitelných zdrojů a dalších inovací spojených s ochranou klimatu. Biden má nyní výhodu více než 10 let dynamického rozvoje, který z moderní energetiky udělal klíčové ekonomické odvětví schopné dát práci stovkám tisíců lidí. Biden proto věří, že může spojit plány na oživení americké ekonomiky s politikou ochrany klimatu.\nVelvyslanec pro změnu klimatu\nJako vůbec první jméno, které Biden oznámil v rámci svého budoucího týmu lidí pro oblast řešení změn klimatu, byl John Kerry. Tento bývalý americký ministr zahraničních věcí z Obamovy vlády patřil mezi klíčové osobnosti, které pomohli finalizovat Pařížskou klimatickou dohodu téměř dvou stovek států včetně největších znečišťovatelů ovzduší. Vrátit zpět USA vážnost v boji proti změnám klimatu nebude lehký úkol. Kerry musí na poli mezinárodní diplomacie dohnat čtyři roky, během kterých pověst USA poškodilo vystupování Donalda Trumpa. Končící americký prezident vyvedl USA z těžce vyjednané klimatické dohody a šířením hoaxů o obnovitelných zdrojích či změně klimatu sice sám sebe zesměšnil, ale bohužel také nalomil důvěru v odpovědnou klimatickou politiku.\nKerry se vedle role velvyslance pro klima stane také členem Rady pro národní bezpečnost, což odráží důležitost tématu v očích Joe Bidena. John Kerry se bude novému americkému prezidentovi hodit i na domácí půdě. Jak připomíná New York Times, byl to právě Kerry, který v roce 2009 spolu s dalšími senátory již v roce 2009 připravil návrh legislativy stanovující strop pro emise skleníkových plynů v USA a zároveň umožňující společnostem obchodovat s povolenkami ke splnění tohoto cíle. Zákon se sice nepodařilo prosadit, ale Kerry se ukázal jako platný politik naslouchající hlasům vědy.\nJohn Kerry jako ministr zahraniční USA se svou vnučkou při podpisu Pařížské klimatické dohody (2016).\nKerry nezahálel ani během čtyř let, kdy byl od konce Obamova odobí mimo Bílý dům. V roce 2019 inicioval vznik koalice snažící se v USA o seriózní debatu o vlivech změn klimatu a nutnosti hledat řešení. Přidali se k němu hvězdné osobnosti politiky i veřejného života. Kerryho projekt podpořili například dva bývalí prezidenti USA Bill Clinton a Jimmy Carter. Nechyběli ani umírnění republikáni: Arnold Schwarzenegger, bývalý guvernér Kalifornie, a John Kasich, bývalý guvernér Ohia. Celebrity pak zastupovali například Leonardo DiCaprio, Sting či Ashton Kutcher.\nPřevážně ženský tým pro ochranu klimatu\nVzhledem k tomu, že demokraté neovládnou Senát, bude Biden problematicky přes silnou republikánskou opozici prosazovat potřebné legislativní změny nejen pro řešení změn klimatu. O to důležitější úlohu bude mít jeho administrativa v Bílém domě a kvalita federálních předpisů. Biden se před volbami zavázal, že navrhne rozsáhlý klimatický plán ve výši 2 bilionů dolarů na podporu rozvoje čisté energie. Chce také položit základy pro vytvoření bezemisních dodávek elektřiny do roku 2035 a slíbil útlum těžby ropy na veřejných pozemcích.\nAmbiciózní plán řešení změn klimatu v Bidenově administrativě dostanou na starosti zejména ženy. Deb Haaland z Nového Mexika má zamířit na ministerstvo vnitra, které je v USA zodpovědné za ochranu přírody a přírodního bohatství. Spadají pod něj také národní parky a programy vztahující se k původnímu obyvatelstvu. Deb Haaland by byla v případě, že ji ve funkci potvrdí Senát, vůbec první domorodou Američankou, která by tuto funkci zastávala.\nNa ministerstvo energetiky pak zamíří Jennifer Granholm, bývalá guvernérka Michiganu. Právě v Michiganu, kde vládla z pozice guvernérky do roku 2011, patřila již během raného období obnovitelných zdrojů v USA ke jejich hlavním advokátům ve veřejné debatě. Jako guvernérka podporovala daňové úlevy a pobídky pro větrnou a solární energetiku.\nJennifer Granholm, budoucí ministryně energetiky USA\nGranholmová po skončení své politické kariéry působila jako profesorka v Berkeley, kde se mimo jiné zabývala transformací amerického automobilového průmyslu. Právě úsilí o přechod na elektromobilitu, jako jednu z hlavních cest, které mohou americké automobilky vyvést z krize, prosazovala z pozice poradkyně Obamovy administrativy. Spoluprosadila rozšíření pobídek pro výrobce automobilů o impulsy do vývoje a výroby baterií pro elektrická vozidla. Na základě nich pak General Motors a Ford rozšířily své výrobní řady o elektrovozy. Právě podpora čísté mobility se promítla i politického programu Joe Bidena. Ve svém programu slíbil dekarbonizaci dopravy například pomocí vybudování půl milionu nabíjecích bodů. Zkušenosti Granholmové s transformací automobilového průmyslu se budou USA bezesporu hodit.\nJejí uvedení do úřadu podpořila americká pobočka Greenpeace: "Jennifer Granholm důrazně vystupovala proti plynovodům Keystone XL i Dakota Access a zasazovala se o přesun investic z ropy a zemního plynu do obnovitelných zdrojů energie. To je právě směr, který současnému ministerstvu energetiky velmi chybí."\nZkušení experti na ochranu životního prostředí\nK dalším očekávaným jménům v Bidenově vládě patří Gina McCarthy, odbornice na zdraví a kvalitu ovzduší, která předsedala EPA (federální Agentura pro životní prostředí) během druhého funkčního období Baracka Obamy. Agentura pod jejím vedením stála například za návrhem zákon o ovzduší a plánem na prosazení čisté energie. Nyní má v Bílém domě vést nový Úřad pro klimatickou politiku. Její rolí bude fungovat jako koordinátorka témat v oblasti ochrany klimatu na federální úrovni.\nDo vedení EPA má pak zamířit Michael Regan, zkušený vedoucí odboru kvality životního prostředí v Severní Karolíně. Přední americká ekologická organizace NRDC ho představuje jako "zapáleného úředníka, který tři roky působil na pozici nejvyššího úředníka v oblasti životního prostředí v Severní Karolíně a svou houževnatostí a schopností vybudovat most mezi demokraty i republikány v tomto politicky rozděleném státě dosáhl jasných úspěchů."\nMezi ty patří především dohoda z ledna 2020 s energetickou společností Duke Energy. Ta se zavázala, že odtěží 80 milionů tun popela, který předtím ukládala v blízkosti obydlených oblastí bez jakéhokoliv zabezpečení na povrchu či proti spodní vodě. Půjde tak o největší odstranění zátěže životního prostředí uhelným popelem v historii Spojených států. Regan také pro Severní Karolínu vypracoval plán čisté energie, který má do roku 2030 snížit emise skleníkových plynů v soukromém sektoru a dosáhnout uhlíkové neutrality do roku 2050. V plánu nechybí ani body na podporu venkovských a městských energetických komunit. Pokud by senát jeho nominaci potvrdil, byl by prvním Afroameričanem, který bude EPA řídil. Regan by se tak vrátil na místo, kde svou kariéru v ochraně životního prostředí začínal - pod Clintonovou administrativou zde působil specialista na kvalitu ovzduší.\nMichael Regan má vést federální Agenturu pro ochranu životního prostředí\nDalší klíčovou osobou v Bidonově klimatickém týmu je Brenda Mallory. Tato právnička působící v oblasti životního prostředí je Bidenovou kandidátkou na vedení Rady pro kvalitu životního prostředí. Kancelář dohlíží na environmentální kontroly prakticky u všech velkých infrastrukturních projektů a radí prezidentovi v hlavních environmentálních otázkách. Také ona může být první Afroameričankou, která by tuto pozici zastávala.\nBidenův klimatický tým má před sebou čtyři roky intenzivní práce. Bude muset naplnit úkoly, ke kterým se Joe Biden zavázal před svým zvolením. Mezi ty patří zvýšení rozvoje obnovitelných zdrojů, nástup čisté mobility nebo také výstavba 1,5 milionu energeticky efektivních domů. Vedle toho se bude muset potýkat s dědictvím, které mu zanechá Trumpova administrativa. Například ve vedení klíčové americké agentury pro ochranu životního prostředí EPA se vystřídali dva předsedové silně spojení s fosilním průmyslem.\nPřesto lze doufat, že oznámená jména Bidenova týmu to zvládnou. Stačí si připomenout slova Michael Regan, který má vést právě EPA: „naše kroky budou poháněny vlastním přesvědčením, že každý člověk v naší velké zemi má právo na čistý vzduch, čistou vodu a zdravější život - bez ohledu na to, kolik peněz má v kapsách, barvu jejich kůže nebo komunitu, ve které žije.“\nSilné stanovisko Joe Bidena o orientace jeho vlády na řešení problémů spojených s ekologickými a klimatickými problémy je také jasným vzkazem pro Česko. Pokud chce naše vláda vést s budoucí americkou administrativou důstojný dialog, musí přestat tyto problémy ingnorovat - ať to již bude úkol pro Andreje Babiše nebo Ivana Bartoše.\nTitulní foto: Karsten Würth


NEVIDITELNÝ PES: VGG je tady!\nPro tento rok opět vyhlašuji VGG, pro neznalé Vánoce Grog za Grogem. Předpokládám jediný termín, a to v neděli 14. 12. v 16.00, sraz tradičně na Můstku. Poznávací znamení si myslím můžeme ušetřit. Jednak se schází více méně stejná parta, jednak se ukázalo, že i novicové se intuitivně připojí ke správné skupině.\nStejně tak předpokládám, že projdeme z Můstku na Staroměstské náměstí, kde se dlouho nezdržíme, neb je to tam čím dál horší. Možná bude lépe zajít za radnici, kde je kamenný kiosek se stejnou nabídkou jako na place, akorát levnější a klidnější.\nDále předpokládám, že skončíme u Billy na náměstí Republiky, ulice V celnici, kde bývá zajímavý stánek s velkou nabídkou lihovin a kde se příjemně stojí a kecá.\nJinak je vše otevřeno, není vyloučeno, že od Billy, nebo před ní, zajdeme na Ovocný trh, kde je kluziště - ovšem to jen v případě, že přijde ON a zopakuje si nadšení z bruslení, jež mu před lety uvolnilo jisté kanály.


Letenky na ostrovy Langkawi, Penang a Borneo - 11.633 Kč\nLetenky na ostrovy Langkawi, Penang a Borneo – 11.633 Kč\nNejen zlevněné letenky na Bali je možné koupit v aktuální promo akci dopravce Qatar airways. Velmi výhodné letenky naleznete také pro lety do mé oblíbené Malajsie, a to rovnou na ostrovy Langkawi, jemu sousedící Penang a přírodou nabité Borneo. Problém v itineráři nebudou dělat ani open-jaw routingy, tedy přílet a odlet z jiného letiště. Navštívíte tak nejen místa určená k opalování a relaxu, ale i místa plná asijské kultury, kterým je například hlavní město Malajsie Kuala Lumpur.\nLetenky obsahují zavazadlo do 30 kg, což bohatě vystačí i pro rodiny s dětmi, pro které jsou tyto pohodlné lety s kvalitním dopravcem naprosto ideální.\nBudapešť – Langkawi za 11.633 Kč kalendář termínů >>\nBudapešť – Kota Kinabalu za 11.633 Kč kalendář termínů >>\nBudapešť – Johor Bahru za 11.633 Kč kalendář termínů >>\nBudapešť – Penang za 11.633 Kč kalendář termínů >>\nCestovní období: 13.04. – 10.12.2015 (včetně letních prázdnin)\nProdej do 19.04.\nChcete využít open-jaw trasování? Rezervujte dle tohoto příklad BUD – Langkawi / Kuala Lumpur – BUD. Kombinace jsou jen otázkou vaší fantazie. Víza do Malajsie nebudete potřebovat, maximální doba pro bezvízový pobyt činí 90 dní.\nLetenky na Langkawi\nSipadan na Borneu je rájem potápěčů i šnorchlistů\nPokud se vydáte na ostrov Borneo, zamiřte i na jihovýchodní část malajsijské části ostrova. Doporučuji přeletět do Tawau s Airasia za pár šupů, odkud již budete pokračovat lodí na 500 x 500 metrů velký ostrov Mabul, odkud se podnikají výpravy na Sipadan. V obou lokalitách se těšte na pestré moře, kde nechybí rejnoci, mořští hadi, murény a především mořské želvy. Ubytování (800 Kč na noc) je nutné rezervovat předem, a je vždy formou all inclusive.\nBorneo však nabídne mnohem víc, zamiřte například do rehabilitačního centra Sepiloku, kde spatříte Orangutana bornejského.\nNaprostý relax na tichém ostrově Langkawi\nLangkawi je ve skutečnosti souostroví z 99 ostrůvků. Hlavní ostrov je oblíbenou destinací pro Malajsijce k víkendovým a svátečním pobytům. Zahraničních turistů tu však mnoho nenajdete, což je ve své podstatě jen dobře. Ostrov si doposud uchovává klidnou atmosféru, kterou vám vyloženě vnutí. Bez motorky si však ostrov neužijete.\nA není lepšího místa, kde se naučit jezdit na skútru a rovnou v levostranném provozu, než na Langkawi. Hustota provozu je tu mírná a lidé jsou ohleduplní, stejně tak i ceny za půjčení. Skútr máte na den za 200 Kč a benzín sotva za 12 Kč / litr. Vydejte se na západ slunce z nejvyšší hory ostrova Mount Ryay – výjezd zabere až 40 minut a užijte si nikým neobjevených pláží podél ostrova.\nOpičí války v T-star chatkách? Můj skromný tip na ubytování je jasný – autentické bydlení s opicemi. Nenechávejte však věci bez dohledu a proti opicím jděte jen s koštětem v ruce!\nCelkový počet komentářů: 54\nHaczek\t21.4.2015, 22:37\tNevíte někdo, jak je to s místenkama. Lístky jsme koupili (díky Dave a případně spol.!), ale o místence nebylo nikde ani slovo. Řeší se to až při check-inu? Nechce se mi věřit, že Katar airlains fungují, kdo dřív příjde ten dřív mele. Díky\nOdpovědět\tDave\t21.4.2015, 22:49\tAhoj, všichni fungují na automatickém přidělování seatingu, případně dle rezervačních čísel se přihlásíš do systému a seating je možné upravit – ne vždy.\nAnežka\t16.4.2015, 14:50\tAhoj, chtěla jsem koupit letenky pro 4 lidi přes „kalendář termínů“ na ostrov Johor Bahru v termínu 12.7. – 10.8., ale píše mi to, že to nebylo dopravcem potvrzeno. V čem je prosím problém? Kalendář termínů se neaktualizuje podle nabídky?\nOdpovědět\tSnowkill\t15.4.2015, 16:12\tCau Dave hele zajímá mě ta open jaw letenka 🙂 přeci jen vracet se nemá smysl né ? začali bychom třeba Langkaw a cíl by byl Singapur, nebo dá se přeleten i na Borneo za super peníz ? stojí za to vůbec cestovat z Langkaw směr Singapur po ceste samozrejme bychom dali Kuala Lumpur … ale co dál stačilo by 21 dní ?:)Dík moc\nOdpovědět\tLukash\t15.4.2015, 16:41\tNechci odpovídat za Davida, ale myslím, že tu psal někde, že na přelety jsou dobrý Air Asia. Škoda akorát, že nelítají na Novou Guineu, byť to už je kousek dál.. 🙂\nSnowkill\t15.4.2015, 16:58\t65 SGD … ze Singapuru do Bornea to je i dost… né ? ale letenka vycházi za 13 tisíc …. dá se to stihnout v pohodě za 21 dní ?? 25 ?:) přílet do Langkawi pak putovaní Kualalumpur a Singapur po ceste ruzné treky … aze Singapuru odlet do Bornea a tam taky nějakej čas a odlet odtud směr Evropa :)v srpnu ?:)\nLukash\t15.4.2015, 13:15\tLidi, co už máte zkušenosti, pls: Když chceme teď koncem dubna a začátkem května nějaký šnorchl a přírodu, je lepší vyrazit na Borneo nebo vzít Langkawi a odtamtud podnikat výlety? Nebo třeba týden Langkawi a pak se přesunout na Borneo, co byste radili? Omlouvám se za neznalost, ale nikdy jsem v téhle oblasti nebyl. Díky moc za radu všem! 🙂\nOdpovědět\tDave\t15.4.2015, 13:47\tOba požadavky skvěle splní Borneo. 😉\nLukash\t15.4.2015, 13:56\tAle Ty seš na Langkawi vysazenej, Dave a dost nás to navnadilo. Mám docela hektickou práci (dispečer v dopravě), tak si říkám, esi by nebylo lepší se napřed pár dní rozkoukat na Langkawi a pak směřovat někam jinam? Za kolik dní se tam dá prvotně „vyrelaxovat“ a poznat dobře ostrov? Díky moc!\nDave\t15.4.2015, 14:02\tPokud jste hodně aktivní cestovatelé, tak za 2 dni, na relax a pohodu bych viděl optimálně 5 dní a poté přeletět dál.\nLukash\t15.4.2015, 14:10\tOk, díky! A ještě esi můžu otravovat, máš nějakou třeba „Top 5“, co je „must-see“? Omlouvám se, že takhle prudím, něco jsem googlil a zjišťoval, ale seš zkušenej cestovatel a tvůj názor určitě uvítám. Btw ještě off-topic – loni jsme byli měsíc v Brazílii (Sao Paolo, Rio, vodopády Iguazu, Fernando de Noronha, Manaus – Amazonie), tak mě napadá, že bych mohl třeba někomu ze zdejších helfnout radou nebo kontaktem atp. Mám se „nabídnout“ ve fóru? Jde mi o to, že je fér taky někomu helfnout, kdyby o to třeba stál a Brazílie může být divočina, když tam člověk zamíří poprvé.\nRadek\t18.4.2015, 09:42\tV dubnu začíná sezona na vychodním pobřeží Malajsie.Byli jsme loni na Perhentian a Tioman Island.Žádní turisté,naprostý klid..Tioman je neskutečně nádherný(takové Tahiti)..šnorchlovali jsme se žraloky černocípými,úžásná džungle,zátoka Juara,paráda.\nLukash\t23.4.2015, 15:08\tAhoj Radku, zdravím z Langkawi a díky za info! Jenom se zeptám (a díky, přečteš-li si můj vzkaz a odpovíš-li): Ten Perhentian – vy jste tam byli v pohodě v dubnu? Já jenom, že nám tady místní říkali, že tam je do začátku června většina obchodů, restaurací atp. zavřená? A druhý dotaz pls: Jak se pak nejlíp dostat na ten Tioman, to jste pak frčeli lodí napřímo? Nebo jste museli zpátky na pevninu a pak třeba busem? Díky moc!\nMojo\t15.4.2015, 11:47\tAhoj Dave a ostatní,\nNehrali ste sa niekto náhodou s touto akciou od QA a letmi do Nepálu? Viem, že sa dajú nájsť nejaké dobré ceny zo Štokholmu/Amsterdamu, z Viedne som ale dobrú cenu nenašiel. Nevie niekto o cenách z Prahy/Viedne/Mníchova/Berlína?\nOsobne asi čakám na akciu flyDubai a let priamo z Bratislavy, ale ak by sa za podobnú cenu dalo dostať do Nepálu s QA, tak neváham 🙂 Dátum – cca 3 týždne od konca Septembra.\nOdpovědět\tDave\t15.4.2015, 13:47\tAhoj, hrál hrál.. Cena 12,8k na trase IST-KTM-VIE..\nTomáš\t15.4.2015, 08:51\tAhoj, jsou ještě nějaké letenky na Langkawi během prázdnin asi na 14 dní? případně začátek září? Pořád mi to píše, že objednávka nebyla potvrzena\nOdpovědět\tDave\t15.4.2015, 08:53\tAhoj Tomáši, pro kolik osob hledáš? Mě v pohodě jde projít na další krok objednávky..\nTomáš\t15.4.2015, 08:55\tjen pro 2, chtěl jsem ty poslední 2 týdny v srpnu. no ještě to párkrát zkusím.\nDave\t15.4.2015, 09:08\thttp://bit.ly/1E1eeYg\nPetr\t15.4.2015, 09:22\tAhoj Dave and company.\nSnažím se najít letenku pro 4 v termínu 1.- 18. srpen na Langkawi, není někde ještě nějaká, přijde mi to dost probrané.\nTomae\t15.4.2015, 10:57\tdiky, zakoupeno. jeste bych poprosil o radu, od kdy muzu resit ubytovani? do mailu mi prisla letenka (itinerary for), znamena to, ze uz to je jiste ze jedeme?\nDave\t15.4.2015, 11:38\tUrčitě můžete začít vše plánovat.. Rušit vám to nikdo nebude, jen se může stát, že se posune let atd.. Ale to je běžná záležitost leteckého průmyslu.\nKlárka\t14.4.2015, 20:27\tAhoj, díváme se na lety Budapešť – Johan Bahru…. 24. července – 18. srpna… Lety bychom chtěli využít pro Thajsko, a proto bychom raději letěli jen do Kuala Lumpuru, ale nemůžeme najít ty stejné lety. Vidíte je někde? 😀 Cena je i tak výhodná, je popřípadě možné prostě nenastoupit v KL (při cestě tam) a zpátky nastoupit až v KL( při cestě zpět)… Nebo ještě počkat přímo na BKK? 🙂 Díky, Klára\nOdpovědět\tDave\t15.4.2015, 08:46\tAhoj Kláro, určitě musíte dodržet celý itinerář, jinak vám letenky zruší.. Do Thajska si klidně počkejte na další akci 😉 Nebo kupte Langkawi a odtud je to jen přejezd lodí do thajského Satunu, dále pak třeba na Ko Lantu.\nKlára\t15.4.2015, 10:55\tDíky za radu 🙂 A „jen“ přejezd lodí.. Kde najdu spoje a ceny prosím\nDave\t15.4.2015, 11:38\tLoď je nutné rezervovat přes hotel. Jezdí jinak tuším jeden ráno ze Semporny, což je logicky trochu nevýhodné pokud nechceš trávit noc zde.. Více info jsem tehdá sepsal http://cestujlevne.com/mabul\nKlára\t15.4.2015, 13:34\tTeď jsem asi někde jinde 😀 Bavíme se o tom Langkawi?\nPavel\t14.4.2015, 18:19\tDave, jak je to s tím Mabulem? Nějak mi tam ceny okolo 400 Kč nevyskakují, spíš tak o nulu navíc….\nOdpovědět\tDave\t15.4.2015, 08:52\tKoukám na to Pavle, většina je obsazená – zde si zobraz mapu http://bit.ly/1PLfkum\nByl jsem zde před 3 roky, takže mé info už asi nebude aktuální.. :/\nPetr\t14.4.2015, 17:25\tAhoj v Doha je na přestup jen 45 minut, stačí to? Díky moc.\nOdpovědět\tAfleben\t14.4.2015, 19:22\t45 minúť v DOHA nestačí, pretože aj pri prestupe treba prejsť security kontrolou. A nové letisko je dosť veľké. Iba, že by ťa previedli nejakou skratkou.\nAfleben\t14.4.2015, 19:23\tA už vôbec nemôže počítať s tým, že to stihne podaná batožina. To považujem za úplne vylúčené.\nPetr\t14.4.2015, 21:47\tTakhle krátké přestupy se v DOH stíhaly i v době starého, špinavého terminálu, kdy letadla stály na ploše a z/do budovy k přestupu se jezdilo autobusy přes celé letiště a pak zase zpátky. Když máš k dispozici armádu otroků, tak jako mají v Kataru, tak se to stíhá i s přeložením zavazadel.\nMarek\t15.4.2015, 00:35\tUrčitě stačí, jinak by to neprodávali. Když ti uletí, dostaneš hotel a dají tě na další let 🙂\nKuba V.\t15.4.2015, 09:14\tHezký den, opravdu se to dá stihnout? Jedná se sice o Qatar Airlains (oba lety) ale nemám žádné zkušenosti jak to probíhá? Přece jen se mi zdá 45 minut málo.\nDěkuji Kuba V.\nMates\t15.4.2015, 09:40\tMěl by jsi dostat už v Budapešti speciální barvu na palubky pro krátký přestup, se kteryma projdes security pres fastrack\nKuba.V\t15.4.2015, 10:50\tTakže se to dá přes fasttrack stihnout v pohodě? Dá se někde zjistit, jestli to jsou stejné letadla – jen musím vyjít a zase vlézt zpátky? protože, jak to je s batohama (to vše se podle mě nedá stihnout za 45 minut).\nDave\t15.4.2015, 11:37\tTak si to spočítej třeba v Praze.. Stačí ti 12 minut 🙂 zbytečně se vždy přestupy dramatizují. V systému se nikdy neobjeví spoj, který nelze stihnout.\nPetr\t15.4.2015, 12:04\tDíky moc za odpovědi, googlil jsem ještě další diskuze a mělo by to být v pohodě. Každopádně letenky máme, díky Cestujlevně.cz 🙂\nKuba.V\t15.4.2015, 12:06\tA bágly řeší ta společnost sama jo? ty řešit nemusím?\nMarek\t15.4.2015, 12:18\tBatohy odbavíš až do cílové destinace. O ty se v Doha nestaráš.\nDave\t15.4.2015, 13:48\tPetře, sice jsme .com, ale už i .cz doménu máme 😀\nBaruse\t15.4.2015, 14:15\tO batohy se taky nemusíte bát, při kratším přestupu systém informuje pracovníky za přepážkou, aby Vám nezapomněli na batoh připnout SHORT CONNECTION nebo visačku v tom stylu, tudíž pak už i nakladači vědí, kam s takovejma batohama, aby se přestup zvládl. Věřím, že QA to budou mít zmáklý 😉\nPetra\t19.4.2015, 08:40\tDíky, koupili jsme letenky z budapešti do kuala lumpur a zpět z bornea do budapešti za sympatických 444 dolarů na červenec :-). Přestup v doze 45 minut, tak snad vše klapne.\nLukash\t23.4.2015, 15:00\tNaše víkendová zkušenost: My letěli v sobotu z Budapešti do Kuala Lumpur a v Dauhá jsme měli na přestup jen hodinu, ale díky zpoždění letu z Budapešti se čas na přestup smrsknul jen na fyzických 28 min. Kromě visačky Short transit, kterou jsme dostali už v Budapešti, na nás (po vchodu do budovy po výlezu z letadla a 5 min v letištním autobuse) čekala pracovnice Qatar Airways s cedulí s názvem našeho letu a vyznačeným městem a převedla nás přímo k přepážce našeho navazujícího letu z Dauhá do Kuala Lumpur. Šli jsme trochu rychlejším krokem, ale stihli jsme navazující spoj v pohodě. Ještě mi řekla, že garantovaná doba přestupu je u nich 40 min a že když vznikne nějaká mimořádná situace jako u nás (zpoždění odletu prvního spoje), může se odlet letadla kvůli čekání na pasažéry z předchozího letu zpozdit o pár minut. A kdyby prý ne, tak nás dají na nejbližší možný let nebo při čekání delší jak 8 hod nabídnout i hotel. 🙂 My byli dohromady 4 cestující, kvůli kterým se čekalo, ale nakonec i tak se stihl odlet na původní čas. Takže úplně v pohodě.\nAfleben\t14.4.2015, 16:10\tJa som bol na Borneu (malajská časť) v máji a počasie bolo super. Mne to vtedy vychádzalo práve tak, že máj je dobré obdobie. Ale nekvitli tam tie gigantické kvetiny, to ma trocha sklamalo.\nOdpovědět\tJirka\t14.4.2015, 15:15\tAhoj,\nKdy je prosím vhodné období pro cestování do této lokality? (ne monzum atd..) díky.\nOdpovědět\tDave\t14.4.2015, 15:21\tJirko, optimálně dle statistik vychází listopad až březen.. My byli začátkem října a počasí bomba.. Navíc jsou vodopády ještě plné vody.\nOno se ale moc obecně na počasí nedá spoléhat, nebál bych se proto ani léta, stačí se podívat jak vypadá zima u nás.\nLukash\t14.4.2015, 15:36\tDave, že se vmísím do diskuze, nemáš vlastní zkušenost z téhle oblasti teď z druhé půle dubna? Různé weby mají celkem protichůdné informace, tak proto se ptám. Díky moc!\nLukash\t14.4.2015, 15:43\tJeště se pls zeptám: Koukám správně, že ty termíny nejsou od 13.4., ale až od začátku května, že? :-/ Díky moc!\nIvan\t14.4.2015, 16:43\tahojte, cez vikend som bol na langkawi, takze viem poslat report k pocasiu.. hlavna sezona je cez zimu (dry season).. teraz je tam medzi obdobie -> najblizsie 2 mesiace, potom zacinaju dazde… cez vikend som mal zamracene a prsalo mi asi 2 hodiny… viac ako tyzden by som tam ale urcite nechel byt 😉 za 2 dni som stihol prebehnut vsetky atrakcie co tam su + lezat na plazi 🙂\nIvo\t14.4.2015, 22:09\tNa Langkawi jsem byl loni asi týden a opravdu to stačilo, některé zboží v obchodech je osvobozeno od některých daní a například alkohol vychází velmi levně ( 1L Bourbonu cca 200,-Kč). Z Langkawi je lodí (asi 1 hod. jízdy) dostupný Thajský ostrov Ko Lipe s překrásným mořem s jemným bílým pískem.\nLukash\t14.4.2015, 22:21\tCestovatelé, co už jste tam byli, pls: Když chceme teď koncem dubna a začátkem května nějaký šnorchl a přírodu, je lepší vyrazit na Borneo nebo vzít Langkawi a odtamtud podnikat výlety? Díky moc za radu!\nPetra\t14.4.2015, 15:12\tPerhentian v nabídce náhodou není?\nRakouská autobusová společnost Helloe nabízí promo kód v hodnotě 7 € na … Německo Rakousko před 11 hodinami komentáře: 8\nSpolečnost flydubai k včerejší akci přidává další, která se s předchozí nevylučuje, ale … Nepál Sri Lanka Tanzánie před 16 hodinami komentáře: 117


Historický vývoj - Oficiální stránka města Kardašova Řečice\nK počátkům města a jeho vývoji v době lucemburské\nPhDr. Luděk Jirásko, CSc. zpracoval pro publikaci "Kardašova Řečice znovu městem" několikastránkový článek věnující se historii města dle zásadních okamžiků jeho vývoje. Jedná se o jiný pohled na historii města, než můžete číst ve zpracování Mgr. Jana Frolíka. Publikace byla vydána Městským úřadem v Kardašově Řečici v roce 1993.\nK širokým hladinám okolních rybníků lnoucí šňůry přízemních domků, spíše do dáli než do výše ubíhající podél uličních čar a ostře zalomených nároží. Již po staletí více městečko než město, dřímající v rovině prodírajících se vodotečí, dnes jen pramálo připomíná slavnější stránky své dávné minulosti, kdy jako druhé nejstarší město jihovýchodního cípu Čech stanulo v popředí rozlehlé části dominia hrdého vítkovského rodu pánů z Hradce.\nMálokterému městu či městečku v Čechách se již v období počátečního rozvoje regionálního bádání koncem 19. a na počátku 20. století dostalo takového historiografa, jako právě Kardašově Řečici v osobě Jaromíra Hrubého. Jeho monografie „Řečice Kardašova a bývalé panství řečické“, vydaná právě před 100 lety roku 1893 v Praze, podobně jako podrobný "Místopis Řečice Kardašovy", dokončený roku 1914 a zpřístupněný tiskem ve třech dílech v letech 1929-1934, se zařadily k vrcholných vlastivědným dílům své doby a pro obrovské množství shromážděného pramenného materiálu patří k základním pilířům poznání až doposud. Na uvedeném hodnocení nemění nic ani skutečnost, že řada informací a závěrů obou těchto prací, zejména o starším období vývoje města, odpovídá úrovni poznatků své doby a v důsledku pokroku studia historické, uměleckohistorické i archeologické vědy pozbývá dnes již v mnoha směrech své platnosti.\nZ hlediska exaktních metod výzkumu všech uvedených disciplin lze pro rekonstrukci nejstarších dějin Řečice ve 13. a na počátku 14. století využít jenom nepatrného množství hmotných i písemných pramenů. Prozatím nemáme k dispozici žádné věrohodné důkazy, které by prokazovaly existenci osady Řečice, či dokonce opevněného sídla v Řečici dříve jak ve 13. století. Pouze systematický archeologický výzkum v budoucnosti by mohl napomoci objasnit otázku možného staršího osídlení souvisejícího s postupným zalidňováním krajiny při pomezním hvozdu příslušníky slovanského kmene, či účastníky vnitřní české kolonizace, a to zejména po vzniku knížecího hradiště v nedalekém Hradci nejpozději v 10. století. K němu jako nejstaršímu správnímu centru v regionu směřovaly v průběhu 10. - 12. století jistě i dálkové trasy z vnitrozemí, překračující zdejší hraniční les a směřující dále do Podunají.\nKolonizace ve 13. století - páni z Hradce\nSoustavná kultivace krajiny a vznik prvních trvalých lidských sídel souvisí teprve s nástupem Vítkovců do jižních Čech někdy na přelomu 12. a 13. století. Hradecká linie Vítkovců, odvíjející se od nejstaršího syna Vítka z Prčice Jindřicha (1205-1237), jež nesla ve svém erbu zlatou pětilistou růži v modrém poli, se usazuje na nově budovaném kamenném sídle nad soutokem Nežárky a Hamerského potoka a postupně uzurpuje či výsluhou vyzískává z původního knížecího majetku "Nový hrad" (Nova domus) i s jeho rozsáhlým okolním zázemím. Jak ukazují písemné zmínky jen o málo mladšího původu, staly se končiny na sever, východ i západ od Hradce jíž před polovinou 13. století jádrem suverénního pozemkového vlastnictví pánů z Hradce, do něhož můžeme zahrnovat i okolí dnešní Kardašovy Řečice.\nNejstarší trhové osady na Hradecku\nVznik původní osady Řečice (dle výkladu Profousova nazvané podle vysazení při drobném vodním toku - říčce = řečici) někdy za prvních pánů z Hradce Jindřicha (1205 - 1237) či Vítka (1223 - 1259) zcela zapadá do atmosféry kolonizačního ruchu první poloviny 13. století s rozvíjejícími se extenzivními formami hospodaření, kdy dosud převážně lesnatý kraj ožívá sítí prvních zemědělských osad. Mnohé z nich nabývají v důsledku výhodnější polohy při hlavních cestách na hospodářském významu a v systému hradeckých držav hrají stále důležitější úlohu jako drobná řemeslnicko-obchodní střediska a s postupným vytvářením církevní organizace často i jako centra duchovní správy přilehlého venkovského zázemí. Takovýmto způsobem se vyvíjely např. Strmilov, Kunžak, Počátky, Deštná a některé další lokality, doložené do konce 13. století jako trhové osady a v nejbližších desetiletích následujícího věku fungující již jako malá městečka, většinou nově vysazovaná při starších sídlištích. K osadám tohoto typu můžeme i bez pevnějších pramenných opor přiřadit ke konci 13. století s velkou pravděpodobností rovněž Řečici.\nPočátky osady a výstavba prvního kostela\nO počátečním vývoji Řečice ve 13. století nemáme žádné autentické písemné zprávy. Jedinou neklamnou známkou o stoupajícím významu obce, zastiňující posléze většinu okolních osad, je prokazatelná existence kostela, široko daleko jediné farní svatyně. V postupně se konstituující církevní organizaci země zaujal kostel významné postavení jako duchovní centrum oblasti, která se v době předhusitské zařadila k nejrozsáhlejším farním obvodům v rámci celého chýnovského děkanátu. Jediným pozůstatkem původního kostela, založeného nejspíše pány z Hradce a zasvěceného oblíbenému patronu sv. Janu Křtiteli, je mohutný portál (dnes vstupní portál do podvěží patrně v druhotném uložení). Tesané ostění, forma profilace a půlkruhové klenutí umožňují již od prvních uměleckohistorických zjištění Branišových v 19. století považovat portál za projev románsko-gotické architektonické tvorby, která určuje i dobu jeho vzniku někdy krátce po polovině 13. století. V bezprostředním okolí kostela musela tehdy stát již i nejstarší řečická osada.\nKdyž roku 1885 A. Sedláček ve svých "Hradech" uvedl ve známost údaje listiny z roku 1267 a vyvodil z ní hypoteticky některé majetkové a genealogické závěry, vyvolal mezi badateli lavinu následných spekulativních závěrů i úvah, pokračujících na různé úrovni vlastně až do současnosti. Jejich hlavním předmětem se stala diskuse o rozrůstání se drobnějších vítkovských větví na jihu Čech. Listina, zpřístupněná širší badatelské veřejnosti v úplné edici poprvé v roce 1976, je vlastně privilegiem pro řád německých rytířů, jemuž Oldřich potvrdil starší práva a udělil některé nové majetky na Hradecku, to vše za souhlasu nedílných spoluvlastníků hradeckých držav, totiž synů Oldřicha II. a Vítka a synovce Sezemy. Osamocená písemná zmínka o jinde již nikdy neuváděném Sezemovi spolu s širšími souvislostmi pozdějšího majetkového vývoje přivedla některé historiky k domněnce o pravděpodobném předchůdci vítkovských odnoží pánů ze Stráže, pánů z Ústí a konečně i pánů z Řečice, žel uvedenou hypotézu nelze ničím prokázat.\nDělení řečického zboží\nKdy tedy vlastně došlo k rozdělení kompaktního a za Oldřicha 1. z Hradce (1254-1282) ještě jednotného hradeckého dominia (které starší literatura hypoteticky přisuzuje Sezemovi) a k vyčlenění dvou majetkově svrchovaných částí Řečice tak, jak nám je zřetelně představují mladší prameny 14. století? Předloženou otázku nelze ani dnes zcela spolehlivě rozhodnout. Je ovšem jisté, že v podrobném výčtu jednotlivých zboží Oldřicha II. z Hradce (1281-1312) v jeho závěti z roku 1294, kdy všechny své statky odkázal králi Václavovi II. v případě, že by neměl mužských potomků, Řečice nefiguruje, a byla tedy zřejmě z větší části již v rukou jiné, snad s pány z Hradce nějak spřízněné vítkovské linie.\nDomněnku, že k rozdělení či odtržení části řečického zboží dochází někdy kolem výše uvedeného data, nověji silně podporují i zjištění archeologického výzkumu, provedeného v nedávné době na řečickém hradě T. Durdíkem. Vyhodnocení starších objevů spolu s novými nálezy z povrchového sběru umožňuje totiž stanovit nejpravděpodobnější dobu výstavby nevelkého opevněného sídla v Řečici někdy počátkem 14. století. V naznačených souvislostech by tak bylo možné chápat vznik dnes již téměř zapomenutého hrádku jako logické vyústění procesu rozdělení původně jednotného rodového majetku a vyčlenění samostatné vítkovské odnože. Zdá se tedy, že koncem 13. či nejpozději na přelomu 13. a 14. století byla Řečice ještě jednotným sídelním organismem – osadou s farním kostelem a nedalekým feudálním sídlem, vyrůstajícím jako nové hospodářské a správní centrum pánů z Řečice.\nNekrologium řečické fary a páni z Řečice\nSenzací sui generis se stal ve své době objev tzv. drkolenského zlomku nekrologia řečické fary jako jediné známé písemnosti tohoto charakteru u nás ve 14. století. Tento jedinečný pramen, editovaný v úplnosti F. Tadrou roku 1899, byl z hlediska svého obsahu dokonale využit pro starší dějiny Řečice již v pracích J. Hrubého. Nejstarší zápisy přesněji nedatovatelného nekrologia pocházejí z doby před polovinou 14. století (podle některých historických souvislostí lze uvažovat dokonce o době kolem roku 1340) a z nejbližších desetiletí následujících. Mimo jiné obsahují i cenné údaje o některých soudobých majitelích Řečice. Pro genealogii nejstarších pánů z Řečice nelze tyto zápisy ani dnes interpretovat jinak, než jak to učinil již J. Hrubý roku 1893. Záznamy rozlišují zřetelně Ondřeje staršího z Řečice, který měl za svého života dvě manželky, Kateřinu a Ofku, s nimiž zplodil nejméně dva syny – Jindřicha a Ondřeje mladšího, přičemž matkou Ondřejovou byla nepochybně Ofka. Kromě zmínky v nekrologiu objevuje se Ondřej starší (1.) v pramenech již jenom jedinkrát, a to roku 1349, kdy je jmenován v testamentu své sestry Sabiny z Koryčan, odkazující uvedeného roku jistou peněžní částku svému vnukovi. Roku 1349 byl tedy Ondřej I. nepochybně již značně pokročilého věku a jeho aktivní život můžeme proto vztáhnout přibližně na první polovinu 14. století. Domnělou zmínku o Ondřejovi k roku 1317 v listině, která uvádí nepojmenovaného bratra Sezemy z Ústí, jehož J. Hrubý ztotožnil s Ondřejem I. z Řečice, bude ovšem nutné z řečických dějin vyloučit, jak naznačuje i nejnovější rekonstrukce rodokmenu pánů z Ústí F. Šmahela a R. Tecla.\nNehledě na neprokazatelnou genealogickou souvislost mezi Sezemou z roku 1267 a Ondřejem I. z Řečice, jeví se teprve Ondřej I. Vlastním zakladatelem vítkovské odnože pánů z Řečice. V závěti své sestry Sabiny z Koryčan z roku 1349 je označen podle místa svého původu" z Řečice". Tato zmínka je tak vlastně vůbec nejstarší známou písemnou zprávou o Řečici. Dalšími členy rodu a zřejmě i obyvateli řečického hrádku byli synové Ondřeje I. - Jindřich a Ondřej II., kteří roku 1357 vystupují společně jako patronové zdejšího kostela a byli tudíž i společnými dědici otcovského statku. Zatímco o Jindřichovi máme pouze tuto jedinou zprávu a brzy asi zemřel, s Ondřejem II. se setkáváme na početných listinách až do roku 1370. Roku 1364 zavěsil svou pečeť na listinu, jíž páni z Hradce prodali svůj statek Deštnou pánům z Rožmberka. Kulatá pečeť nesoucí v kruhovém poli erbovní štítek s pětilistou růží a po obvodu opis: S ANDREE DE RECITY je nezvratným svědectvím o příslušnosti těchto drobných feudálů, vymírajících Ondřejem II. někdy po roce 1370, k významné šlechtě jihočeských Vítkovců.\nMajetkové poměry na Hradecku v první polovině 14. století\nPři posuzování majetkových poměrů v Řečici během první poloviny 14. století je pro nedostatek jiných pramenů nezbytné obrátit se k širším souvislostem hospodářského, majetkového a společenského vývoje na Hradecku v době Oldřicha III. z Hradce (1316-1349). Narozením mužského potomka rodu pozbyla platnosti ustanovení Oldřichovy závěti z roku 1294 ve prospěch krále. Kolem roku 1316 usedá zřejmě již plnoletý Oldřich III. na hradecký stolec a stává se jediným držitelem panství zahrnujícího početné statky v Čechách i na Moravě. Po přechodném odporu proti Janovi Lucemburskému se prozíravý mladík rychle přiklání na stranu nového krále a zařazuje se mezi přední velmože v království. Jeho postoj vůči panovníkovi vynášel trvalé zisky především v rozšiřování vlastního pozemkového dominia. Nákladný život sebevědomého feudála, navenek se projevující okázalým životem dvora a rostoucím přepychem rezidenčního sídla, však stěží stačily financovat dosavadní výnosy z hradeckého panství. Řada neklamných známek nasvědčuje tomu, že to byl právě Oldřich III., obratný diplomat, těžící z přízně krále, kultivovaný šlechtic, využívající všech dobových možností k duchovnímu povznesení prostředí hradeckého dvora a zároveň i podnikavý hospodář, dbající na rozmnožování hmotných statků a iniciující výnosné hospodářské projekty, jež měly naplnit vrchnostenskou pokladnu, který se rozhodl k založení nového sídelního útvaru v rámci svého řečického zboží.\nNižší šlechta na Řečicku\nZemědělské zázemí budoucího městečka se konstituovalo již od druhé poloviny 13. století v příhodné rovinaté krajině, v níž rychlým tempem vyrůstaly početné zemědělské osady. V jejich rámci mohutněly významnější statky a často i opevněná sídla drobných vladyckých rodů. Jejich členové, zpočátku většinou povinovaní vojenskou službou i dalšími úkoly k hradeckému dvoru, tvořili poměrně početnou skupinu příslušníků nižší šlechty, která představuje specifický sociální fenomén této oblasti. Potřeba podchycení finančních prostředků plynoucích z dynamicky se rozvíjejícího úseku země a snad i přirozená soupeřivost s nebezpečně se vzmáhajícím sousedem Ondřejem I. z Řečice, sídlícím na zdejším hradě, nejspíše urychlily rozhodnutí k vysazení nového města v Řečici.\nDělení zboží po smrti Oldřicha III. z Hradce\nPo Oldřichově smrti roku 1349 drželi čtyři jeho synové zpočátku celé jmění nedílně, snad aby dostáli otcovým finančním závazkům. K rozdělení statků mezi jednotlivé sourozence došlo někdy před rokem 1354. Co nestačilo samotnému otci, jen stěží mohlo uspokojovat nároky čtyř ambiciózních hradeckých bratrů, vedoucích navíc od roku 1351 krvavou válku s mocným hradeckým sousedem Vilémem z Landštejna. Počínaje rokem 1352 a dále až hluboko do 60. let se množí zprávy o odprodeji některých rodových statků za účelem vyrovnání dluhů. Provázejí je jistě i další horečná obchodní jednání, směny, půjčky či zástavy důchodů, které měly dočasně vylepšit tíživou finanční situaci. O jedné z nich vypovídá i dosud prakticky nepovšimnutý zápis v kopiáři kapituly vyšehradské, učiněný k roku 1367.\nNeznámý pramen k dějinám města z archivu kapituly vyšehradské\nVe srovnání s jinými městečky lucemburské éry má Kardašova Řečice vskutku mimořádné štěstí na nenadálé objevy unikátních pramenů ke svým nejstarším dějinám. Když jsem na počátku 70. let shromažďoval materiál k disertační práci, při listování v nejstarším kopiáři kapituly vyšehradské jsem objevil záznam, který až do této doby unikal pozornosti všech badatelů, zabývajících se dějinami tohoto koutu Čech. Vzhledem k tomu, že obsahuje mimořádně závažné údaje o Řečici, využívám této příležitosti k jeho vůbec prvnímu publikování. Jak ukazuje rekonstrukce pozemkové držby pánů z Hradce na podkladě písemných pramenů z druhé poloviny 14. století, připadla po smrti Oldřicha III. z Hradce část řečického zboží k podílu Oldřicha IV. (1343-1384). Tento vystupuje roku 1362 spolu s Ondřejem II. z Řečice i jako spolupatron zdejšího kostela. Kromě Řečice zahrnovalo Oldřichovo dědictví řadu obcí v okolí Hradce, jako např. Skrýchov, Hatín, Stajku, Buk, Ratiboř, Polští, Roseč a snad i některé další, vesměs nejvýnosnější vesnice na panství. Někdy před rokem 1367 zastavil Oldřich IV. z Hradce velkou vesnici Roseč kapitule vyšehradské, Vyplývá to ze smlouvy, učiněné roku 1367 mezi Vilémem, děkanem kapituly vyšehradské, a Oldřichem mladším (IV.) z Hradce, zaregistrovaně současně do desk zemských a evidované v kopiáři kapituly, v němž se zápis pouze v tomto jediném případě uchoval až po naše časy. Vzpomenutou smlouvou směnil Oldřich IV. z Hradce s kapitulou vesnici Roseč s poplužním dvorem o ročním výnosu 21 kop grošů českých za svoje dědictví, které měl v Řečici, totiž za "městečko" (oppidum) s 21 kopami grošů českých ročního úroku, s pozemky 15 a jedné čtvrtiny lánu a s 44 domy. O důvodech této směny se můžeme pouze dohadovat - snad úroky plynoucí z dobře prosperujícího městečka měly být spolehlivější zárukou splátek Oldřichových dluhů.\nVyšehradská éra v dějinách Řečice\nRokem 1367 se tak v dějinách Řečice počíná dosud neznámá vyšehradská éra, kdy se městskou vrchností stává na čas jedna z nejvýznamnějších církevních institucí v zemi - kapitula vyšehradská. O době trvání vyšehradské svrchovanosti nad částí Řečice jsme informováni zcela přesně. Z dochované a již i starší literatuře známé listiny z roku 1383 víme, že trvala necelá dvě desetiletí, neboť uvedeného roku Oldřich IV. opět směnil tento majetek v Řečici za vesnici Buk, který pak zůstal v držení kapituly až do počátku 15. století. Na samotný vývoj Řečice mělo nedlouhé období vyšehradské éry zřejmě jen nepatrný vliv, i když nelze zcela vyloučit účast kapituly i na některých význačnějších soudobých projektech, např. při stavebních úpravách kostela.\nZápis o směně Řečice, dochovaný ve vyšehradském kopiáři, má mimořádnou vypovídací hodnotu i z řady jiných důvodů. Na prvém místě stojí za pozornost, že nám představuje Řečici roku 1367 již jako déle fungující a dobře zavedené městečko se 44 stojícími domy, jehož měšťané jsou povinni a především schopni odvádět vrchnosti pravidelné peněžní úroky. Od založení města, obdařeného zpočátku patrně obvyklými peněžními úlevami pro nově usazené obyvatele, musela tedy uplynout již delší doba, což je dalším nepřímým důkazem o vysazení města snad již za Oldřicha III. z Hradce někdy ve druhé čtvrtině 14. století. O Řečici jako o městě hovoří rovněž záznamy řečického nekrologia, které však nejsou přesně datovatelné. Byly vpisovány postupně do kalendáře pořízeného na některý z roků v rozmezí let 1330-1358, ovšem zmínka o městě a měšťanech (civitas, civis) jsou s největší pravděpodobností mladšího původu. V takovém případě je pak vyšehradský zápis k roku 1367 vlastně nejstarším výslovným písemným potvrzením existence městečka.\nProjekt Horní strany\nNesmírně cenným údajem pro posouzení urbanistického vývoje Řečice je uváděný počet domů, který s ohledem na nečetné písemné zprávy o velikosti městských fundací v době lucemburské patří k unikátním dokladům svého druhu v rámci českých zemí. Přestože Oldřichovu fundací nelze jistě přeceňovat - ještě roku 1367 tvořila výše ročního důchodu z města stejný obnos jako roční úrok z vesnice Roseče, v původním úmyslu zakladatele se jednalo nepochybně o odvážný projekt hodný velkorysosti feudála typu Oldřicha III. Kdo byl vlastním vykonavatelem tohoto Oldřichova záměru? Snad Mikuláš, první známý řečický rychtář připomínaný v nekrologiu, či jiný lokátor, jehož jméno zůstane již navždy anonymní? Předloženou otázku nedokážeme patrně nikdy přesně zodpovědět, ale jedno je jisté. Autor lokace se tu podjal úkolu, o jehož velkoleposti nelze pochybovat, jak vypovídá dosud rozloha náměstí, ale i porovnání tehdejší Řečice např. s rožmberskou Třeboní, jež podle soudobého urbáře měla v 70. letech 14. století pouhých 25 městišť.\nProjekt nového města nazvaného později Horní stranou vymezil plochu pravidelného obdélného náměstí, obklopeného souvislými frontami domů, navazujícími podél pravého břehu potoka plynule na organismus staršího sídliště. V této základní podobě setrvala řečická Horní strana vlastně až do současnosti. Dlouhodobou stabilitu počtu domů i přináležejících pozemků (většinou o výměře 1/4 - 1/2 lánu, tj. přibližně 6 - 12 ha), nehledě na drobnější majetkové převody po roce 1407, potvrzuje soupis usedlostí a polností Horní strany v roce 1609, který na prvý pohled upoutá pozoruhodnou shodou s číselnými údaji z roku 1367 (eviduje 43 domů a asi 18 lánů pozemků).\nVznik Dolní strany\nDolní strana pánů z Řečice procházela v průběhu 14. století obdobným vývojem jako její protějšek, zprávy autentických pramenů jsou však mnohem skoupější. Snad jenom o málo později, ne-li v době přímo současné se vznikem Horní strany, bylo na levém břehu potoka na majetku pánů z Řečice vysazeno městečko s pravidelným obdélným tržištěm obepnutým souvislými řadami domů. Počet 39 domů zachycený poprvé v městských knihách k roku 1609 můžeme spolehlivě promítnout do 14. století, jak ukazuje stejná možnost i u Horní strany. Zakladatelem tohoto městečka byl snad již Ondřej 1., jenž je v drkolenském zlomku označován za obnovitele (fundatora) řečického kostela a jemuž patrně můžeme přičítat i další podnikatelské a stavební aktivity.\nZobrazit místo Historické dělení města na Horní a Dolní stranu na větší mapě.\nJedná se o velice surový odhad historických údajů v současném rozložení města.\nLatinskému označení "oppidum", užitému pro Horní stranu v roce 1367 je zcela ekvivalentní český termín „městec", který se objevuje poprvé v roce 1384 v tzv. dílčí ceduli Jana st. z Hradce. Obě tato pojmenování obecně postihují vnější i vnitřní charakter sídelního útvaru, jehož zevní tvář i vnitřní život silně poznamenalo dlouhodobé rozdělení mezi dvě svrchované, samostatně hospodařící vrchnosti. Někdy od první poloviny 14. století se stala Řečice poměrně rozlehlým neopevněným dvouměstím, jehož tři sídelní organismy o celkovém počtu necelé stovky domů – starší osada u sv. Jana Křtitele, nové město Horní strany a nové město Dolní strany - jsou v původní podobě dobře patrné ještě v půdorysu města na indikační skice z roku 1839. Přes poměrně rychlý rozvoj jednotlivých druhů řemesel ve 14. století. zejména stavebních, oděvních a potravinářských profesí, zůstaly pozemky příslušející již od prvních dob života obou městeček téměř ke všem řečickým domům, stálou součásti obživy místních obyvatel a předurčily trvale polozemědělský ráz zdejšího osídlení přetrvávající až do novověku.\nVymření řečické větve Vítkovců po roce 1370 a časté střídání majitelů Dolní strany v následujících letech jistě významnou měrou přispěly k pozvolnému zaostávání této části Řečice za dynamičtěji se rozvíjející Horní stranou pánů z Hradce. Naznačený proces dovršuje udělení městských práv měšťanům Horní strany zachovaným privilegiem Jana st. z Hradce z roku 1407. Horní strana se tak stává po Jindřichově Hradci (1389) druhým privilegovaným městem oblasti s právy blížícími se výsadám soudobých měst královských (svobodné odkazování a prodej majetku, svoboda volného pohybu). Svobody udělené roku 1407 Horní straně položily základ k dlouhodobě odlišnému vývoji obou městských celků v budoucích letech (k majetkovému sjednocení došlo přikoupením Dolní strany tehdejším majitelem Horní strany Jindřichem IV. z Hradce roku 1490. K právnímu sjednocení přistoupil teprve Vilém Slavata roku 1632. To je však již jiná kapitola dějinného vývoje města.\nBylo by možné ještě mnohé vyprávět z pozoruhodných dějů městečka rozkvétajícího během několika prvních desetiletí své existence v jednu z nejpřednějších městských lokalit na panství pánů z Hradce o řečických majitelích, panském sídle, jeho služebnících, o měšťanech a jejich zaměstnáních. O farním kostele a jeho správcích, o škole i dalších stránkách hospodářského, společenského i duchovního života městské obce. Její každodenní tep ožívá v mluvě autentických písemnosti jako jednoho z nejlépe dokumentovaných českých městeček tohoto období. Nezbývá než doufat, že právě tato výjimečná možnost plastické ilustrace i širšího hodnocení povede v budoucnosti k podrobnějšímu zpracování dějin Řečice ve 14. a na počátku 15. století, jako názorné ukázce vývoje středně velkého městečka v době prvních lucemburských panovníků na českém trůně.\nArchiv český II.ed. Palacký F.,Praha 1842\nCodex diplomaticus et epistolaris regní Bohemiae L-V., edd.\nFriedrich G., Kristen Z., Šebánek J ., Praha 1904-1981\nIndikační skizzy 1826-1843, SÚA Praha\nLibri confirmationum I. 1354-1369, edd. Tingl F.A. - Emler J., Praha 1867-1874\nListiny, SOA Třeboň\nPrivilegia nekrálovských měst českých z let 1232-1452, ed. Haas A., CIM IV/1, Praha 1954\nRukopisné zlomky drkolenské, ed. Tadra F., Věstník České akademie VIII., 1899, č. 3, s. 139-149\nRukopisy, SÚA Praha.\nDurdík T. , Frolík J ., Povrchový průzkum hradu v Kardašově Řečici a jeho sídelně-geografické souvislosti, Archeologické rozhledy 33, 1981, s. 429-435;\nHrubý J., Řečice Kardašová a bývalé panství řečické, Praha 1893\ntýž, Místopis Řečice Kardašovy I-III., K. Řečice 1929-1934\nJirásko L., Osídlení Jindřichohradecka a Novobystřicka do počátku 14. století, disertační práce FF UK, Praha 1975\ntýž, Ke kolonizaci jihovýchodních Čech v předhusitském období, JSH LVII, 1978, s. 77-96\nMareš F., Sedláček J., Soupis památek historických a uměleckých v politickém okrese třeboňském, Praha 1900\nMencl V., Česká architektura doby lucemburské, Praha 1948\nProfous A., Místní jména v Čechách III, Praha 1951\nSedláček A., Hrady, zámky a tvrze království českého IV, Praha 1885\nŠmahel F. a kol., Dějiny Tábora I, České Budějovice 1988\nUmělecké památky Čech II, Praha 1978


Compose – Wikipedie\nCompose je klávesa přítomná na některých počítačových klávesnicích. Její použití říká operačnímu systému, že následujících několik kláves má zkusit interpretovat jako jednu z předdefinovaných posloupností, které slouží k napsání znaku, který přímo z klávesnice zapsat nelze. Například zmáčknutí Compose a potom o a c dává jako výstup znak ©, zatímco zmáčknutí ~ a n dává jako výstup ñ.\nKlávesa Compose na klávesnici Sun Type 5c firmy Sun Microsystems\nKlávesa Compose na klávesnici LK201 firmy Digital Equipment Corporation\nProtože není mačkána současně s klávesami, jejichž význam mění, ale před nimi, může být někdy řazena mezi mrtvé klávesy. Na rozdíl od obvyklých mrtvých kláves s diakritikou ovšem sama neobsahuje žádné určení podoby změny výsledku; není přímo diakritickým znaménkem. Zápis znaku pomocí ní navíc vyžaduje postupné zmáčknutí nejméně tří kláves.\n1 Výskyt na klávesnicích\n2 Podpora v softwaru\n3 Nejběžnější kombinace\nVýskyt na klávesnicíchEditovat\nSymbol pro klávesu Compose dle ISO\nKlávesa přímo označená Compose se nachází na klávesnicích rodiny LK201 firmy Digital Equipment Corporation a také na některých klávesnicích firmy Sun Microsystems.\nNa klávesnicích určených pro počítače s Microsoft Windows a OS/X se klávesa obvykle nenachází, neboť její použití tyto operační systémy nepodporují. Pokud tedy software chce nabídnout uživateli klávesu s funkcí Compose, využije nějakou jinak označenou klávesu. Běžně je takto užívána například pravá klávesa Windows.\nPro označení klávesy Compose existuje dle standardu ISO/IEC 9995-7 zvláštní znak, který má podobu ⎄ a v Unicode má pozici U+2384. Není ovšem výrobci klávesnic příliš užíván.\nPodpora v softwaruEditovat\nNejoblíbenější je klávesa Compose na systémech používajících X Window System, tedy zejména na Linuxu. Na moderních nastaveních systému X.Org je přednastavena klávesa Compose jako stisknutí klávesy AltGr při drženém Shiftu.\nNa Microsoft Windows podporují funkčnost klávesy Compose jen některé programy, například PuTTY.\nSkládací posloupnosti kláves i jejich výsledek jsou uživatelsky nastavené, ovšem některé kombinace se staly díky přednastavení na systémech s klávesnicemi Sun/DEC/Falco de facto standardem. Následují některé nejběžnější kombinace:\n_ a ā\n; a ą\n… a podobně další samohlásky\n– : ÷\n– d đ\n– L £\nV tomto článku byl použit překlad textu z článku Compose key na anglické Wikipedii.\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Compose&oldid=17521007“\nNaposledy editováno 30. 7. 2019 v 08:47\nStránka byla naposledy editována 30. 7. 2019 v 08:47.


You are at:Home » Článek » Recenze » Recenze: Marianas Rest – Fata Morgana\nOd miklaras on\t 16.3.2021 1 Comment\nKdyž jsem v listopadu 2016 psala první recenzi na debutové album Marianas Rest „Horror Vacui“, nazvala jsem ji Začátek kultu. Věřila jsem, že nová a neznámá kapela z finské Kotky má před sebou skvělou hudební budoucnost. Od té doby podmaniví Finové sice nenaplnili velké množství stadiónů, ale hudebně rostou. Směs depresivního death/doomu na novém albu „Fata Morgana“ vyjadřuje plasticky veškerou úzkost, bezmoc a zoufalství dnešní doby.\nKapela Marianas Rest se zformovala v roce 2013 a poprvé zaujala po vydání singlu „Nadir“ a svou účastí na finském Dark River Festivalu, který se uskutečnil na její rodné půdě. Tísnivý a mrazivý pocit ze skladeb, které navozovaly atmosféru zvuků opuštěného blázince a vyvolávaly duševní trýzeň, byl natolik chytlavý, že se rychle našel věrnou komunitu posluchačů.\nMarianas Rest navíc dokázali dávkovat novinky s příjemným časovým odstupem, ani příliš brzy ani moc pozdě, takže udržovali publikum v příjemném napětí.\nDebutové album „Horror Vacui“ rozhodně nezapadlo, naopak, přilákalo početnější skupinu těch, kterým lahodil výrazně depresivní styl Finů ze zálivu. Osobně jsem byla zvědavá na to, kam se bude kapela vyvíjet, a trochu se bála, že svým debutem nápady vyčerpala a její nové album „Ruins“ (2019) nepřinese nic nového.\nPravda, kapela se nevydala cestou experimentů, spíš cestou upevňování vlastního stylu, charakteristického zvuku a prohlubování načrtnutých témat. Album „Ruins“ směřovalo víc k řemeslnosti a budování atmosféry, bylo rozhodně ostřejší a možná méně úzkostné než debut, ale na poli finského melodického doomu a death doomu představovalo špičkový počin, který ve spojení s nápaditým vizuálem posunul Marianas Rest o další stupínek výš.\nKapela nyní zkrátila dobu čekání na nové album a „Fata Morgana“ vychází v těchto dnech, dva roky po vydání „Ruins“.\nA kam se posunuli Marianas Rest v době, která dokonale pasuje k charakteru jejich hudby?\n„Fata Morgana“ rozhodně další posun představuje, tentokrát větší a cílenější. Tvůrci si našli styl i způsob, jak komunikovat s posluchači, naučili naše uši na svůj zvuk a v této oblasti už se nemají kam posouvat. Proto se zaměřili nejen na charakter jednotlivých skladeb, vyváženost alba a melodické motivy v pozadí. Ale nechali se inspirovat i post metalovými postupy, nebojí se do svých songů přimíchat i to, co obvykle v tomto subžánru běžně neslýcháme. Někdy se možná dotknou i progresivních ploch. Novinek ve zvuku alba je dost, i když Marianas zůstávají velice dobře rozpoznatelní, s ničím podobným si je nespletete.\nZůstala záliba v doomu, ten se v základu ozývá pořád, stereotypní, jednoduchý, pravidelně odtikávající čas do konce, temný a vláčný. Například ve skladbě „The Weight“ je doomová linka silně určující, i když vždycky říkám, že Marianas Rest jsou sprinteři doom metalu.\nZůstalo bravurní budování silné atmosféry. Všechny skladby vyvolávají klaustrofobické, tísnivé a osudové pocity. Vždycky, když začátek skladby nabízí klid a spočinutí, jako v „Glow from the Edge“, nástup hudební a duševní trýzně je o to bolestnější. Jaakko Mäntymaa znovu dokazuje, že má speciální dar k tomu, aby člověka přesvědčil o tom, že je potřeba začít do sebe antidepresiva sypat po hrstech. Jeho naléhavý, řezavý, krutý a v některých pasážích velice nepříjemný hlasový projev je slyšitelná značka Marianas Rest. Jaako umí být velice zlý. V kontrastu s tím, jak milý a příjemný tenhle finský žurnalista je v běžném životě, působí jeho „role“ frontmana jako totální schizofrenie.\nKdyž jsem psala o progresivních dotecích, možná jsem nevyjádřila přesně, co tím míním. Samozřejmě, „Fata Morgana“ je stále album, kterému dominuje death a doom metal s výraznou melodickou složkou, nicméně poslech mě vrací přímo k základům, ke svému dětskému dojmu z Pink Floyd. Naléhavost a fatalita skladeb mi připomíná velké předěly v The Wall, cítím z nich stejný pach katastrofy, války a postapokalyptického zoufalství. „Advent of Nihilism“ mi tak připomněl roky strávené u poslechu Watersova hlasu, který vedl mou fantazii někam za okraj řevu a silného emocionálního prožitku. Efekt rozpoznatelnosti emotivních stavů, které už jsme kdysi prožili, dává albu „Fata Morgana“ mnohem větší hloubku a dosah. Není to jen hudba, je to terapeutický postup, syrový, nepříjemný a bolestný, bez možnosti výdechu a naděje na prožití krásna.\nAsi jedinými světlými okamžiky alba, které nás dokážou vyhojit, jsou minimalistická a velmi tradiční sóla, která na kytaru vytváří Harri Sunila. Klávesy, za kterými stojí nenápadně geniální Aapo Koivisto (Omnium Gatherum) naopak prohlubují pocit známého a dávno slyšeného. I když jsou klávesy u Marianas Rest poměrně dominantní, Koivisto nepatří k těm, kdo by nutně potřebovali exhibovat a ukazovat všem složité struktury své hudby. Umí stát celou dobu v pozadí, a přitom udávat trend.\nNěkdy si říkám, že skoro všichni v Marianas Rest tvoří pozadí, rámují dominantní zpěv, ale i za hlavním motivem obrazu se neustále něco děje. Přes všechen křik a tíži riffů jde neustále o velmi minimalistickou hudbu. Tento efekt vnímám asi nejsilněji v závěrečné skladbě „South of Vostok“, kde si tvůrci dovolili v úvodu citlivě použít i finštinu.\nCelkově je „Fata Morgana“ víc než jen zdařilé album, jde o malé umělecké dílo, které beze strachu překračuje hranice dost úzce vymezeného subžánru. Je to velice nekomerční dílo, snad až příliš. Tohle se nedá snadno prodat, ne v době, kdy cítíme příliš noho klaustrofobické úzkosti. Album tak na sobě nechává pel luxusu, který není určený masám. Jde o výpověď pro úzké a velice specifické publikum, které je schopné unést naléhavost daných témat. Takový soukromý SM salón pro depresivní Pieroty.\nVe skutečnosti vlastně nedokážu album číselně ohodnotit, rating je v tomto případě spíš stereotypní nutnost než skutečné hodnocení, protože vlastně nemám co říct ke kvalitě nahrávky, instrumentaci nebo technice zpěvu. „Fata Morgana“ je spíš o pocitu než o technických detailech, které mi v tomto případě přijdou nepodstatné. Na druhou stranu studio Teemu Aalto Music Productions odvedlo luxusní práci, technicky je album prostě dobré a Napalm Records rozhodně nemusí litovat, že s Marianas Rest podepsali smlouvu.\nMám to štěstí, že v ruce držím bílý, mramorovaný vinyl z limitované edice, takže se mohu kochat i jednoduchou grafikou, kterou vytvořil Jari Heino. Samotný vinyl je až marnivě hezký, rozhodně se vyplatí ho vlastnit už jen pro ten pocit z estetického prožitku.\nNa závěr mohu jen dodat, že si užívám pocitu zadostiučinění, protože když kritik po letech zjistí, že se kdysi nemýlil, jeho uspokojení a jeho ego roste závratnou rychlostí. Nemýlila jsem se. Tahle kapela byla dobrá od počátku a talent si prorazil cestu. Je hezké být u toho.\n[…] Recenze: Marianas Rest – Fata Morgana […]


Obézní nebožtík roztavil krematorium v Německu, údajně to není výjimka\nKrematorium v německém městě Hamelin muselo řešit zapeklitý problém. Během zpopelnění jednoho obézního nebožtíka se tu roztavil komín a další kovové částí spalovny. Na vině je nadměrné množství tuku, který oheň nekontrolovaně přiživuje.\nTak to mi nehrozí\nJá jednou buď propadnu roštem, nebo mne tah komína vytáhne rovnou ven a shořím ještě cestou nahoru - jen to trochu zahučí a bude hotovo...\nprý se jim tam nevešel kuli bradavici.\nkdybyste nebožtíky zatloukli do rakve a řádně pohřbili pod zem, jak bylo v Evropě zvykem do začátku 20.století, tyto problémy by vůbec nenastaly. Jenže vy prostě chcete povinný žeh, aby tady nezůstala žádná archeologická památka po původních evropských národech, jiný důvod to nemá. Takže máte drahé pohřby, nesmyslné a nepotřebné stavby a frajerské nebožtíky, co se vám alespoň posmetně pomství za své zhanobení , že vám ty osvětimské pece utaví.\nVelmi morbidní zpráva\nNačisto mě zamrazilo...\nV tom případě tam maj blbý krematorium\nA mají si to tam dát do pořádku a ne žvanit do tisku, jak diletnatnsky nezvládají, co si nechají zaplatit majlant.\nRe: V tom případě tam maj blbý krematorium\nAno maji vyzkouset Americkou metodu, to jeste nechani zmizte cloveka za pomoci zapaleneho fosforu podle ocitych svedku se clovek v mziku vypari a lze to delat hromadne.\nJak říká Hommer Simpson\nŽij rychle, umři mladej a nech po sobě tlustou mrtvolu\n...největší sranda byla když dobří příbuzní dali nebožtíkovi na poslední cestu jeho oblíbenou lahvinku.\nV indii problém nemají\nkdyž je tlustej, přidá se na hromadu víc dříví\nRe: V indii problém nemají\nA nebo je rozsekaji na kousky a nechaji sezrat supy, nebo je proste hodi do posvatne reky a oni tam plavou a rozkladaji se do uplneho rozlozeni ...\nNebylo by lepší rozpouštět?\nRe: Nebylo by lepší rozpouštět?\nNebo sádlo přidávat do pohonných hmot jako biopalivo, zbytek spálit.\nOpravdu hodnotná Himmlerova myšlénka.\nA timto ukolem bych poveril pana Rockefellera ;-)\nTo už vymysleli: nebožítk se má podle poslední varianty rozpouštět v draselném louhu, pak postačí výsledný olejovity kyselý roztok zneutralisovat kyselinou dusičnou a máte hnojivo zvané NPK. Humus, hnus a hnůj.\nkyselý roztok ? Co jste měl z chemie ?\nprodukce oxidu uhličitého???\nNemá tam být spíš oxidu uhelnatého?\nRe: produkce oxidu uhličitého???\nNene, sodovkovy plyn je prece nejvetsi nepritel lidstva a arciznecistovatel. Nrjvyssi cas zakazat i bublinkove lmonady.\nOxid uhličitý NENÍ TOXICKÝ\nTak se ho zkus nadechnout, ale to už pak nikomu nereknes...\ntak si dávej bacha, až otevřeš limonádu nebo perlivou vodu, ať se nenadechneš...\nKdyž už si houby pamatujes že školy, tak se alespoň nauč používat wikipedii. Při koncentraci nad 20% nastává okamžitě bezvědomí a smrt do 5-10 min.\nhm, tak kdyz to berete takto, tak voda je take toxicka.\nNebo sůl, to je pěkně zákeřný jed\nudusit se a otrávit se je rozdíl... teda ve způsobu, ne ve výsledku\nvždyť mají tolik zkušeností.\nAle jenom s hubenými .\nněmecké pece nejsou na tlouštíky dimenzované. V době, kdy byly konstruovány, se počítalo s tím, že před kremací proběhne ozdravný pracovní proces\nPoněkud morbidní humor, ale zasmál jsem se\nCesi jsou smejici se bestie a nic jim neni svate ;-)) ... a mi taky ne, protoze nam stejne nic jineho nez si ze vseho delat srandu nezbyva ... kazdy kdo zde prijede je prekvapen, z ceho vsecho si cesi delaji srandu a ze to jeste rikaji verejne, v hospodach, na netu ... jak rekla Toni Graves, v USA jsou vtipy tak korektni, ze uz nejsou ani smesne, mi se smejeme i tragediim ... ale mi za to nemuzem, kdyz na vedl Stalin, kteremu nas darovali a ten zabil ~100M lidi v lagrech a rikal, ze 1 mrtvy, to je tragedie, miliony, to je statistika ...\nNe že by Stalin nebyl odpovědný za smrt miliónů lidí, ale tím, že se ta čísla budou přehánět ad absurdum, nakonec docílíte toho, že bude spousta lidí,kteří budou věřit, že vše je jen propaganda a ve skutečnosti to byl hodný strýček, který nikomu nevinnému neublížil... po 1. světové válce žilo na území pozdějšího SSSR cca 150 miliónů lidí, kdyby zabil 100 miliónů v lágrech a dalších 30 miliónů při hladomoru na Ukrajině, tak by po druhé světové (kde zahynulo asi 30 milónů na sovětské straně) už v SSSR nikdo nezbyl...\nPřidejte ještě nulu, jinak to je slabé !\nČlověk se musí hlavně umět zasmát sobě, ze všeho nejhorší je si všechno brát příliš vážně.\nRvisionisti jedni ;-))\nAle vite o tom, ze tohle tema je jak v D tak CZ trestne ?\nrika se tomu totiz revisionismus, a prakticky to ukazali Japonci pri spalovani obeti Tsunami, ze 1 clovek se spaluje pres 1 hod (1 - 1.8) a je treba tech. odstavek a ze hreje, nebot potrebovali kontinualne spalovat , aby nevypukla epidemie.\nTakze at si vezmou ty jiste pece, z mista, ktere se nesmi jmenovat, podle cisel dodanych hysteriku tam cloveka spali za 5 minut na 6kg uhli ... a mame zakonem receno, ze je to presne tak, protoze pocty peci a dodavky uhli nezcenzurovali ... takze zakon hovori jasne, jen ted nevim, jenom aby pak nezavirali Fyziky a zvlaste metalurgy, kteri se tyhle vypocty uci na VSB ... a nebo to vsichni delaji spatne a neni problem udelat navstevu a prozkoumat technologie cca 70 let stare.\nRe: Rvisionisti jedni ;-))\nFašounci musí být dost schizofrenní osobnosti.. neví jestli mají víc chválit Ádu za to, že se rozhodl vyhladit všechny Židy nebo popírat očividné. Žádný zákon není potřeba, kdo chce, tak si fakta překroutí vždy..\nAle prdlajs, ale kdyz zde mluvime o zidech a chazarech, tak ja bych teda jeste pridal cca 100milionu rusu, kteri zarvali v bolsevickych lagrech, ktere taktez budovali samozvani zide (chazarove), na tyhle obeti se zapomina a jsou opomijeni, tedy dojdem k zaveru, ze Ada byl jeste lidumil, proti bolsevikum a Stalinovi.\nZivotnost cloveka v dolech na Sibiri byla max 1 rok, vetsinou byli do 1/2 roku slepi.\nTak aby se merilo kazdemu stejnym metrem, pro me jsou zlocinci vsichni, kteri vyvrazdovali lidi i ti, co zruinovali marku a ekonomicky zrujnovali Nemecko.\nTakze kdyz uz nas ta historie tak nejak osobne netrapi, je treba si udelat nadhled a rict ze zlocinci byly vlastne vsichni, vcetne Churchilla, USA (atomovky, bombardovani fosforem civilni mesta ... to neni genocida ?). A USA, Anglie a Fr. ze nemely koncentraky ? probuh, ty jsme meli i mi, akorat ze ty nase byly pro zlodeje a byly skutecne jen pracovni (prace v lomu) no a Nemecko taktez pachalo zlociny, ale Nemecko uz se aspon omluvilo.\nNo a kdyz se pustime do revisionistu, tak to nejsou ani nacisti, ani fasisti, ale historikove, kteri na rozdil od velkohubych kecalu studuji stohy materialu a pisi hodnotne knihy. A nejsou to zdaleka jen Nemci, jsou to tez Francouzi, Cesi, Rusove, dokonce i Izraelci. A jsou mezi nimi taktez chemici, fyzici a inzenyri, kteri jim pomahaji.\nJsou zde ale jiste ALE, 1) je zakonem zakazano revidovat to, co bylo uzakoneno, presto ze zavery byly ucineny v hystericke dobe. 2) Nejsou zverejneny Nemecke knihy s taboru, ktere jsou velmi presne a mnoho historiku by je chtelo procist a dat do tabulek, aby jsme meli presna cisla. 3) Jisty Francouzsky chemik chtel vyvratit vsem pochybovacum, kteri spekuluji, zda byl v Osvetimi pouzit cyklon-B ve sprchach s tim, ze dnesni chemicke analyzy umoznuji jeho existenci dokazat i po takove dobe a ze to bude jasny hmatatelny dukaz. Jake bylo jeho prekvapeni, kdyz se setkal s hysterickou reakci a byl pro vystrahu odsouzen, dostal podminku a uz na to kasle.\nJinak kdyz zde tak vehementne diskutujete a hazite pojmy, ackoliv vsichni vime, ze fasizmu pachal mnoho zlocinu (presto nechapu, proc tolik zakonu z te doby mame dodnes, treba zakazal lidem vlastnit zbrane, Ada potreboval mi neozbrojene obcany, kteri se statni zvuli nemuzou branit)\nPresto se zeptam, cetl jste nekdy norimberske procesy ? Proze z pohledu technika je to velice zajimave cteni k soudu se totiz dostalo mnoho stroju na zabijeni lidi, ktere ale nakonec byly vyrazeny, zatimco politici a generalove nepochybovali, technici a chemici funkcnost mnohych vyvratili, treba proto, ze rozpalene zelezo prestane vodit proud a jine chemicky zrejme veci. No a ja se tedy ptam, jak je mozne, ze existuji svedci na stroje, ktere nemohly fungovat a byly vyrazeny na posledni chvili? proc ti lide lhali ? A proto by se mely zverejnit veskere dokumenty, vystavit scany na internetu, neni se prece ceho bat, rasove zakony prece zname vsichni, kazdy lagr mel evidence vcetne usmrcenych a jak zemreli.\nA uplne nakonec bych panu naivnimu (doufam ze to neni jen provokater a lhar !) chtel oznamit, kdo ze to vlastne technicky naplanoval a zrealizoval mnoho lagru a vedl je. Bylo to konsorcium firem zvane IG Farben, byli obvineni v norimberskych procesech, presto spicky firmy vyvazly bez trestu a stali i u zrodu projektu, ktery dnes nazyvame EU, nebo spise bezcelni unie.\nAno a doktor Mengele byl zamestnanec IG Farben a mel povoleni delat pokusy na lidech.\nCo me na tom zarazi ? V dejepise me neucili nic o IG Farben, kdyz navstivite Osvetim, kde byla nejvetsi tovarna IG Farben a mimo jine se tam vyrabel benzin z uhli, tak se tvari, jako by tam nikdy nic takoveho neexistovalo, pritom tam prokazatelne na otravu chemikaliemi zemrelo mnoho veznu (byli tam i civilni zamestnanci, ale ti nedelali v nebezpecnych provozech) ... takze pak je otazka, ten pamatnik v Osvetimi je jen divadlo ? delaji ze me hlupaka ? Proc zapiraji, ze tu fabriku zbourali ?\nAsi měli návod k použití jen v čínštině.\na já myslel, že čím vyšší teplota\ntím lepší spalování... možná by to chtělo jen pořídit odolnější komín a pec :-)\nRe: a já myslel, že čím vyšší teplota\ntaky se divím, že tam není šamot... asi se šetří...\nto víš dneska je pec z nerezu a pak to takhle dopadá. Vyzdívat šamotem se asi nikomu nechce\nspalovany tuk lze pri dostatku kysliku prirovnat k rozpalene lave ze sopky, to se opravdu na udrzet jen omezenou dobu a pak je treba oblozeni opravit, proto je treba privod kysliku skrtit, popr dodavat i dusik v pripade potreby rychle odvratit pohromu.\npřekračování limitu produkce oxidu uhličitého\nCo je to za zelenou ptakovinu\nCo jineho by melo vznikat? Kdyz spalim 2 metraky "hmoty", tak vznikne cca 4x vice CO2, nez kdyz budu spalovat 50kg. Nebo uz snad nasi zazracni ekologove vymysleli neco noveho? Ze bychom z neboztiku zkusili vyrabet svitiplyn?\nRe: překračování limitu produkce oxidu uhličitého\nhlavne je uzasne, jak o CO2 pisi jako o toxickem... To je poznat, ze zeleni pomatenci nemaji absolvovanou ani stredoskolskou chemii.\ntohle je spíš problém nevzdělaného pisálka...\nAno, je to zajimave a ja si vzdycky mysle, ze CO2 potrebuji rostliny ke svemu rustu, ze kdyz na ne svitim, tak meni CO2 na O2 a kdyz je tma, tak meni O2 na CO2 ... ale mene, takze celkova bilance je takova, ze vyrobi vice O2 ... a bez CO2 by nerostly .... ale mozna ze se udala nejaka prevratna evoluce, o ktere nic nevim ;-)))\nA kolik teda chteji toho CO2 ? ... a proc ho ve stredoveku bylo az 10x tolik ? ... a proc byla i planeta tak oteplena, ze ve Skotsku pestovali vinnou revu ... a prc mluvime o oteplovani, kdyz se planeta ochlazuje ?\nVe středověku bylo 10x víc CO2? Vy máte vážně dost...\nJe to ptákovina, ale ne větší, než je v článku. Diskutovat může každý, ale psát články... asi taky každý


Údržba vodicí lišty řetězové pily | Chatař Chalupář\nZačneme nejprve poměrně častou otázkou mnoha majitelů elektrických i benzínových řetězových pil. Ti se často ptají, zda je možné dokoupit k pile lištu o něco delší, než je ta originální, a o něco tak rozšířit záběr pily.\nOdpověď není zcela jednoznačná. Namontovat na pilu delší lištu s odpovídajícím typem řetězu vyloučeno není, ale odborníci to zvláště u hobby a farmářských pil spíše nedoporučují. Originální vodicí lišta a pilový řetěz totiž nejlépe odpovídají výkonu motoru a průběhu krouticího momentu u jednotlivých typů pil. Optimální řezný výkon motoru s určitou rezervou je možné docílit jen s použitím originálních a pro přístroj navržených součástí. Delší lišta znamená vyšší odpor pro pilový řetěz a tím pádem větší zatížení motoru. To je na úkor životnosti pily.\nZ bezpečnostního hlediska je nutné brát v úvahu změnu optimálního vyvážení pily a nárůst hmotnosti. Větší zátěži je rovněž vystaven upínací systém vodicí lišty na motorové skříni.\nVyměnit kratší lištu za delší tedy můžete, ale doporučit to nelze a pokud to uděláte, mějte na paměti, že se pila může začít chovat jinak, než jste zvyklí. Je ale dobré vědět, že některé pily určité rozmezí délek lišty připouštějí a u výkonných profesionálních pil se někdy s možností práce s lištami různých délek přímo počítá. Informace by měly být zahrnuty v manuálu od výrobce.\nU vodicích lišt řetězu motorových pil je důležité mazání, proto čistěte oba mazací otvory\nMěření délky lišty\nI když chcete rozměr originální lišty dodržet i při nákupu nové, bývá často potíž zjistit předepsaný rozměr. Manuál k pile už většinou dávno nemáte a označení délky na liště je ošoupané, takže je nutné buď vzít lištu sebou do obchodu, nebo si ji objednat na internetu. Pro objednání ovšem potřebujete znát zejména délku lišty a je velmi důležité vědět, že se měří jen řezná část. Tedy ta část lišty, která vyčnívá z pily ven. Délka vodicí lišty na motorovou pilu se většinou udává v palcích a nejběžnější délky jsou 15″ (38 cm), 16″ (40 cm), 18″ (43 cm), 19″ (45 cm) a 20″ (50 cm).\nDalšími důležitými hodnotami, které spolu souvisí, je rozteč řetězu a šířka drážky lišty. Hodnoty se odvíjí od tzv. řetězky, což je součástka s ozubeným kolem na těle pily, která dává do pohybu řetěz. Nejčastěji používané, tedy méně výkonné hobby pily využívají lišty s drážkou 1,1 mm, 1,3 mm, výkonné řetězové pily mívají lišty s drážkou 1,5 mm a 1,6 mm.\nPokud tyto údaje nevyčtete z manuálu, můžete využít vynikající vyhledavač na webu oregonobchod.cz. Tam lze vyhledat příslušenství dle typu pily, kdy vám k zadané pile vyhledavač nabídne všechny použitelné typy lišt s příslušným typem řetězu. Zadat lze i jiné parametry, například rozměry lišty a k ní pak vyhledávací systém přiřadí vyhovující řetěz.\nJe to bezvadný systém, který provozovatelé průběžně doplňují i o levné „hobbymarketové“ pily, takže si tato zařízení můžete často doplnit i o vhodnější příslušenství, než má pila přímo z obchodu. Často to bývá právě menší lišta, které lépe odpovídá výkonu motoru dané pily.\nDélka lišty je u značkové pily dimenzovaná na výkon, zvláště u hobby pil proto delší lišta zkracuje životnost nářadí\nJak udržovat lištu\nVýměna lišty přichází obvykle na řadu při jejím poškození nebo přílišném opotřebení, které se dá oddálit správnou péčí. Při čištění lišty po řezání je nutné zejména odstranění hrubých nečistot v drážce i na povrchu. Vodicí drážku nejlépe vyčistíme pomocí dřívka nebo plastové špachtle. Vyhněte se používání šroubováků nebo jiných kovových předmětů. Lišta je často zanesena „zapečenými“ skvrnami pilového oleje, těch se nejrychleji zbavíme pomocí technického benzínu.\nPři běžném provozu nebo příliš napnutém řetězu se na spodní hraně lišty tvoří otřepy, které vznikají kvůli tlaku mezi zuby vodicí lišty a lištou samotnou. Je nutné tyto otřepy průběžně strhávat jemným pilníkem na železo a bránit přílišnému opotřebení lišty tím, že ji při každém broušení řetězu otočíme.\nPro udržení lišty v kondici je velmi důležité i správné mazání. Kromě doplňování oleje je proto nutné udržovat v čistotě i mazací kanálek na motorové pile i na liště. Je to otvor v liště v části, která je uchycena na těle pily. Je také potřeba zajistit promazávání vodicí hvězdice řetězu, která je v čelní části lišty. Ta se promazává pomocí mazacího otvoru na liště v blízkosti hvězdice, do nějž se vtlačuje plastické mazivo (vazelína) ideálně pomocí tlakové maznice. Tento mazací otvor je rovněž nutné v rámci údržby čistit.\nÚdaje o rozměrech lišty a typu řetězu najdete v manuálu k pile a většinou i na samotné liště. Tam se ale nápisy často setřou.\nNeudržovaná lišta postupně nadměrně zatěžuje řetěz a tím i motor pily a způsobuje nepřesné řezy.


Město s divem světa ovládly tisíce opic – Novinky.cz\nMěsto s divem světa ovládly tisíce opic\nZnámé indické město Ágra, do něhož turisté míří kupříkladu proto, aby spatřili novodobý div světa Tádž Mahal, čelí velkému problému. Do jeho ulic vpadly početné tlupy drzých opic, které teď terorizují zdejší obyvatele. Ti se kvůli nim musejí zdržovat ve svých domovech.\nNebezpečné opičí řádění v indické Ágře\nsobota 21. června 2014, 12:58\nNa severu indického státu Uttarpradéš leží na břehu řeky Jamuny stařičké město Ágra. Bohatá historie a památky zapsané na seznamu UNESCO aktuálně však nejsou tím, co by poutalo na tomto místě pozornost. Tu přitahují tisíce rozdivočelých opic, které místní lidi doslova utlačují.\nRadní města médiím v polovině června sdělil, že se obyvatelé Ágry stali kvůli opicím vězni ve vlastních domácnostech, nemohou například ani využívat vlastní balkóny a terasy, aniž by je ochránili nějakou zástěnou. Také prý není možné, aby si děti venku hrály, protože by je opice mohly napadnout.\nVideo záznamy z ulic Ágry ukazují, že se pružní opičáci skutečně hned tak něčeho nezaleknou. Klidně obtěžují i řidiče projíždějících aut. Navíc kradou jídlo, kde se dá.\nProblém je vystupňován tím, že členové hinduistických komunit uctívají opičího krále Hanumana, a tak otravná zvířata krmí, čímž podporují jejich přítomnost ve městě. Opice se sem začaly přemisťovat v důsledku úbytku lesů v okolí města. Ty byly jejich přirozeným prostředím. Nyní však musejí potravu shánět jinde.


Na sportování v hale si zatím studenti i oddíly musí počkat - Mělnicko\n16.1.2017 19.1.2017 Jiří Janda 3377 Přečtení házená,kraj,počasí,sport,stavby\nSe zahájením provozu v nové mělnické hale se čeká na opravu topení i vyřešení potřebných administrativních povolení. Veřejnost do haly ovšem ani poté mít přístup nebude.\nSlavnostní zahájení provozu v nové sportovní hale na Gymnáziu Jana Palacha Mělník se sice odehrálo již před týdnem, gymnazisté si na hodiny tělocviku v nových prostorách přesto zatím musí nechat zajít chuť. “Provoz jsme chtěli zahájit bezprostředně po slavnostním otevření, objevily se ale technické problémy,” řekla ředitelka gymnázia Ilona Němcová.\nV právě dokončené hale totiž v důsledku panujících mrazů zamrzlo tepelné čerpadlo. “Tento týden by se to mělo začít řešit,” uvedla ředitelka. “Jakmile to bude opravené a v hale se zase začne topit, tělocvik zahájíme,” prohlásila.\nJeště déle si na tréninky a zápasy v nové hale počkají mělnické sportovní oddíly. “Čekáme na to, až nám kraj předá stavbu do našeho užívání. Jakmile to bude hotové, tak sem můžou začít chodit,” vysvětlila Němcová. Například oddíl házené tak musel víkendový turnaj, jímž chtěl své aktivity v hale zahájit, přesunout do mělnické nafukovací haly. Futsalisté dokonce avizovali, že celou letošní sezonu dohrají v Neratovicích.\nObčané Mělníka, kteří nejsou registrováni v žádném sportovním klubu, si chuť na sportování v nové mělnické hale musí nechat zajít úplně. Vedení gymnázia o tom, že by jim umožnilo vstup do haly, zatím ani neuvažuje. “Není v našich silách to nějakým způsobem organizovat. Musím říci, že rozvrh sportovních oddílů je tady tak napjatý, že tady už nemáme volno,” dodala ředitelka.\nPočet přečtení: 3 505\n← Mělničtí házenkáři zahájili druhou část sezony domácím turnajem\nMělník si připomene výročí smrti Jana Palacha →\nV Neratovicích zateplují úřad práce, sníží náklady na provoz\n14.7.2017 Petr Kowanda Komentáře nejsou povolené u textu s názvem V Neratovicích zateplují úřad práce, sníží náklady na provoz\nPoslední utkání v roce bylo úspěšné\n3.1.2020 Petr Kowanda Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Poslední utkání v roce bylo úspěšné


XXII. Karlovarské právnické dny | Právní prostor\nPortálČlánkyXXII. Karlovarské právnické dny\nXXII. Karlovarské právnické dny\n22.06.2014 / 22:00\nVe dnech 12. až 14. června proběhl v hotelu Thermal již XXII. ročník Karlovarských právnických dnů. V příjemném prostředí lázeňského města se sešlo na 140 účastníků a 25 přednášejících z České republiky, Německa, Rakouska, Slovenska a Francie. Vyslechli si nejen zajímavé příspěvky z oblasti soukromého a veřejného práva, ale zapojili se i do zajímavých diskuzí, a to nejen v prostorách kongresového sálu.\nMezi přednášejícími byli profesoři, advokáti, soudci, ale i další odborníci, a tak bylo na probíranou problematiku nazíráno z mnoha úhlů pohledu. Hned první den kongresu jsme měli možnost seznámit se s problematikou postoupení pohledávky přímo od tvůrce nového občanského zákoníku, prof. Karla Eliáše. Zajímavý příspěvek měl i František Korbel, který rozebíral prolínání veřejného práva do občanského zákoníku a dokázal na mnoha příkladech, že průsečíky se dají nalézt skutečně na mnoha místech. Rozhodně nejdelším příspěvkem kongresu se mohla pyšnit prof. Irena Pelikánová, která se zaměřila na některé koncepční otázky nové kodifikace. Mezi dalšími zajímavými hosty je třeba zmínit emeritní soudkyni Nejvyššího soudu doc. Ivanu Štenglovou, prvního náměstka ministryně spravedlnosti Roberta Pelikána, profesora Jana Dědiče, osvěžující příspěvek přednesla vrchní státní zástupkyně Lenka Bradáčová. S příspěvky vystoupili, a do diskuze se velice často zapojovali, také Filip Melzer, Petr Tégl a insolvenční soudce NS ČR Zdeněk Krčmář. Do Karlových Varů přijeli i hosté ze zahraničí, prezident KJT profesor Dr. F. Graf von Westphalen a dále například profesoři Ernst Karner, Reinhard Greger, Martin Spitzer a Martin Winner, kteří publikum seznámili s právní úpravou v Německu a Rakousku a provedli rovněž zajímavá srovnání.\nKonference se i letos konala za přispění partnerů, kteří se prezentovali přímo v konferenčních prostorách. Mezi již tradiční partnery patří CODEXIS, který představil novinku – komentáře LIBERIS. Nechyběl ani náš právní portál Právní prostor.cz.\nKdo za kongresem stojí?\nKongres i letos pořádala mezinárodní Společnost Karlovarské právnické dny (Karlsbader Juristentage), která v České republice a SRN působí již od roku 1991. Společnost byla založena s cílem vzájemně poznávat a konfrontovat právní systémy sousedících zemí. Ačkoli právní řád České republiky vychází z obdobné tradice a historických kořenů, nelze opomenout jeho značnou deformaci direktivními zásahy a státním plánováním. Společnost pořádá semináře a podílí se na spolueditorské činnosti. Hlavní aktivitou je však pořádání odborné právnické konference, která je příležitostí pro setkání a diskuzi nejen českých a německých, ale také rakouských a slovenských právníků.\nMinirozhovor s moderátorem\nMichal Vávra, brněnský advokát a usazený evropský advokát ve Vídni, letos moderoval Karlovarské právnické dny již potřetí. O moderátorské křeslo se dělil s Vladimírem Zoufalým, Petrem Břízou, Ondřejem Trubačem a prof. Dr. Westphalenem.\n1) Jak hodnotíš letošní KJT z pohledu moderátora?\nKonferenci hodnotím jako velmi vydařenou s celou řadou zajímavých příspěvků, podnětů a diskuzí. Nová právní úprava a její výklad je vysoce aktuální a praktické téma, které bylo vhodně doplněno příspěvky zahraničních referentů.\n2) Jaké příspěvky tě nejvíce zaujaly?\nLíbila se mi většina příspěvků. Z českých příspěvků mne i s ohledem na moji advokátní praxi zaujal příspěvek JUDr. Horáka z NS ČR o úpravě smlouvy o dílo a použitelnosti stávající judikatury na nové případy. Zajímavé byly rovněž příspěvky prof. Dědiče a doc. Štenglové z oblasti úprava korporátního práva dle ZOK. Cenné jsou také vždy příspěvky JUDr. Krčmáře o aktuální judikatuře v oblasti insolventního práva a tentokrát i k vazbě mezi úpravou v ZOK a insolvenčním zákoně. Ze zahraničních příspěvků se mi asi nejvíce líbil příspěvek prof. Gregera o problematice prokazování kauzálního nexu. Nicméně myslím si, že z každého příspěvku bylo možné načerpat cenné a zajímavé informace a každý si našel svého nejoblíbenějšího referenta.\n3) Co konkrétně nového jsi se na kongresu dozvěděl?\nNa konferenci jsem se dozvěděl řadu zajímavých a poučných informací. Nový pro mne byl např. názor prof. Dědiče, že jednatel společnosti není jejím zákonným, ani smluvním zástupcem, ale zástupcem sui generis a z toho pramenící důsledky.\n4) Jak se člověk na moderování dvojjazyčného třídenního kongresu připravuje?\nPřipravoval jsem se tak, že jsem si přečetl příspěvky, které jsem od organizátorů akce obdržel a které jsem měl moderovat. Přečetl jsem si i další zajímavé příspěvky. Připravil jsem si stručné úvody k těmto příspěvkům a diskusní otázky pro případ, že by nikdo z obecenstva nenašel odvahu. Měl jsem rovněž možnost překládat příspěvky prof. Karnera a prof. Gregera z němčiny do češtiny, takže se dá říci, že jejich příspěvky se mi dostaly nejvíce pod kůži.


Srd��kov� n�u�nice 14mm pro �eny - stribro-klenoty.cz\nSrd��kov� n�u�nice 14mm pro �eny\n�vod › V�PRODEJ - SLEVY › Bi�uterie › bez kamene › Srd��kov� n�u�nice 14mm pro �eny ZP�T\nKat. ��slo: VSPE003\nN�u�nice s pohodln�m zap�n�n�m na patent dekorov�ny r��ov�mi srd��ky. Ru�n� vyroben� �perk zna�ky VESPER pro ka�dodenn� no�en�.\nM�te z�jem o Srd��kov� n�u�nice 14mm pro �eny a pot�ebujete poradit? Dal�� informace o Srd��kov� n�u�nice 14mm pro �eny z�sk�te na telefonu +420 739 466 666 nebo n�m m��ete tak� zaslat dotaz emailem na info@stribro-klenoty.cz.\nOdeslat p��teli informaci o produktu Srd��kov� n�u�nice 14mm pro �eny\nN�u�nice pro �eny �erven� tulip�n 19mm\nOrigin�ln� n�u�nice dekorov�ny obr�zkem �erven�ho tulip�nu. Ru�n� vyroben� n�u�nice zna�ky VESPER ... v�ce\n�et�zek ze st��bra Double Rombo 2mm\nSt��brn� �et�zek typu Double Rombo je velice jemn�, a proto je ... v�ce


Villa Japan V - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Ostrov Mauritius\nSlevy v destinaci Villa Japan V\nVilla Japan V – podrobnější informace\nPři check-inu je nutné předložit platný průkaz totožnosti s fotografií a kreditní kartu. Upozorňujeme, že vyhovění zvláštním požadavkům závisí na dostupnosti a může se na ně vztahovat poplatek. Informujte prosím Villa Japan V o svém předpokládaném čase příjezdu předem. Tuto informaci můžete napsat do políčka pro zvláštní požadavky při rezervaci nebo se obraťte přímo na ubytování. Kontaktní údaje jsou uvedeny v potvrzení rezervace.