Vinařský věstník. Obsah: Informace ze srpna. Pro Vinařský fond zpracoval - PDF\nVinařský věstník. Obsah: Informace ze srpna. Pro Vinařský fond zpracoval\nDownload "Vinařský věstník. Obsah: Informace ze srpna. Pro Vinařský fond zpracoval"\n1 Pro Vinařský fond zpracoval Informace ze srpna Vinařský věstník Obsah: Informace pro žadatele o podporu v rámci opatření RESTRUKTURALIZACE A PŘEMĚNA VINIC a INVESTICE V RÁMCI SOT S VÍNEM 2 Tisková zpráva Ministerstva zemědělství a SZIF ke kontrole NKÚ ve věci Klasa a Regionální potravina 2 Stanovisko Vinařského fondu k nálezu NKÚ 3 Hlavní zprávy 4 Z časopisu STATISTIKA A MY 6 Potraviny na pranýři (víno) za měsíc srpen 9 Ze zahraničí 11 1\n2 Informace pro žadatele o podporu v rámci opatření RESTRUKTURALIZACE A PŘEMĚNA VINIC a INVESTICE V RÁMCI SOT S VÍNEM Vážení žadatelé, žádosti o podporu na dotační tituly Restrukturalizace a přeměna vinic a Investice v rámci SOT s vínem jsou již podávány v souladu s pětiletým plánem podpor ČR pro období V této souvislosti došlo k novelizaci nařízení vlády č. 245/2004 Sb., o stanovení bližších podmínek při provádění opatření společné organizace trhu s vínem a nově jsou podmínky daných dotačních titulů upraveny nařízením vlády č. 142/2014 Sb. o stanovení bližších podmínek při provádění opatření společné organizace trhů se zemědělskými produkty v oblasti vinohradnictví a vinařství. Bližší informace a dokumenty (příručka pro žadatele, formuláře žádostí apod.) jsou k dispozici přímo na stránkách SZIF pro daná opatření (www.szif.cz SZIF poskytuje Společná organizace trhu Rostlinná výroba Víno/Vinice Investice / Restrukturalizace vinic). ZDROJ: STÁTNÍ ZEMĚDĚLSKÝ INTERVENČNÍ FOND Tisková zpráva Ministerstva zemědělství a SZIF ke kontrole NKÚ ve věci Klasa a Regionální potravina Státní zemědělský intervenční fond (SZIF) bere na vědomí kontrolní závěr Nejvyššího kontrolního úřadu týkající se podpory zemědělských produktů a potravin na trhu (kontrolní akce NKÚ č. 13/36). Kontrola se týkala dvou etap činností SZIF v této oblasti, konkrétně za období a Ministr zemědělství Marian Jurečka k nálezu Nejvyššího kontrolního úřadu řekl: Uvedená zjištění se vztahují k předchozím vedením ministerstva. Aby se již nic podobného nestalo, ustanovil jsem pracovní skupinu Klasa 2015+, která má do budoucna připravit koncepci propagace této značky. Totéž plánuji i u značky Regionální potravina, a dodal: Zprávu NKÚ nebere Ministerstvo zemědělství v žádném případě na lehkou váhu a v připravované veřejné zakázce na marketingovou podporu značky Klasa, resp. v současnosti realizované kampani na Regionální potravinu, by se žádné excesy už neměly objevit. SZIF konstatuje, že největší část zjištění NKÚ se dotýká období do roku 2011 a lze z nich usoudit, že vnitřní kontrolní systém v té době nebyl zcela funkční. Současně je třeba připomenout, že od roku 2011 SZIF z vlastní iniciativy přijal řadu opatření a postupů k tomu, aby se podobná pochybení neopakovala. Je pro nás potěšující, že počet a rozsah zjištění týkajících se etapy byl zřetelně nižší, z čehož lze usuzovat, že přijatá opatření do značné míry splnila svůj účel, říká současný ředitel SZIF Martin Šebestyán, který byl jmenován , a dodává, že SZIF nemůže po výsledcích kontroly přijmout žádná personální opatření, protože ze zaměstnanců zapojených do roku 2011 do schvalovacích procesů už dnes na SZIF nikdo nepracuje. V případě veřejných zakázek na podporu značky Klasa zadávaných v letech 2009 až 2011 prováděl jejich administraci externí subjekt, se kterým již SZIF nespolupracuje. U žádné z těchto veřejných zakázek si však žádný z uchazečů o veřejnou zakázku nestěžoval na postup v zadávacím řízení u ÚOHS. NKÚ ve svém nejnovějším kontrolním závěru nalezl údajná porušení rozpočtové kázně. To však neznamená, že se uvedené prostředky někam ztratily, naprostá většina zjištění se týká spíše formálních pochybení spočívajících v opožděném dokončení schvalovacího procesu u některých výdajů nebo v zadání dílčích veřejných zakázek podle zákona o veřejných zakázkách bez toho, že by s tímto postupem počítala příslušná rámcová smlouva. Domníváme se, že NKÚ některá jednotlivá zjištění nevyhodnotil správně, ačkoli jsme jeho závěry rozporovali už v průběhu kontroly. Náš postoj budeme obhajovat i u finančního úřadu, který nyní bude na návrh NKÚ údajná porušení rozpočtové kázně posuzovat, komentuje Martin Šebestyán. Příslušný Finanční úřad (FÚ) se přitom se závěry NKÚ v mnoha případech neztotožňuje. Od roku 2007 NKÚ ve 4 z celkem 11 kontrol shledal porušení rozpočtové kázně v celkové výši 160,4 mil. Kč. Na základě podnětů NKÚ zahájil FÚ k dnešnímu dni v SZIF celkem 22 šetření na prověření porušení rozpočtové kázně v celkové výši 74,9 mil. Kč. Z toho se FÚ shodl s hodnocením NKÚ pouze u 4,3 mil. Kč, za které vyměřil SZIF odvod za porušení rozpočtové kázně. U částky 66,6 mil. Kč FÚ porušení rozpočtové kázně nezjistil. U dalších 3,6 mil. Kč sice FÚ zjistil porušení rozpočtové kázně, ale následně v plném rozsahu vyhověl odvolání SZIF. O zbylých 0,4 mil. Kč zatím FÚ nerozhodl. SZIF v prověřovaném období vynaložil na podporu zemědělských produktů a potravin na trhu celkem 962,3 mil. Kč. ZDROJ: HYNEK JORDÁN, ŘEDITEL ODBORU KOMUNIKACE MZE,\n3 Stanovisko Vinařského fondu k nálezu NKÚ Nejvyšší kontrolní úřad (NKÚ) po své prověrce kampaní na podporu značek Klasa, Regionální potravina a Vína z Moravy, vína z Čech vytýká Vinařskému fondu několik níže uvedených skutečností. Vinařský fond s touto kritikou nesouhlasí a odmítá, že by při realizaci kampaní na podporu značky Vína z Moravy, vína z Čech pochybil. 1. Vinařský fond podle nálezu NKÚ nenastavil dostatečně hodnoty pro vyhodnocení výsledků některých marketingových kampaní a metodiku jejich vyhodnocování. Cílem marketingových kampaní byla změna pozice moravských a českých vín v cílových skupinách a zvýšení prodejů moravských a českých vín. Jak konstatuje NKÚ, šlo o cíle konkrétní a měřitelné. Aby Vinařský fond zjistil, jaký dopad jím realizované kampaně mají, pravidelně zadává průzkumy veřejného mínění, pomocí nichž sleduje ohlasy veřejnosti na probíhající kampaně, znalost značky, její vnímání nebo trendy ve vývoji spotřebitelského chování. Má tedy naprosto jasnou představu, jaký efekt na vnímání moravských a českých a vín a jejich kvality proběhlé kampaně měly a mají, a je tak jednoznačně schopen výsledky posuzovat. Pozitivní výsledky jsou právě na zmiňovaných průzkumech jasně doložitelné. Pozitivní dopad měly kampaně i na zvyšování prodejů moravských a českých vín. Jednoznačně je to zřetelné například na projektu Svatomartinských vín nebo moravských a českých růžových vín. Od roku 2006, tedy od zahájení činnosti VF, vzrostla spotřeba vína v ČR z 18 na téměř 21 litrů na osobu a rok. 2. NKÚ nesouhlasí s tím, že Vinařský fond vybral v roce 2006 komunikační agenturu na základě pravidel Asociace komunikačních agentur, a domnívá se, že měl postupovat podle zákona č. 40/2004 Sb., tedy že měl na výběr agentury vypsat veřejnou zakázku. Z nezávislé odborné právní analýzy vyplývá, že Vinařský fond (podle ustanovení 2 odst. 1 písm. a) bod 4. zákona č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách) není veřejným zadavatelem, neboť jako instituce nebyl zřízen za účelem uspokojování potřeb veřejného zájmu. Aktivity Vinařského fondu jsou vykonávány ve prospěch osob a firem zabývajících se vinohradnictvím a vinařstvím, jakkoli je jejich přesah do společnosti nepochybně pozitivní a přínosný. Dle platné legislativy hraje roli i fakt, zda daný subjekt uspokojuje, či neuspokojuje potřeby veřejného zájmu, které mají průmyslovou či obchodní povahu. Pokud průmyslovou či obchodní povahu mají, nemá subjekt dle dikce zákona povinnost jako veřejný zadavatel vystupovat. Pěstování révy a výroba a prodej vína podle našeho názoru jednoznačně obchodní povahu má, tedy se opět dle našeho názoru povinnosti dané ustanovením 2 odst. 1 písm. a) bod 4. zákona č. 40/2004 Sb., na Vinařský fond nevztahují. Navzdory výše uvedenému právnímu stanovisku Vinařský fond v letech 2009 a 2012, v duchu zásad transparentnosti a otevřenosti své činnosti, zadával marketingové kampaně formou veřejné zakázky. Dobrovolně se tak podroboval přísnějším standardům, ačkoli se na VF nevztahovaly. Právní názory právníků VF a NKÚ na statut Vinařského fondu se neshodují. Nezbývá tedy, aby v případě nutnosti o výkladu zákona rozhodl nezávislý soud. 3. Vinařský fond dále dle NKÚ proplatil přes 42 milionů Kč bez uzavřených písemných smluv. Není pravda, že by Vinařský fond neměl na marketingovou kampaň v roce 2009 s agenturou uzavřenou písemnou smlouvu. Na každou fakturu, která byla Vinařským fondem proplacena, existuje písemná smlouva nebo objednávka. Ty se vztahují na jednotlivé dílčí aktivity, nikoli ovšem na celé období roku Veškeré hospodaření VF je v souladu se zákony ČR každoročně prověřováno auditorem a Dozorčí radou. Tito nikdy neshledali jakékoli porušení pravidel hospodaření se svěřenými prostředky VF. Co je však podstatné i přes výše popsané výhrady k realizaci kampaní na podporu značky Vína z Moravy, vína z Čech NKÚ nezjistil, že by vynaložené prostředky Vinařského fondu byly vydávány neefektivně nebo nehospodárně. Na závěr bychom rádi všem vinařům připomněli stálou možnost obracet se na Vinařský fond s náměty, připomínkami k jeho činnosti, ať už telefonicky, mailem či osobně. S POZDRAVEM ZA VINAŘSKÝ FOND JAROSLAV MACHOVEC, ŘEDITEL 3\n4 HLAVNÍ ZPRÁVY Nastavení přímých plateb od roku 2015 Ministerstvo zemědělství odeslalo Evropské komisi svá rozhodnutí týkající se nastavení přímých plateb v rámci reformované Společné zemědělské politiky pro následující období Bylo rozhodnuto o prodloužení aplikace jednotné platby na plochu, přesunu finančních prostředků z I. do II. pilíře v období , využití degresivity, dobrovolné podpory vázané na produkci a v maximální možné míře podpory pro mladé zemědělce. V souladu s evropskou legislativou byly členským státům v oblasti přímých plateb stanoveny nové povinnosti vyplývající z reformy Společné zemědělské politiky, zejména jim bylo umožněno učinit některá rozhodnutí s ohledem na národní zájmy. Proto bylo nutné o jednotlivých aspektech nastavení přímých plateb informovat Evropskou komisi do 1. srpna 2014 tak, aby mohla od 1. ledna 2015 platit nová pravidla. Výplata přímých plateb bude pokračovat prostřednictvím jednotné platby na plochu (SAPS) do roku Současně došlo k převodu finančních prostředků z I. pilíře (přímé platby) do II. pilíře (Program rozvoje venkova, PRV) v letech v roční průměrné výši zhruba 2,5 % (600 mil. Kč) a k rozhodnutí o aplikaci degresivity snížení přímých plateb pro velké podniky (5 % příjmu ze SAPS nad ) a jejich přesunutí do rozpočtu PRV. Ministerstvo zemědělství využilo možnosti podpořit citlivé sektory v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci ve výši 15 % roční obálky pro následující období , což odpovídá roční průměrné částce kolem 3,46 mld. Kč. Mezi podporovaná odvětví patří brambory určené na výrobu škrobu, chmel, ovoce, zelenina, konzumní brambory, cukrová řepa, bílkovinné plodiny, krávy bez tržní produkce mléka, sektor mléka, ovce a kozy. Na podporu pro mladé zemědělce bude vyhrazena maximální možná obálka finančních prostředků. Evropská komise byla rovněž informována o nastavení aktivního zemědělce a ozelenění v ČR. Zároveň byla učiněna rozhodnutí nezavádět režim pro malé zemědělce, redistributivní platbu a platbu oblastem s přírodními omezeními (LFA) prostřednictvím I. pilíře. Podoba nastavení přímých plateb byla pravidelně diskutována se zástupci nevládních organizací a také s jednotlivými organizacemi spadajícími do gesce MZe. ZDROJ: HYNEK JORDÁN, ŘEDITEL ODBORU KOMUNIKACE MZE; Ekofarmáři, výrobci a prodejci biopotravin mají možnost propagovat své akce prostřednictvím speciálního webu Září je měsícem ekologického zemědělství a biopotravin. Veřejnost tak bude mít příležitost poznat domácí biovýrobky a principy jejich produkce. Organizátorem připravované kampaně je Ministerstvo zemědělství. Měsíc biopotravin je otevřen všem ekofarmářům, výrobcům a prodejcům biopotravin. Ti mají možnost se již nyní přidat k naší kampani a přihlásit svoje akce vztahující se k ekologickému zemědělství na speciální web kde je možné akce zdarma vkládat do kalendáře. Zájemci tak mohou během září uspořádat speciální akce pro veřejnost jako například dny otevřených dveří, ukázky chovu zvířat, prezentaci nových produktů a slev, ochutnávky, exkurze na farmy nebo bio jarmarky a dožínky. ZDROJ: HYNEK JORDÁN, ŘEDITEL ODBORU KOMUNIKACE MZE, Státní pozemkový úřad mění sazbu nájemného za pozemky S účinností od 1. října 2014 Státní pozemkový úřad (SPÚ) mění sazbu ročního nájemného za zemědělské pozemky s příslušností hospodařit SPÚ, a to z 1 % na 2,2 %. Změna bude realizována prostřednictvím dodatku ke stávajícím nájemním smlouvám. ZDROJ: MINISTERSTVO ZEMĚDĚLSTVÍ ČR Zahradnictví je v ČR perspektivním oborem s rostoucím potenciálem a velkou přidanou hodnotou, jehož rozvoj má smysl podporovat Obor zahradnictví je vymezen historicky a z legislativního pohledu dokumenty pro vzdělávání u zahradnických škol. Jedná se tedy o květinářství, sadovnictví zahrnující nejen produkci okrasných dřevin, ale také jejich uplatnění při tvorbě a údržbě zahrad a parků, dále to je oblast ovocnářství, zelinářství a většinou také vinařství. Na tuto základní strukturu pak navazují úzce specializované odvětví oborů zabývající se například zahradnickou mechanizací, ochranou proti chorobám a škůdcům v zahradnictví, zpracováním zahradnických produktů apod. Nesmíme také zapomenout na další minoritní odvětví, která lze zařadit do více oborů a jejichž někteří členové se alespoň částečně za zahradníky považují. Podle údajů ČSÚ se produkce zahradníků (vymezená okrasnými rostlinami zeleninou, ovocem a vinnými hrozny) dlouhodobě pohybuje nad 10 % v rámci rostlinné produkce. V průměrné hodnotě produkce asi 7 miliard Kč Odhadovaný počet kmenových pracovníků v zahradnickém oboru je asi lidí při výrobě a lidí v navazujících službách jako jsou prodej květin, údržba zeleně, zpracování zahradnických produktů, dále ve školství, výzkumu a v jiných službách, které můžeme pokládat za zahradnické. Plocha je značně rozdílná podle specifikace výroby v jednotlivých sekcích oboru. Například u květinářské výroby s roční produkcí v hodnotě 1,8 miliardy se jedná jen o 130 ha v kontrastu např. s ovocnářskou produkcí v zaokrouhlené roční hodnotě okolo 1 miliardy se jedná asi o ha intenzivních sadů. U všech částí zahradnického oboru je produkce významně nižší než domácí spotřeba. Přitom zájem o domácí produkty u spotřebitelů neustále roste. Tyto ekonomické úvahy asociují otázku: Proč je rozvoj zahradnického oboru tak pomalý? Zde budu výstižně jmenovat několik významných faktorů. Do pěstitelského zázemí a technologií jsou potřeba vysoké investice, které naši 4\n5 pěstitelé zpravidla nemají a investoři si pro spolehlivé zúročení svých prostředků vybírají jiné obory v nichž je větší jistota i rychlejší návratnost. V zahradnictví jsou téměř nepojistitelná rizika, která posiluje i globální trh s přebytkem produkce v zemích EU. Naši zahraniční konkurenti jsou často v rámci povolených způsobů mnohem více podporováni svými státy, což znevýhodňuje postavení celého našeho oboru. Jedním z důležitých faktorů bude i postavení našich pěstitelů v EU ve vztahu k dohodnutým podmínkám pro roky Samostatnou oblastí je ohrožení budoucnosti a konkurenceschopnosti, vzhledem k rostoucím nárokům na technologie (nové pěstební konstrukce, skleníky, závlahové systémy, požadavky na integrovanou produkci a pod.) v kontrastu se zaostávajícím výzkumem a extrémně se zhoršujícím odborným vzděláváním. Zahraniční konkurenci pomáhá zejména dobře zorganizovaný systém odborné přípravy, ve kterém se nejen studenti ale i pracovníci v oboru mají možnost dozvědět o novinkách, ale také mají často možnost se prakticky s těmito novinkami seznámit. V našem státě je úpadek vzdělávání vidět i na tom, že nejsou výjimkou školy, které vyučují odborné předměty podle učebnic z 80-tých let, také je často umožněno celou šíři odborných předmětů vyučovat jednomu nebo dvěma učitelům, kteří navíc často nespolupracují ani se Zahradnickou fakultou ani s profesními svazy zastupujícími významnou část naší produkce. O často absurdní tvorbě vzdělávacích programů bez logické účasti profesních svazů snad ani nemluvím. Za úvahu v této souvislosti stojí neuspokojivé postavení profesních svazů v ČR. Jejich potřebnost je nezastupitelná, a přesto neexistuje jejich smysluplná systémová podpora, která by zaručila, že jejich činnost nebudou na principu dobrovolnosti dotovat jen někteří a jiní se na jejich výsledcích přiživí a zadarmo se povezou. Odborné vzdělávání v zahradnickém oboru Asociace zahradnických společenstev zorganizovala na valných hromadách profesních svazů ojedinělé hodnocení škol zabývajících se vzděláváním zahradníků. Napříč celým oborem byly vyhodnoceny názory a získány jednoznačné výsledky a na ně navazující návrhy ke zlepšení stavu. Ve zmíněném hodnocení jednoznačně vyhrála Česká zahradnická akademie Mělník střední škola a vyšší odborná škola, příspěvková organizace. Tato mělnická škola vyhrála s výjimkou Moravskoslezského kraje (kde byla druhá) také ve všech jednotlivých krajích a žádná škola nezískala v celorepublikovém hodnocení ani polovinu bodů, které získala zahradnická škola v Mělníku. Právě přes toto jednoznačné vítězství se podivujeme postojům zřizovatele, který tak velkému množství škol umožnil odebírat této skvělé škole zájemce tím, že povolil studium zahradnictví na dalších šesti školách, které v tomto hodnocení zcela propadly. Obdobná je bohužel situace i v dalších krajích. Ve druhé velmi úspěšné skupině se srovnatelnými výsledky pak byly zahradnické školy v Ostravě, Rajhradě, Děčíně, Kopidlně a Litomyšli s tím, že sice s odskokem, ale podmínky pro podporu profesních svazů získala též Střední odborná škola veterinární, mechanizační a zahradnická a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky, České Budějovice, Rudolfovská 92, kterou uvádíme takto podrobně vzhledem ke dvěma školám v Českých Budějovicích, které podle rejstříku škol mohou zahradnictví vyučovat. Zaujalo nás také vysoké umístění dvou škol, u kterých jsme si podle následné analýzy potvrdili důvody jejich mimořádného úspěchu. Jedná se o školy, které zahradníci ocenily vzhledem k jejich jedinečné specializaci, vedle které mají oprávnění vyučovat zahradnictví. Jedná se o valtickou vinařskou školu (Střední odborná škola vinařská a Střední odborné učiliště zahradnické, Valtice) a nasavrckou včelařskou školu (Střední odborné učiliště včelařské Včelařské vzdělávací centrum, o.p.s. v Nasavrkách). Všechny výše jmenované školy dosáhly od hodnotitelů dostatečné množství bodů a byly ve svém kraji první nebo druhé s výjimkou budějovické školy, která byla těsně pod stanovenou bodovou hranicí, leč druhá za mělnickou školou v Jihočeském kraji, což bylo v nastavených kritériích velmi důležité a nasavrcké školy, kterou v Pardubickém kraji předběhly školy v Mělníku a Litomyšli. Dnes má právo vyučovat zahradnictví 48 škol v kategoriích H a M a dalších 29 škol v kategorii E. Často jde o mnohooborové školy, které ani slovo zahradnictví nemají v názvu. Jsou mezi nimi i takové školy, kde všechny zahradnické předměty vyučuje jeden nebo dva učitelé. Je s podivem, že zřizovatelé školám povolují tento obor na školách registrovat, když je předem zřejmé, že kvalitní podmínky pro získání uplatnitelného absolventa škola nemá (alespoň podle názorů odborné veřejnosti) a často navíc v daném kraji už jiná škola s tímto oborem existuje. Mezi výše jmenovanými školami a těmi dalšími byly v bodových hodnotách tak velké propasti, že se nedivím radě AZS, která se výsledky podrobně zabývala, že pokládá nejmenované zahradnické školy v očích odborné veřejnosti za neúspěšné a doporučila dílčí výsledky využít jen jako orientační při jednáních o současném špatném stavu s jednotlivými zřizovateli. Jaký si tedy představujeme pro současnou situaci ideální stav? Ten je asi v současných podmínkách nedosažitelný, protože při reálné potřebě absolventů v našem oboru, by počet škol s dostatečným počtem studentů podmiňujících specializaci pedagogů i dostatečného vybavení, byl menší než počet krajů, nicméně 14 zahradnických škol v ČR s minimálním počtem 130 skutečných studentů v oborech zaměřených na zahradnictví, by byl nyní pro nás přijatelným kompromisem. Dovolím si tvrdit, že současný stav je dokonce v rozporu se školským zákonem, který v paragrafu 177 nařizuje zřizovateli dbát o potřebnost škol z pohledu trhu práce, demografického vývoje a zohledňovat zájmy občanů. Domnívám se, že základním zájmem občanů je v tomto ohledu studovat na takové škole, která je respektována odbornou veřejností a na níž má absolvent naději, na zaměstnání ve vystudovaném oboru. Dnes je situace taková, že nekvalitní a méně kvalitní školy odebírají zájemce těm kvalitnějším školám, přičemž kvalitu nikdo neposuzuje a všem školám jsou dány v přepočtu na žáka stejné peníze s tím, že některé produkují uplatnitelné zahradníky a z jiných za stejné prostředky vyjdou v oboru téměř nezaměstnatelní absolventi. Jaká je pak efektivita vynaložených prostředků na jejich vzdělávání? Konkurenční boj škol a krajů o žáka vyústil i ve vyplácení různě vysokých stipendií, která jsou někdy i bez ohledu na prospěch žákům vyplácena. Výběr školy pak ovlivňují různé faktory, kterými je často zastíněn ten nejdůležitější a to kvalita školy a její respektování odbornou veřejností vztahující se k budoucímu uplatnění studenta. ZDROJ: SVAZ KVĚTINÁŘŮ A FLORISTŮ ČR 5\n6 Z časopisu STATISTIKA A MY Produktivita práce neroste Za osmnáct let se hodinová produktivita práce v Česku reálně zvýšila téměř o dvě třetiny. Velký podíl na tom mělo období Posledních pět let však produktivita už jen stagnovala. Rostoucí produktivita práce posiluje konkurenceschopnost firem, jednotlivých odvětví, ale i celých ekonomik. S jejím růstem se vlastníkům firem a živnostníkům navyšují zisky, zaměstnanci mohou oprávněně požadovat zvyšování svých mezd či platů. Pokud však produktivita práce neroste a zaměstnanci si přesto dokážou vyjednat vyšší odměny za odvedenou práci, promítne se nárůst mzdových nákladů do vyšších cen produkovaného zboží a služeb a na úrovni celé ekonomiky pak i do inflace. Reálně si tak nepolepší. Cestou, která vede ke stabilnímu a reálnému růstu mezd a platů a následně i k vyšší životní úrovni zaměstnanců, je tak rostoucí produktivita práce. a 2013 narostla o 59,7 %, tedy skoro o dvě třetiny. Příznivý vliv zahraničního kapitálu Růst produktivity práce v Česku byl tažen třemi odvětvími zpracovatelským průmyslem, velkoobchodem a maloobchodem, informačními a komunikačními činnostmi. Ve všech třech se produktivita práce v letech (za která jsou dostupná data) zvýšila více než v úhrnu za celou ekonomiku. Je to patrné z vývoje produktivity práce vycházející z poměru hrubé přidané hodnoty ve stálých cenách k počtu odpracovaných hodin. Nejvíce narostla produktivita práce ve zpracovatelském průmyslu. Jednalo se o důsledek provedených investic a inovací ve výrobě, na nichž se významně podílel zahraniční kapitál. V roce 2012 dokázali pracovníci ve zpracovatelském průmyslu vytvořit hodnotu, která byla v porovnání s rokem 1995 více než trojnásobná. Zajímavé je ale to, že k tomu postačovalo o 8,1 % menší množství odpracovaných hodin. Produktivita práce tak ve zpracovatelském průmyslu vzrostla o 246,8 %. Druhým odvětvím, ve kterém se zvýšila produktivita práce více než v úhrnu za celou ekonomiku, byl velkoobchod a maloobchod s růstem o 124,3 %, třetím informační a komunikační činnosti, kde vzrostla o 63,9 %. Produktivita práce mezi rokem 1995 a 2012 narostla ve třinácti hlavních odvětvích české ekonomiky, v sedmi klesla. Nejhlubší pokles, téměř dvoutřetinový, zasáhl odvětví ubytování, stravování a pohostinství. Na propadu produktivity práce se podílel jak nižší výkon odvětví, tak rostoucí počet odpracovaných hodin. Nižší výkonnost měla základy v klesající poptávce po nabízených službách, k vyššímu počtu odpracovaných hodin silně přispěl charakter odvětví. Z něho totiž vyplývá, že zaměstnané osoby, například recepční, kuchaři, barmani atd. Za osmnáct let o dvě třetiny Produktivitu práce je možné měřit různými způsoby. Na úrovni celé ekonomiky je jednou z možností vyčíslit poměr celkového výkonu v podobě hrubého domácího produktu (HDP) k celkovému počtu odpracovaných hodin (zaměstnanci a sebezaměstnanými). Jedná se o tzv. hodinovou produktivitu práce. Ukazuje, jakou hodnotu dokáže pracovník v průměru vytvořit za jednu hodinu práce. I když zprvu nebylo zachycování počtu odpracovaných hodin v důsledku náročnosti na vstupní údaje zcela dokonalé (ostatně s tím se potýkaly všechny země, nikoliv jen ČR), jsou dostupná data patrně těmi nejkvalitnějšími a nejkomplexnějšími, která je možné k měření produktivity práce použít. V roce 1995 znamenala jedna odpracovaná hodina v Česku vytvořenou hodnotu ve výši 161 Kč. V roce 2013 to bylo už 428 Kč. Tato informace vyplynula z nominálních dat národních účtů. Ke srovnání vývoje produktivity práce v čase je ale mnohem vhodnější použít údaje v reálném vyjádření, které jsou očištěny od růstu cen. Z nich vyplynulo, že produktivita práce mezi roky 1995 Energetika 33,1 Zásobování vodou; činnosti související s odpady 26,9 Ubytování, stravování a pohostinství 26,1 Činnosti domácn. jako zam. a prod. pro vlast. potřebu 24,4 Kulturní, zábavní a rekreační činnosti 22,9 Administrativní a podpůrné činnosti 9,9 Zdravotní a sociální péče 8,3 Informační a komunikační činnosti 8,1 Ostatní činnosti 7,1 Zemědělství, lesnictví a rybářství 6,5 Profesní, vědecké a technické činnosti 5,8 Stavebnictví 4,7 Těžba a dobývání 3,3 Peněžnictví a pojišťovnictví 2,3 Doprava a skladování 1,0 Vzdělávání 3,0 Veřejná správa a obrana; povinné soc.zabezpečení 3,4 Velkoobchod a maloobchod 6,9 Zpracovatelský průmysl 11,5 Činnosti v oblasti nemovitostí 28, Změna v produktivitě práce 2012/2008 (HPH/počet odpracovaných hodin; v cenách roku 2005, v %) 6\n7 (ať se již jedná o zaměstnance nebo sebezaměstnané), musí být v zaměstnání bez ohledu na vytíženost jednotlivých zařízení, a to i ve chvíli, kdy nemají de facto nic na práci. Snaha zvyšovat kvalitu nabízených služeb ze strany zaměstnavatelů, která vedla k růstu počtu zaměstnanců, a zakládání provozoven živnostníky, se tak projevovala v nárůstu počtu odpracovaných hodin i přes klesající výkonnost odvětví. Po roce 2008 jen stagnace Růst produktivity práce v Česku nebyl rovnoměrný. Fakt, že se v úhrnu zvýšila o 59,7 % byl zejména zásluhou období , kdy produktivita práce rostla v průměru o 3,6 % za rok. V letech 2009 až 2013 se zvyšovala už jen o 0,2 % ročně a v zásadě tak stagnovala. HDP se v tomto období snižoval v průměru o 0,5 % ročně, počet odpracovaných hodin jen o 0,1 p. b. více. Redukce počtu odpracovaných hodin tedy nebyla tak silná, aby dokázala produktivitu práce i v těchto nepříznivých letech opět akcelerovat. Opakovala se tak situace z let 1997 a 1998, období postiženého recesí, kterou zapříčinily dopady měnové krize. Tehdy však produktivita práce stagnovala pouze dva roky. V roce 2013 nerostla již pátým rokem. Jak vyplývá z dostupných údajů za roky , produktivita práce výrazněji narostla jen ve třech výkonově nejvýznamnějších odvětvích české ekonomiky. Šlo o zpracovatelský průmysl (v úhrnu růst o 11,5 %), velkoobchod a maloobchod (o 6,9 %) a činnosti v oblasti nemovitostí (o 28,9 %), což jsou služby související zejména s pronájmem nemovitostí nebo s obchodováním s nemovitostmi. Produktivita se nesnížila ani ve dvou odvětvích, v nichž má silné zastoupení veřejný sektor. Jednalo se o veřejnou správu a obranu (v úhrnu růst o 3,4 %) a odvětví vzdělávání (o 3,0 %). Ve všech zbývajících odvětvích tuzemské ekonomiky produktivita práce v tomto čtyřletém období klesla. Z celkových dvaceti se snížila v patnácti odvětvích. ZDROJ: ČSÚ Zemědělství v roce 2013 Podle předběžných výsledků dosáhl podnikatelský důchod zemědělských prvovýrobců v loňském roce hodnoty 16,7 mld. Kč. Od roku 1998, kdy se začal souhrnný zemědělský účet v ČSÚ sestavovat, se jedná o druhý nejlepší hospodářský výsledek. Lépe než vloni si zemědělci vedli pouze v roce 2011, kdy dosáhli rekordního zisku 17,4 mld. Kč. Hodnoty tohoto ukazatele však nebyly vždy kladné. V plusových číslech se ustálily až po vstupu České republiky do Evropské unie v roce Výjimkou v období před vstupem byl pouze rok 2001, který díky výraznému navýšení produkce obilovin a prasat vybočuje ze zástupu záporných čísel. Vyšší úroda, růst cen a odliv pracovní síly Meziroční růst produkce zemědělského odvětví v roce 2013 byl zapříčiněn nejen vyšší úrodou pšenice, žita, řepky a ovoce, ale i růstem cen krmných plodin, zeleniny a brambor. U produkce živočišné lze zaznamenat navýšení výroby vajec a prasat a nárůst cen za skot a drůbež. Nezanedbatelnou položkou bylo také mléko, jehož výroba i nákupní cena ve sledovaném roce vzrostly, čímž došlo k navýšení hodnoty produkce této komodity o 9,2 %. Další rostoucí položkou souhrnného zemědělského účtu byla produkce zemědělských služeb, jejichž hodnota se meziročně zvýšila o 14,3 %. Na druhé straně došlo i k nárůstu mezispotřeby (o 5,5 %), která výši hospodářského výsledku naopak snižuje. Ve struktuře mezispotřeby zaujímaly největší podíl krmiva (36,8 %), energie (16,1 %), ostatní výrobky a služby (13,0 %) a hnojiva (7,3 %). Proti roku 2012 došlo i přes stagnaci počtu pracovních sil v zemědělství ke zvýšení náhrad zaměstnancům o 2,7 %. Z dlouhodobého hlediska však dochází k neustálému pozvolnému odlivu pracovní síly z odvětví. Hlavními důvody jsou snižování stavů hospodářských zvířat a stále se rozvíjející rostlinná výroba, kde lze lidskou práci nahradit stroji. Posledním zmíněným, ale neméně důležitým segmentem hospodářského výsledku, jsou vyplacené dotace. Odhad pro rok 2013 činil 32,1 mld. Kč. Na zisky měly vliv dotace Ziskovost českého zemědělství byla a je z velké části ovlivněna národními a zejména evropskými dotacemi. V přepočtu na obhospodařovanou zemědělskou půdu získali v roce 2012 čeští zemědělci 363,5 euro na hektar. Tato částka byla vysoce překonána Řeckem (756,7), Finskem (976,0) a Maltou (1 743,6). Protipólem byly Litva (131,1), Lotyšsko (143,0) či Bulharsko (143,8). Co se sousedních států týká, Česká republika předběhla Polsko 269,0 euro na hektar a Slovensko (302,4), výše dotací však nestačila na Rakousko (639,5) ani Německo (439,2). Česko patří spolu se Slovenskem k jediným zemím Evropské unie, ve kterých se podíl neplacené pracovní síly na pracovní síle celkem pohybuje pod 50 %. Podle předběžných výsledků se u nás v roce 2013 k neplaceným řadilo 24,4 % pracovníků, což představovalo nejnižší hodnotu v Unii. Hned za Českem se umístilo Slovensko (26,4 %) a Estonsko (51,8 %). Naopak nejvyšších podílů dosáhly Polsko (94,6 %), Chorvatsko (93,0 %) a Irsko (92,3 %), přičemž průměr EU28 činil 76,8 %. Zajímavý je i vývoj celkové pracovní síly v zemědělství. Od roku 2000 došlo k nejvýraznějšímu poklesu ALI na Slovensku ( 62,2 %) a v Estonsku ( 61,5 %). V Polsku, Lucembursku, ve Velké Británi a na Kypru se propad pohyboval od 14 % do 16 %, zatímco Irsko a Malta byly jedinými státy, kde počet přepočtených pracovníků nepatrně vzrostl. V Česku došlo ve sledovaném období ke snížení hodnoty ukazatele o 36,4 %. Za pozornost určitě stojí pohled na podíl hrubé přidané hodnoty za zemědělství na hrubém domácím produktu za celou ekonomiku. V Česku i ve všech sousedních státech vykazuje klesající tendenci, výše podílů se však značně liší. Při porovnání vývoje mezi lety 2000 a 2011 se hodnoty podílů jednotlivých zemí měnily následovně: Německo z 0,9 % na 0,6 %, Rakousko ze 1,3 % na 1,1 %, Česko z 2,5 % na 1,4 %, Slovensko z 3,2 % na 2,3 %, Polsko ze 4,0 % na 3,2 %. V čem je české zemědělství jiné? Výsledky dosud provedených strukturálních zemědělských šetření ukazují, ve kterých aspektech se Česko odlišuje od ostatních států Evropské unie. Některé rozdíly jsou opravdu výrazné. Prvním takovým rozdílem je průměrná velikost zemědělského subjektu. V roce 2010 dosahovala v Česku 152 ha na subjekt, zatímco průměr v EU28 je pouhých 14 ha na subjekt. S velkým dstupem následují státy Velká Británie (90 ha) a Slovensko (77 ha). S tím souvisí i zastoupení subjektů ve velikostních kategoriích nad 100 ha výměry spadá 19,3 %, zatímco v EU28 je to jen 2,7 % 7\n8 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % 0 4,9 ha 5,0 9,9 ha 10,0 49,9 ha Velikostní třída Podíl vlastní půdy v zemědělských subjektech podle velikostních tříd subjektů. Naproti tomu do kategorie do pěti hektarů výměry je v Česku zařazeno jen 15,4 % subjektů oproti unijním 69,2 %. Pokles počtu subjektů a zvyšování jejich průměrné výměry je v českém i unijním zemědělství jedním z nejvýraznějších trendů posledních deseti let. V Česku se průměrná výměra subjektu v období zvýšila ze 136 ha na subjekt na 152 ha na subjekt. Pro české zemědělství je také typický vysoký stupeň využívání pronajaté půdy. I když podíl vlastní půdy v zemědělských subjektech postupně roste (ze 7,6 % v roce 2000 na 22,0 % v roce 2010), nižší podíl než Česko vykazuje pouze Slovensko (pouhých 11,9 %). Unijní průměr činí 51,7 %. Podíl pronajaté půdy přitom roste s velikostí zemědělského subjektu. Vyšší podíl právnických osob Dalším charakteristickým rysem českého zemědělství je vysoké zastoupení 100 % 80 % 60 % 50,0 99,9 ha Česká republika EU28 průměr ČR průměr EU28 100,0 a více ha subjektů právnických osob: po Francii (29,2 %) jsme s 13,5 % na druhém místě. Unijní průměr jsou přitom pouhá tři procenta. Z toho vyplývá i fakt, že Česko má nejmenší podíl rodinných pracovníků na celkovém počtu pracujících, a to 32,4 % ve srovnání s unijním průměrem 92,3 %. S velikostí zemědělských subjektů souvisí i objem pracovní síly na jeden subjekt, kde s 5,8 osoby na subjekt opět zaujímáme první místo, přičemž unijní průměr je 2,1 osoby na subjekt. Naopak, co se týká objemu pracovní síly na plochu obhospodařované půdy, obsadilo Česko celkové 24. místo s hodnotou 3,8 osoby na 100 ha zemědělské půdy (unijní průměr je 14,5 osoby). Celoevropským trendem je snižování počtu pracujících v zemědělství. Co se týká věkové struktury pracovníků, byla na úrovni Evropské unie zatím analyzována pouze data týkající se vedoucích pracovníků. Podíl mladých farmářů do 35 let se postupně zvyšuje, avšak stále více než 50 % zemědělských subjektů řídí pracovníci nad 55 let věku. Při kontrolách Státní veterinární správy byl pozastaven sýr s velmi nebezpečným Shigatoxinem Společnost Český archiv vín, s.r.o. dovezla do České republiky sýr, u kterého byla veterinární kontrolou v místě původu prokázána přítomnost bakterie Escherichia coli produkující Shigatoxin. V závislosti na množství zkonzumované potraviny a na míře kontaminace se příznaky onemocnění způsobené touto bakterií projevují 3 9 dnů po konzumaci závadné potraviny v podobě zánětu střev, náhlých bolestí v břiše, krvavého průjmu a zvracení, v některých případech dokonce dochází k trvalému poškození zdraví, výjimečně i k úmrtí. SVS provedla šetření ve skladu společnosti a pozastavila 56 ks sýru. 24 ks bylo již distribuováno do prodejen společnosti. V důsledku šetření začala společnost kontaktovat prodejny a stahovat výrobky do skladu. Výsledný počet pozastavených výrobků je 73 ks. 7 ks bylo prodáno konečnému spotřebiteli. Identifikace výrobku: Sýr Saint-Marcellin Dauphinois, 80g, Francie Kravský, poloměkký, zrající Šarže: Datum spotřeby: Výrobek mohl být zakoupen na prodejně: Vinotéka Dejvice Martina Vassová, Na Hutích 4, Praha nebo Vinotéka Radotín, Vrážská 73, Praha 512. Pokud jste tento výrobek koupili v jedné z výše uvedených prodejen, můžete ho tam také vrátit. Uvedená společnost rovněž přijala 8 ks sýru Saint-Félicien Tent., který byl výroben ze stejné šarže kontaminovaného mléka. Toto množství bylo také pozastaveno a bude vráceno výrobci z iniciativy prodejce. ZDROJ: PETR PEJCHAL, TISKOVÉ ODDĚLENÍ ÚVS SVS 40 % 20 % 0 % EU28 Česko Německo Rakousko Polsko Slovensko 0 4,9 ha 5,0 9,9 ha 10,0 49,9 ha 50,0 99,9 ha 100 a více ha Zastoupení zemědělských subjektů ve velikostních třídách Opět nevyhovující sýry Francouzský výrobce sýrů v rámci své samokontroly zjistil ve svých výrobcích, konkrétně v sýrech ze syrového mléka, shigatoxinogenní E. coli a okamžitě informoval odběratele těchto sýrů v ze- 8\n9 mích EU. Jedním z nich byl také český odběratel společnost Český archiv vín, s.r.o. Ta okamžitě zahájila stahování tohoto sýru a současně také informovala Městskou veterinární správu v Praze, tak jak jí ukládá povinnost stanovená nařízením 178/2002. Následně jsme tuto informaci obdrželi též od francouzské kompetentní autority systémem RASFF. Česká společnost nakoupila od francouzského distributora sýrů 34,26 kg sýru Morbier Cremier. Celkem se jí podařilo ze svých prodejen stáhnout 24,968 kg. Celkově bylo tedy prodáno konečným spotřebitelům 9,292 kg. Jelikož je výrobek ještě v datu spotřeby, informujeme veřejnost o tom, že lze tento výrobek vrátit tam, kde byl zakoupen. Tedy do kamenných prodejen společnosti Český archiv vín. Identifikace výrobku: Výrobek: MORBIER CREMIER MONTS DE JOUX Číslo šarže: 077 Datum spotřeby: Výrobce: COOPERATIVE DES MONTS DE JOUX, Francie Schvalovací č.: FR CE JOSEF DUBEN, TISK. MLUVČÍ SVS Potraviny na pranýři (víno) za měsíc srpen Tempranillo rose, polosladké, č.š , alk. 11,0% obj., Španělsko V chuti a vůni vína byla patrná oxidáza. Množství výrobku v balení: 50 l. Místo kontroly: Řeznictví H+H, s.r.o. Frýdek-Místek Výrobce: stáčírna: VINOSPOL, spol. s r.o., Mutěnice,d istributor: VINOSPOL, spol. s r.o., Mutěnice, IČ: Chardonnay, víno bílé, suché, sudové, alk. 11%obj., Itálie Víno bylo falšováno přídavkem syntetického glycerolu. Obal: plastová nádoba. Množství výrobku v balení: l Výrobce: plněno v: Leona Valíčková, Perná 271, Česká republika Chardonnay, víno bílé, alk.10,5% obj., Itálie Chuť a vůně vína byly po nežádoucích biologických procesech živočišné tóny. Kontrolovaná osoba nepředložila k vínu žádné nabývací doklady (např. dodací list nebo fakturu). Na etiketě výrobku bylo uvedeno: distributor pro ČR: VÍNO SLOVÁCKO s.r.o., Leoše Janáčka 180, Uherské Hradiště, Česká republika. Šarže: Obal: skleněná lahev, uzávěr. Množství výrobku v balení: 1 l. Medvěd růžový, ROSE, Bulgarian wine Víno bylo falšováno přídavkem 69 % vody, syntetického glycerolu a nadlimitním množstvím etanolu z přidaného cukru. Dále byla zjištěna přítomnost disacharidu maltózy. Šarže: L 2108/02417 Obal: skleněná láhev, uzávěr. Množství výrobku v balení: 0,75 l. Vyrobeno a plněno: Logodaj Winery, Blagoevgrad Země původu: Bulgaria Veltlínské zelené polosuché bílé, alk. 11,5 % obj., z.p. ČR Víno bylo falšováno přídavkem 75 % vody a nadlimitním množstvím ethanolu z přidaného cukru. Obal: KEG sud. Množství výrobku v balení: 50 l. Plněno: Michal Cvrček, U Hřiště 569, Březí u Mikulova, distributor: Petr Kňourek, Hlavní 90, Březí, IČO:\n10 Merlot, víno červené, alk.10,5% obj., Itálie V chuti a vůni vína byla patrná oxidáza. Kontrolovaná osoba nepředložila k vínu žádné nabývací doklady (např. dodací list nebo fakturu). Na etiketě výrobku bylo uvedeno: distributor pro ČR: VÍNO SLOVÁCKO s.r.o., Leoše Janáčka 180, Uherské Hradiště, Česká republika. Šarže: Obal: skleněná lahev, uzávěr. Množství výrobku v balení: 1 l. Rulandské šedé víno bílé suché, vyrobeno v: Slovensko V chuti a vůni vína byla patrná oxidáza. Obal: KEG sud. Množství výrobku v balení: 50 l. Plněno v: Vinacz spol. s r.o., Dolní Bojanovice 882, , stáčírna: Kostice Distributor: Vrtal s.r.o., Znojemská 5433/80c, Jihlava, provozovna Hybešova 30, Olomouc Hodolany Distributor: Patra s.r.o., Zábrdovická 2a, Brno Modrý Portugal, červené víno suché, alk.: 11% obj. (sudové víno), Maďarsko Chuť a vůně vína byla po nežádoucích biologických procesech a po sirce. Obal: KEG sud á 50 l. Množství výrobku v balení: 50 l. Výrobce: Stáčírna: Vinařství Pfeffer s.r.o., IČ.: , Na Kopcech 900, Rakvice Kagor Stella, červené víno sladké, alkohol (obj.%): 14,0 (sudové víno), Moldavsko V chuti a vůni vína byly patrné nežádoucí biologické procesy sekundární fermentace. Obal: KEG sud á 50 l. Množství výrobku v balení: 50 l. Výrobce: Plněno v: VINARIA s.r.o. Brno MONA S Red bulharské červené víno polosladké Výrobek byl falšován přídavkem 33 % vody, přídavkem syntetického glycerolu a nadlimitním množstvím etanolu z přidaného cukru. Šarže: Obal: skl. lahev, zátka, záklopka. Množství výrobku v balení: 0,75 l. Výrobce: Lovico Lozari EAD, Suchindol, Bulharsko. Prodejce DIAMA s.r.o., Kostelecká 11, Mratín Tramín MZV bílé polosuché alk. 11% obj. (sudové) Chuť i vůně vína byly oxidativní. Obal: KEG sud, ochranná atmosféra. Množství výrobku v balení: 50 l. Výrobce: Na označení KEGu uvedeno Plněno v: Březí u Mikulova U hřiště Distributor: Michal Cvrček, Provaznická 904/80, Ostrava Země původu: Czech Republic Modrý Portugal, červené víno suché, země původu: Slovensko, BZO, alk. 12,5% obj (sudové) Chuť a vůně vína byly po nežádoucích těkavých látkách. Obal: KEG sud á 50 l. Množství výrobku v balení: 50 l. Výrobce: Plněno v: Vinofol, s.r.o. provozovna Novosedly 315, Brno, Česká republika CHARDONNAY MZV suché alk. 12% obj., (sudové) Chuť a vůně vína byly cizí, netypické pro víno vyrobené z hroznů révy vinné, a po ropných produktech. Obal: KEG sud ochr. atm. Množství výrobku v balení: 50 l. Výrobce: Plněno v: VÍNO LÍPA MI- KULOV s.r.o., sídlo: Palackého tř. 106, Brno. CZ, provozovna: Žižkov 27, Mikulov. Distributor: VÍNO LÍPA MIKULOV s.r.o., Palackého tř. 106, Brno. CZ Země původu: Czech Republic Rulandské šedé víno bílé suché sudové BZO alk. 11,5% obj., Slovensko V chuti a vůni vína byla patrná oxidáza. Obal: KEG sud. Množství výrobku v balení: 50 l. Výrobce: Vinařství Noemi s.r.o. Pod Břehy 1139/81, , Velké Pavlovice FRANKOVKA MZV červené suché alk. 12 % obj., (sudové) Chuť a vůně vína byly neodpovídající a oxidativní. Obal: KEG sud ochr. atm. Množství výrobku v balení: 50 l. 10\n11 Výrobce: Plněno v: VÍNO LÍPA MIKU- LOV s.r.o., sídlo Palackého tř. 106, Brno. CZ, provozovna: Žižkova 27, Mikulov. Distributor: VÍNO LÍPA MIKU- LOV s.r.o., Palackého tř. 106, Brno.CZ Země původu: Czech Republic Santa Maria červené polosladké víno Ve víně byl zjištěn nepovolený přídavek sacharózy. Jedná se o sudové víno nakoupené formou internetového prodeje. Šarže: Obal: PET 2L. Množství výrobku v balení: 2 l. Výrobce: Dovozce: Skovin s.r.o., Chrudim, Vlčí Hora 991, PSČ Distributor: Petr Dvorský, Alšova 1064/4, Mělník Země původu: Macedonia Merlot víno červené, polosladké, sudové, alk. 12,5 % vol., Bulhar - sko V chuti a vůni vína byly patrné nežádoucí biologické procesy sekundární fermentace. Obal: KEG sud o objemu 50 L. Množství výrobku v balení: 50 l. Stáčeno v: Zdeněk Prokeš, Němčičky, Česká republika Pálava bílé víno polosladké, z.p. Slovensko Ve víně byly zjištěny plovoucí nečistoty. Chuť vína byla po plísni. Obal: KEG sud. Množství výrobku v balení: 50 l. Výrobce: Vinařství Noemi s.r.o., Pod Břehy 1139/81, Velké Pavlovice Distributor: PASTRA, s. r. o., Zábrdovická 2, Brno ZDROJ: SZPI Ze zahraničí V Německu pokračuje proces koncentrace vinařských podniků Mezi lety 2003 a 2013 se snížil v Německu počet vinařských podniků z na Plocha vinic kolem ha se přitom nezměnila. Prodávají se především podniky s plochou vinic do 1 ha obhospodařované po práci. Opačně se v posledním desetiletí zvýšil podíl vinařství s více jak 5 ha z 20 na 32 %, zatímco podniků do 5 ha ubylo z 43 na 27 %. Vinařská družstva ale v této statistice nejsou zahrnuta. Podniky tak reagují na zvýšený konkurenční tlak. Průměrná velikost vinařského podniku v Německu činí 12,9 ha. Skupina podniků o velikosti 1 až 5 ha se v posledním desetiletí nezměnila. ZDROJ: PROPLANTA.DE; /JS V Porýní-Falci budou zvýrazněna vína ze svahů Země jim chce vrátit dřívější prestiž, bude to uváděno na etiketě formou ze svahů nebo z teras. K tomu musí jít o Ryzlink rýnský nebo burgundské odrůdy a při hodnocení jakosti musí být vína nadprůměrná. Svahy podél Rýna a Mosely vytváří ojedinělost naší kulturní krajiny. Jejich vína jsou vývěsným štítem Porýní-Falce, říká ministryně zemědělství země. V minulých letech ale vinic na svazích kvůli vyšší pracnosti trvale ubývalo. Dosažená prodejní cena vína často nepokrývala produkční náklady. Nové nařízení podpořily v zemském sněmu všechny strany. ZDROJ: MINISTERSTVO ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ, ZEMĚDĚLSTVÍ, VÝŽIVY, VINAŘSTVÍ A LESNICTVÍ PORÝNÍ-FALCE; /JS Ochrana vinic proti špačkům v Rakousku V Rakousku, v zemi Burgenland, byla zavedena zemí podporovaná ochrana vinic proti špačkům pomocí sítí. V zemi je 33 % plochy půdy pod ochranou přírody a hnízdí tam velká hejna špačků. Sítě nijak neomezují turistický ruch. Nedostatkem je vysoká investiční náročnost a pracnost při instalaci i při odstraňování sítí. Proto země Burgenland bude poskytovat 20 % dotaci na zakoupení sítí, maximálně však 500 /ha. ZDROJ: DER WINZER, 31.7./JS Rusko připravuje dovozní cla na zboží z Moldavska Cla se budou týkat především zemědělských produktů a potravin. Následovat mají obdobná cla u produktů z Ukrajiny a Gruzie. Dosud s nimi existoval bezcelní obchod. Zavedení cel je odvetou těmto zemím za podepsání asociačních dohod s EU. Nejvíce bude postiženo obilí, víno, maso, ovoce a zelenina a cukr. ZDROJ: AGRARHEUTE.COM, /JS EU: Příjmy zemědělců poklesly V roce 2013 měli zemědělci v EU o 1,3 % nižší příjmy oproti roku Pokles byl především u rostlinné produkce ( 1,1 %), zatímco ceny živočišné produkce se zvýšily (+1,5 %). Jsou ale velké rozdíly mezi členskými státy. Největší nárůst (+11,4) byl v Nizozemsku, v Rumunsku a Španělsku (oba +10 %). Naopak největší pokles byl v Estonsku ( 17 %), Francii a Chorvatsku ( 16 %). Více se sklidilo obilí a olejnin, brambor, ovoce a hroznů. Ceny klesly u obilí a olejnin, naopak se zvýšily u brambor, ovoce, hroznů a olivového oleje. ZDROJ: AGRARHEUTE.COM, /JS Vinaři se pokoušejí prorazit na čínský trh. Víno je tam symbolem luxusu Na Čínském investičním fóru, které v pátek skončilo v Praze, byly kromě vel- 11\n12 Region Wine with protected denomination of origin (*) Wine with protected geographical indication (*) Area actually planted (ha) subtotal for wines with PDO/PGI (*) Wines without denomination of origin/ geographical indication (*) (1) (2) (3) (4) (5) (6) BG , , , , ,00 CZ ,72 121, ,78 0, ,78 DE ,68 44, ,01 0, ,01 EL , , , , ,28 ES , , , , ,45 FR , , , , ,00 IT , , , , ,15 CY 690, , , , ,39 LU 1 295,01 0, ,01 0, ,01 HU , , , , ,00 MT 502,50 1,30 503,80 164,40 668,20 AT ,38 0, ,38 0, ,38 PT , , ,13 0, ,13 RO , , , , ,61 SI ,00 0, ,00 0, ,94 SK ,00 177, , , ,00 Total of all Member Stated 2 070, , , , ,279 Plochy vinic v EU v ha. Sloupec (2) = vinice pro víno s CHOP, sloupec (3) = vinice pro víno s CHZO, sloupec (4) = CHOP + CHZO, sloupec (5) = vinice bez CHOP a CHZO, sloupec (6) = vinice celkem. Zdroj: DG AGRI. total kých tradičních firem i vinaři. Spotřeba vína v Číně totiž roste zhruba o 20 procent, přičemž je považováno za moderní a luxusní nápoj. Vinařství Ludwig vyvezlo dosud do Číny osm kontejnerů vína, tedy asi 55 tisíc lahví. Zatím jde jen o malou část produkce společnosti, která ročně vyrobí mezi milionem a jedním a půl milionu lahví vína. Ale vinařství doufá v další růst prodejů na čínském trhu. Je dobře, že současná politická reprezentace se snaží posílit vztahy s Čínou a podpořit ekonomickou spolupráci, říká v té souvislosti šéf Vinařství Ludwig Ludvík Šlancar. Víno je pro Číňany symbol luxusu a kromě červeného vína je zaujala například naše korková etiketa, uvádí Liana Hrabálková, která má ve vinařství titul viceprezidentka pro export. Kvůli dopravě, clu a poplatkům jsou cenovky u vín v tamních obchodech zhruba čtyřnásobné oproti České republice. V Číně značce Ludwig konkurují především produkty z Francie, které jsou brány jako symbol kvality. Číňané navíc Českou republiku moc neznají, pro ně je zkrátka součástí Evropy. Orientují se spíše podle větších měst. Vysvětluji jim, že naše vinohrady jsou mezi Frankfurtem a Vídní, říká s jistou nadsázkou Hrabálková. Ve Vinařství Ludwig se inspirovali původně rakouským příkladem vývozu vína do Číny. Před čtyřmi lety se zúčastnili veletrhu v Hongkongu a o rok později putoval do Číny první kontejner. Tam totiž obchody začínají někdy pomalu, je třeba se na to připravit, a když si to uvědomíte, můžete uspět, vysvětluje Hrabálková. Mimochodem, firmě pomohla u části zákazníků také inzerce v hongkongském časopise určeném pro bohatší vrstvy. Reklama byla přímo naproti inzerátu s fotografií amerického herce George Clooneyho. Dodnes si na to prý občas některý ze zákazníků rozpomene dodalo to vínům Ludwig image velmi luxusního zboží. Čína včetně Hongkongu je momentálně podle International Wine and Spirits Research (IWSR) pátým největším spotřebitelem vína na světě. Spotřeba na hlavu je ale velmi nízká jen 0,35 litru za rok. Ve Francii je to například 52 litrů a v Německu 37,5 litru. ZDROJ: IHNED.CZ; AUTOR: MAREK HUDEMA; Nový český fond investuje do vín z Francie Možnost vydělávat na kvalitních francouzských vínech nabízí investiční fond Wine Investment Partners (WIP) založený koncem července. Fond již investoval první peníze, a to především do vína En primeur Bordeaux ročník Jsou to mladá vína, pocházející ze sklizně z předchozího roku, která zrají dva roky v sudech. Pak se plní do lahví a prodávají, uvedl statutární ředitel fondu a známý obchodník s víny Zlatko Míčka. WIP je korunový fond kvalifikovaných investorů, minimální výše investice tedy činí 125 tisíc eur, což je v přepočtu asi 3,5 milionu korun. Do vína investuje prostřednictvím akcií, které vydává jeho majetkově a účetně oddělený podfond. Pokud o to investor požádá, podfond od něj akcie ně odkoupí. Do konce roku chceme od investorů získat několik desítek milionů korun, řekl Míčka. Fond bude investovat výhradně do zahraničních investičních vín, zejména 12\n13 od vyhlášených francouzských vinařů. Významnou část investic mají tvořit právě vína En primeur z regionu Bordeaux, na jejichž nákup má fond v řadě známých vinařství přednostní nárok. Stejným způsobem může nakupovat i vína z Burgundska, což by mělo být pro fond cenově výhodné. Fond vznikl na základě rostoucího zájmu o alternativní aktiva, která umožňují rozložit rizika, spojená s investováním. V zahraničí, například v Evropě, USA či v Asii, je o fondy zaměřené na investiční vína stabilní zájem. Podobné to může být díky dlouhodobě zajímavému výnosu a poměrně nízkým výkyvům ceny vína i u nás. Průměrný roční hrubý výnos fondu může činit podle konzervativního odhadu šest až osm procent ročně. Poplatek za vstup do fondu je 0 až 2 procenta z vkladu. Prvního půl roku se ale neplatí. Správa fondu stojí ročně 1,2 procenta z objemu investice a 10 procent ze zisku. Minimální doporučený investiční horizont činí pět let. Cena vybraného investičního vína díky jeho vyzrávání a klesající nabídce časem roste. Nejvyšší bývá za let. Akcie fondu WIP drží kromě Míčky Lenka Fernandes, která spolu s ním fond řídí. Má bohaté zkušenosti s obchodem se zahraničními víny, založila a provozuje rovněž jeden z neznámějších portálů pro investiční vína International Fine WineInvestment Community. Finanční ředitel a manažer řízení rizik Marek Hofta byl řadu let investičním manažerem agropotravinářské skupiny Agropol. Čtvrtý akcionář Zuzana Klatovská je dlouholetým partnerem firmy Compllex, která založila řadu investičních fondů. ZDROJ: HOSPODÁŘSKÉ NOVINY; AUTOR: FRANTIŠEK MAŠEK; Američtí investoři bojují o největší vinařský podnik na burze Největší na burze umístěná vinařská společnost TWE zřejmě brzy změní majoritního vlastníka. O firmu svádí bitvu dvojice investorů. Na nabídku společnosti KKR za 3,5 miliardy dolarů odpověděl neznámý zájemce. Americké kapitálové fondy svádí bitvu o světově největšího výrobce víc obchodovatelného na burze, australský Treasury Wine Estates (TWE). Podle listu Financial Times ji rozpoutal nejmenovaný zájemce, který odpověděl na nabídku investiční skupiny Kohlberg Kravis Roberts (KKR) za 3,4 miliardy dolarů (téměř 70 miliard korun). Zástupci současných akcionářů TWE, pod který spadají vína značky Penfols, Lindemans, Rosemount Estate nebo Beringer, sice prohlásili, že si druhý ze zájemců nepřeje být znám, zprávy ze zákulisí nicméně poukazují na skupinu Texas Pacific Group (TPG). První nabídku na majoritní podíl akcií podala KKR skrze svou firmu Rhône Capital už v květnu. Tu ale hlavní akcionáři, kanadská skupina Foster, odmítli, což následoval růst cen akcií TWE o 31 procent. Na začátku srpna proto KKR upravili nabízenou částku ze 4,7 na 5,2 dolarů za akcii, se stejnou nabídkou ale zároveň přispěchal druhý uchazeč. Na začátku týdne tak následoval další růst hodnoty akcií o 3,9 procenta, čímž cena za jeden kus poskočila na 5,33 dolaru. V úterý už ale zase akcie o 1,7 procenta klesly. Samotní akcionáři TWE mohou být spokojení. Souboj dvou zájemců totiž stále může cenu vinařské společnosti vyšroubovat výše. Správní rada došla k závěru, že je v zájmu akcionářů, aby se do odkupu majoritního podílu TWE zapojilo více zájemců, uvedli v pondělí zástupci firmy. O Australany je zájem Pokud je skutečně neznámým zájemcem TPG, může to znamenat uzavření obchodního kruhu, který začal v roce Tehdy byla společnost mezi prodejci značky Beringer, která za 1,5 miliardy dolarů přešla pod Fosters. Ti také stojí za vznikem TWE, který akvizicemi dalších značek dokončili v roce Boj investorů o Treasury Wine Estates přichází v době, kdy má firma se čtyřmi tisíci zaměstnanců a aktivitami ve 12 zemích světa, výrazné problémy. Především její prodeje v USA nevycházejí podle představ akcionářů. Loni tam byla společnost kvůli přebytku nucena zlikvidovat šest milionů lahví archivního vína za 155 milionů dolarů. Letos v červnu navíc firma v návaznosti na slabé prodeje oznámila odpis dalších 260 milionů dolarů. S celkovými příjmy společnosti, jež dosahují zhruba dvou miliard dolarů ročně, se tak jedná o značné ztráty. I vzhledem k vývoji z posledních dvou let bylo převzetí TWE novým investorem předmětem častých spekulací. Většina značek prémiového vína je totiž v soukromém vlastnictví nebo patří do větších nápojových konglomerátů, jako je například Pernod Ricard. Podle Financial Times je mezi světovými investory velký zájem také o australské pěstitele obilí a výrobce sýrů a to především kvůli jejich relativně blízké poloze k Číně. Nicméně podobný souboj, jako probíhá od pondělí o TWE, australské ministerstvo financí prý neočekává. ZDROJ: IHNED.CZ; Z ruského embarga na potraviny těží Brazílie Ruský zákaz dovozu potravin ze Západu je velkou příležitostí pro Brazílii. Jedná se hlavně o maso a export obilnin. Tajemník zemědělské politiky Brazílie Seneri Paludo uvedl, že přibližně dalších 90 zpracovatelů dostalo okamžité povolení k exportu hovězího, kuřecího i vepřového masa do Ruska a pracuje se na zvýšení exportu kukuřice a sojových bobů. Mezi další zemědělské produkty, které Brazílie vyváží do Ruska, patří cukr, káva, pomerančový džus a banány. V roce 2013 byla hodnota brazilského exportu do Ruska 2,72 miliardy dolarů. ZDROJ: COLOSSEUM, A.S., Ceny v Rusku po sankcích rostou Zatím se zvyšují hlavně velkoobchodní ceny, ale podle ruského listu Kommersant již rostou i ceny potravin v obchodech. Kyjev Navzdory ujišťování Kremlu o tom, že sankce vyhlášené Ruskem proti západním státům neovlivní cenovou hladinu zboží na ruském trhu, začaly v Moskvě i v ruských regionech růst velkoobchodní ceny. Uvedl to dnes ruský list Kommersant. Zatímco v hlavním městě se ceny zvýšily jen mírně, na Dálném východě podle listu zaznamenali skokový nárůst o desítky procent. V Přímořském kraji a na Sachalinu po zavedení ruských sankcí prudce stouply velkoobchodní ceny mléčných výrobků, masa, ovoce a zeleniny. Růst cen zasáhl podle listu i maloobchod, ceny v obchodech se v průměru zvedly o tři procenta, u některých druhů zboží ale až o 60 procent. Zima přinese zdražení mléka i masa Ruská obchodní inspekce se snaží cenovou hladinu důsledně kontrolovat, ale 13\n14 v zásobování některými druhy potravin je situace obtížná, přiznává ruský tisk. Deník Vedomosti napsal, že produkce rybích konzerv je v Rusku z 95 procent závislá na dovozu suroviny z Norska. Tuto zemi ale Rusko vystavilo sankcím a dovozci se nyní údajně snaží dojednat dodávky z Argentiny nebo Chile. V hlavním městě podle Kommersantu obchodní inspekce kontroluje ceny denně. Dramatický růst cen nebo nedostatek některých potravin kontroloři nezaznamenali. Od vyhlášení ruských sankcí se ale zvýšila cena masa dodávaného k druhotnému zpracování. Očekává se, že s blížící se zimou podraží mléko a mléčné výrobky. Ruské ministerstvo obchodu podle Kommersantu zaznamenává případy, kdy se evropští vývozci snaží proniknout na ruský trh přes třetí země. Opakovaně prý bylo zjištěno, že turecké, srbské či dokonce zimbabwské potravinářské zboží dovezené z Běloruska pochází ve skutečnosti z Polska, Slovinska, Nizozemska nebo Litvy, tedy ze států EU vystavených sankcím. Ruské banky zároveň pociťují nedostatek dolarů, protože sankce EU a USA jim zablokovaly přísun americké měny ze západních finančních trhů. Propad je údajně až desateronásobný, napsal dnes ruský list Izvestija. Úvěry z Číny Nové zdroje úvěrování hledají prý ruské firmy v Číně, zájem o čínské půjčky mají podle listu zejména státní energetické firmy Gazprom a Rosněfť. Objem půjček z tradičních zdrojů v Lucembursku, Nizozemsku nebo Británii se dramaticky propadá, v žebříčku naopak stoupá Japonsko. Podle ruských expertů byla změna orientace na asijské finanční trhy předvídatelná, uvádějí Izvestija. Vztahy Ruska s USA a EU nekomplikuje jen Ukrajina, ale i kauza amerického azylanta Edwarda Snowdena či rozpory v názorech na řešení syrské krize. Pokles přísunu dolarů z Evropy byl patrný už před sankcemi. Zájem o východní finanční trhy je pochopitelný, i když asijská nabídka je ve srovnání s tou západní menší, řekl ruskému listu finanční expert Nikolaj Kaščejev. ZDROJ: AKTUÁLNĚ.CZ; AUTOR: ČTK ; Kovaná ekonomie. Kdo zbohatne na sankcích? Švýcarsko! Západ přitvrdil sankce proti Rusku, jen Švýcaři nedrží basu. A nejspíš na tom solidně vydělají. Je možné jim to vyčítat? Co když si prostě jenom připustili to, co ostatní nechtějí vidět: že ekonomické sankce v historii přinesly jen pranepatrné výsledky? V ústředí švýcarské společnosti Intercheese zvoní v těchto dnech jeden telefon za druhým, informoval před pár dny dokonce i The Sydney Morning Herald. Na druhém konci se zpravidla ozve ruský hlas. Švýcarsko se totiž rozhodlo neuplatňovat ty samé sankce vůči Rusku jako Evropská unie, USA, Kanada, Austrálie nebo Norsko. A ruští dovozci se zase rozhodli nelpět na mozzarelle, goudě nebo eidamu. Vždyť ementál je také chutný, že? Zkrátka a dobře, dva se perou a třetí směje. Na potyčce Ruska a Západu vydělává Švýcarsko. A jistě nejen tamní producenti sýru jako právě Intercheese. Švýcaři momentálně uplatňují to, co by finančníci ve své hantýrce označili za kontrariánskou strategii. Méně vzletně, Švýcarsko jde proti proudu. Nepřistupuje na to, co je běžné ve srovnatelných zemích, nepřistupuje na sankce v té šíři, v jaké je aplikují výše zmíněné státy a soustátí. Není to v dlouhé historii Švýcarska zdaleka poprvé. Možná, že vedle příhodných zeměpisných podmínek a dalších aspektů je právě tato jistá rázovitost odvaha či vypočítavost, záleží na úhlu pohledu, neplavat vždy po proudu tím, co alpskou zemi, původce ementálu, činí dějinně jednou z nejúspěšnějších vůbec. Země s aspergerem Ekonom Christopher Parsons z Kalifornské univerzity v San Diegu letos v červenci spolu se dvěma kolegy publikoval odbornou studii, ve které prokazuje, že zjednodušeně velké firmy a korporace se chovají jako lidé. Dělají to, co vidí jinde, rozuměj u jiných korporací. Takže když se například jedna společnost domákne, že srovnatelné společnosti (srovnatelné například z geografického hlediska) se dopouštějí protiprávní kamuflace svých finančních výkazů, aby tak docílily lepšího hospodářského výsledku, brzy toto jednání také přijme za své. Podle Parsonse a kolegů je vlna zkresleného výkaznictví napříč srovnatelnými korporacemi vysvětlitelná mnohem přiléhavěji právě tímto zmíněním opičením se než jinými, vnějšími faktory (například odlišnou intenzitou vymáhání práva v různých geografických regionech). Ale nemusí jít jen o zkreslování finančních údajů. Podle jiné studie, na níž se podílel ten samý Parsons, firmy napodobují své geograficky blízké konkurenty i v investiční činnosti, a to třeba i navzdory značné rozdílnosti oborů, v nichž svůj byznys uskutečňují. To ostatně pomáhá vysvětlit, proč se tolik bank a dalších velkých finančních korporací nechalo zlákat k nezákonné manipulaci se stěžejní úrokovou sazbou LIBOR nebo proč jich tolik před finanční krizí investovalo do takzvaných toxických cenných papírů. Toxikomanie se zkrátka šíří mnohem spíš v takovém prostředí, kde už jsou všichni nebo skoro všichni intoxikovaní. Pak se toxikomanie stává normou, a kdo právě není intoxikován kde neplave s proudem jako by ani nebyl. Ostatně, pokud někdo na příchodu finanční krize opravdu vydělal, bylo to pár lidí jako Mike Burry, zakladatel hedgeového fondu Scion Capital, jehož příběh čtivě vypráví Michael Lewis v knize The Big $hort z roku Burry a jemu podobní se před finanční krizí nenechali intoxikovat. Ba co víc, vsadili (doslova) na to, že toxikomanie téměř všech okolo není udržitelná, že se dřív nebo později dostaví jejich masové zhroucení. Uchýlíme-li se opět k finančnické hantýrce, lidé jako Burry šortovali (spekulovali na pokles) u těch cenných papírů, o jejichž dalším růstu a zhodnocení byl přesvědčen takřka celý zbytek trhu. Možná, že za Burryho schopností jít výnosně proti proudu, v duchu kontrariánství, stojí Aspergerův syndrom, jimž trpí. Lidé s aspergerem jsou odmalička tak trochu jiní, vlastně jsou nezřídka docela mimo hlavní proud, často se dokonce vydávají proti němu. Vrátíme-li se ke Švýcarsku, tahle země jakoby snad trpěla aspergerem. Ostatně, nejen korporace jsou jako lidé, jistě i celé státy. Proč ne, když řada korporací je větších než celé státy. Už v roce 2010 předčily tržby společnosti Yahoo! hrubý domácí produkt Mongolska. Sportovní gigant Nike zase v podobném duchu překonával celou Paraguay, ebay předčila Madagaskar, Chevron Českou republiku, General Electric na tom byla lépe než Nový Zéland, Bank of America než Vietnam, Morgan Stanley než Uzbekistán a tak dále. Pokud tedy mohou kontrariánstvím vydělávat lidé jako Burry, proč by obdobné vydávání se proti proudu nemohlo vynášet klidně i celým státům jako teď Švýcarsku. Sankce neúčinkují Otázkou zůstává, zda Švýcarsko profituje z toho, že se vydalo proti proudu, 14\n15 na základě vypočítavosti, nebo nějakého morálně nezávadného kalkulu. Pokud by Švýcaři třeba své kroky zdůvodňovali tím, že jen ctí obecnou historickou zkušenost, nelze příliš co namítat takový kalkul je morálně nenapadnutelný. A jak už autor těchto řádků argumentoval letos v březnu, historická zkušenost vskutku říká, že ekonomické sankce bývají neúčinné. Když totiž jde o opravdu bytostné zájmy, jakékoli sankce jsou druhořadé. Není to jen intuitivní tvrzení, ale fakt, který lze podpořit tvrdými daty. Studie Economic Sanctions Reconsidered, kterou vydal washingtonský Petersonův institut, analyzuje přibližně dvě stovky případů uvalení ekonomických sankcí, k nimž došlo od první světové války do roku Sankce zaznamenaly alespoň částečný úspěch ve zhruba třetině případů. Nejpřínosnější byly tehdy, když měly pomoci splnit poměrně nenáročný cíl, například propuštění určitého politického vězně. V těchto případech uspěje zhruba polovina z nich. Avšak v případech, kdy jde o mnohem víc, což je jistě i případ ukrajinského konfliktu, mají úspěch jen asi v jednom případu z pěti. Autokratické režimy jsou navíc výrazně odolnější vůči ekonomickému tlaku než ty demokratické. Pokud se tedy sankce Západu vůči Rusku minou účinkem, nebude to žádné překvapení. Alespoň tedy v Petersonově institutu a ve Švýcarsku. ZDROJ: PENÍZE.CZ; AUTOR: LUKÁŠ KOVANDA; Ruské úřady nařídily zavřít čtyři moskevské restaurace McDonald s Ruský úřad na ochranu spotřebitelů Rospotrebnadzor nařídil zastavení provozu ve čtyřech moskevských restauracích amerického řetězce s rychlým občerstvením McDonald s kvůli údajnému porušování hygienických předpisů. Informovala o tom agentura Reuters. Rospotrebnadzor tvrdí, že v moskevských restauracích McDonald s odhalil mnohá porušení hygienických norem. Konkrétní výtky však zatím nesdělil. Společnost McDonald s uvedla, že tvrzení úřadu přezkoumává. Zatím studujeme podstatu stížnosti, abychom pokud možno co nejdříve učinili nezbytné kroky potřebné ke znovuotevření restaurací pro zákazníky, informovali zástupci společnosti ve svém oficiálním prohlášení. Rozhodnutí úřadu přichází v době, kdy jsou vztahy mezi Ruskem a Spojenými státy napjaté kvůli ukrajinské krizi. McDonald s začátkem dubna ukončil provoz svých restaurací na Krymu poté, co tento ukrajinský poloostrov anektovalo Rusko. Někteří ruští politici tehdy vyzvali k uzavření všech restaurací Mc- Donald s v Rusku. McDonald má v Rusku zhruba 400 poboček. První z nich otevřel v roce 1990 v Moskvě a hamburgery si mezi Rusy rychle získaly značnou popularitu, napsal nedávno internetový server BBC. ZDROJ: IDNES.CZ; AUTOR: ČTK, IDNES.CZ; Rusové už zavřeli 12 McDonaldů, přes sto dalších prověřují Americký řetězec restaurací s rychlým občerstvením McDonald s již musel v Rusku kvůli údajnému porušování hygienických předpisů dočasně uzavřít celkem 12 poboček. Firma uvedla, že v jejích restauracích po celém Rusku probíhá více než stovka kontrol. Ruský úřad na ochranu spotřebitelů Rospotrebnadzor začal restaurace McDonald s zavírat minulý týden. Odmítá však názor, že jeho kroky jsou odvetou za západní sankce vůči Rusku. Tvrdí, že v provozovnách zjistil porušování hygienických předpisů. Americká společnost uvedla, že nyní zkoumá tvrzení úřadu, aby zjistila, jakými kroky by mohla zajistit rychlé obnovení provozu restaurací. Firma má v Rusku celkem 440 poboček. První otevřela v roce 1990 v Moskvě a hamburgery si mezi Rusy rychle získaly značnou popularitu. McDonald s začátkem dubna ukončil provoz svých restaurací na Krymu, když tento ukrajinský poloostrov anektovalo Rusko. Někteří ruští politici tehdy vyzvali k uzavření všech restaurací McDonald s v Rusku. ZDROJ: E15.CZ; AUTOR: ČTK; Rusko zase povolilo dovážet ze Západu některé potraviny Moskva Ruská vláda ve středu vyňala ze seznamu zakázaných potravin ze Západu některé specifické produkty. Povolila například dovoz některých druhů rybího potěru, bramborové sadby, semen a sazenic některých druhů zeleniny a luštěnin, bezlaktózových mléčných výrobků a dalšího zboží. Vesměs jde o produkty, jejichž dovoz může podpořit rozvoj domácí potravinové výroby, uvedla agentura Reuters. Rusko zakázalo od 7. srpna na jeden rok dovoz zemědělských a potravinářských produktů z Evropské unie, USA, Austrálie, Kanady a Norska v reakci na sankce Západu, který Moskvu viní z podpory povstalců na východě Ukrajiny. Vláda povolí dovoz čerstvě vylíhlých lososů a pstruhů. Ceny lososa, jehož Rusko dováželo především z Norska, v posledních dnech podle zpráv médií výrazně rostou. Moskva uvedla, že podpoří dovoz lososa z Chile a pomůže při rozvoji domácího chovu ryb. Dále se ruší zákaz dovozu bramborové sadby, sazenic cibule a cukrové řepy a semen hrachu určených k pěstování. Embargo přestává platit rovněž pro bezlaktózové mléko a mléčné výrobky, biologicky aktivní doplňky stravy, vitaminové a minerální doplňky, bílkovinné koncentráty a jejich směsi, potravinové vlákniny a potravinová aditiva. Ruské úřady dostávají po zavedení embarga stále více stížností na růst maloobchodních cen řady potravin. Výrazně rostou ceny masa, zejména drůbežího, ale i mléka a sýrů, ovoce a zeleniny, uvedla agentura Interfax. ZDROJ: AKTUÁLNĚ.CZ; AUTOR: ČTK; Rusko zvažuje zavedení státního monopolu na produkci vína Podle těchto úvah by víno mohlo být produkováno jen ve státních podnicích a v podnicích ovládaných státem. Očekává od toho zvýšení kvality tuzemského vína a zvýšení příjmů do státního rozpočtu. Současně to má být cesta soběstačnosti Ruska v zásobení vínem a předejití tak následkům dalších případných sankcí ze strany Západu. Zavedení státního monopolu by mělo být i hybnou silou pro zvýšení objemu produkce a jejího uplatnění v maloobchodech pro krymský a krasnodarský vinařský průmysl. Ruští analytici z oblasti vinařství jsou však proti tomuto kroku, podle jejich názoru je to cesta k potopení ruského vinařského průmyslu prostřednictvím daní a vytvářením nesoutěžních podmínek na trhu s vínem. Domnívají se také, že následkem bude černý trh a pokles tuzemské kvality vína. ZDROJ: DECANTER.COM, 20.8./JS 15\n16 Rakouští vinaři čekají na schválení nového programu ÖPUL (Agroenvi) 2015 V Bruselu čeká na odsouhlasení rakouský program ÖPUL Jeho povolení se ale předpokládá nejdříve koncem roku. Žadatel musí splnit následující podmínky: Ochrana půdy proti erozi Celoplošný zelený pokryv půdy meziřadí rostlinami pocházejícími z výsevu (minimálně jeden druh musí být víceletý) nebo z původních rostlin. Za splnění této podmínky se nepovažuje mulčování slámou nebo kůrou či výsev obilovin. Je povoleno ponechání otevřené půdy v příkmenném pásu v šířce max. 80 cm. Dále jsou 2 možnosti svažitosti: Méně než 25 % Minimální délka ozelenění až (sazba 100 /ha) Celoroční ozelenění (sazba 200 /ha) Od 25 % do 40 % (sazba 300 /ha) Od 40 % do 50 % (sazba 500 /ha) Na 50 % (sazba 800 /ha) Pro uvedené 3 varianty je podmínkou celoroční ozelenění. Kypření půdy se může provádět jen v období ozelenění, a to tak, aby nedošlo ke zničení ozelenění. Další využití získané hmoty z ozelenění není přípustné, s výjimkou spásání. Nepoužívání přípravků na ochranu rostlin Toto opatření je podmíněno přihlášením se do programu ochrany půdy proti erozi. VARIANTY: Nepoužívání insekticidů (s výjimkou bio-přípravků) sazba 250 /ha Nepoužívání herbicidů, sazba 250 /ha Mohou být využity obě varianty současně. Takže např. na svahu do 25 % při celoročním ozelenění, nepoužívání insekticidů a herbicidů činí sazba 700 /ha. Ekologické vinohradnictví, sazba 700 /ha Např. na svahu do 25 % při ekologickém vinohradnictví činí sazba 900 /ha. ZDROJ: DER WINZER, /JS V Rakousku se zřítilo malé letadlo, které plašilo hejna špačků Ráno se zřítilo do vinic nedeleko Golsu u Neziderského jezera letadlo Piper PA 18, které mělo za úkol plašit špačky. Letadlo se po nárazu vzňalo. Pilot (65 let) na místě zemřel, jinak ve vinicích nikdo nebyl poraněn. Je možné, že letadlo zavadilo o dráty vysokého napětí a pak explodovalo. Pro lety rozhánějící hejna špačků, kdy je nutné létat poměrně nízko, je nutné speciální povolení. Je k tomu zapotřebí speciální školení pilota a vhodné letadlo. V posledních desetiletích spadlo ve spolkové zemi Burgenland více malých letadel plašících špačky. V minulém roce letadlo zachytilo o strom a spadlo do pole, pilotka byla těžce zraněna. Na podzim 1990 spadl Piper 18 do vinice, pilot přišel o život. Při dalších pádech letadel došlo ke škodám na majetku, ale pilotům se nic nestalo nebo měli jen odřeniny. ZDROJ: DER WINZER; /JS Spolkový úřad pro ochranu spotřebitelů v Německu povolil vyšší dávku mědi v ekologickém vinohradnictví Kvůli vlhkému počasí zvýšil úřad maximální dávku mědi v biovinicích během nejbližších 3 měsíců na 4 kg na hektar. Došlo k tomu na žádost ECOVINu. Měď může být použita v přípravcích Cuproxat, Cuprozin flüssig, Cuprozin progress, Funguran progress a Kocide proti peronospoře a černé hnilobě. Přitom nesmí být překročeno množství 3 kg/ha v pětiletém průměru a zvýšená aplikace se musí hlásit příslušnému úřadu. ZDROJ: AGRARHEUTE.COM; /JS Silné zemětřesení v Napa Valley Zemětřesení o sílé 6,1 Richterovy stupnice postihlo v polovině srpna kalifornský vinařský region s epicentrem poblíž města Napa. Zemětřesení přišlo uprostřed noci, poničilo domy, přerušilo dodávku elektřiny. Byl vyhlášen stav ohrožení. Postihnuti byli i vinaři poničené sklepy a a sklady se sudy s vínem, tisíce rozbitých lahví. Nejvíce byla podle zpravodajství Daily News postižena malá vinařství. Všechny naše sudy s červeným vínem leží na zemi, zatím nevíme o kolik vína jsme přišli, říká Steve Matthiasson. Přitom experti očekávají ještě možné následné zemětřesení o síle do 5 stupňů Richtera. ZDROJ: MARION TOPITSCHNIG; /JS Pokračuje nebezpečné šíření asijských octomilek Drosophila suzukii Octomilky Drosophila suzukii pokračují ve svém tažení na severozápad. Pochází z jihovýchodní Asie a tento třímilimetrový škůdce se šíří po zeměkouli s přepravou ovoce. V roce 2008 se tento škůdce objevil v Kalifornii a v roce 2009 již v Kanadě. V Evropě byl zjištěn v roce 2008 v Katalánsku, v roce 2009 již po celém Španělsku, stejně jako na Azurovém pobřeží ve Francii a v Jižních Tyrolích. Do Slovinska se škůdce dostal v roce V roce 2011 již byl ve Švýcarsku, Bádensku, Falci a Bavorsku. V Rakousku se objevil v roce 2012 v Tyrolích, Korutanech a ve Štýrsku. Na území ČR se předpokládá, že může mít 3 až 5 generací ročně, přičemž na jihu Evropy až 12. Zajímá se především o bobulové ovoce včetně hroznů révy vinné, ale i o meruňky a broskve. Samice klade 1 až 3 vajíčka do plodu, který se začíná vybarvovat. Zelené ani přezrálé plody ji nelákají. Larvy se živí dužninou, k ideálním podmínkám patří vysoká 16\n17 vzdušná vlhkost a teploty 20 až 25 C. Plod je pak hnilobou zničen během 48 až 72 hodin. Zatím pro ošetření není povolen žádný insekticid a měl by smysl jen v období počátku vybarvování plodů, což je zase problematické z hlediska krátkého času do sklizně. Ani biologická ochrana zatím dostatečně nefunguje. ZDROJ: ; WIKIPEDIE/JS Soudní rozhodnutí: Deset let nepodmíněně za falšování vína pro R. Kurniawana Největší padělatel vína všech dob bude nyní pykat ve vězení. Po několika odkladech padl rozsudek nad 37-letým padělatelem v New Yorku. Falšováním vína způsobil škodu převyšující 20 milionů dolarů. Bezprostředně před vynesením rozsudku se sice omluvil, ale soudce na to nebral zřetel, trvá na tvrdém potrestání všech, kdo manipulují s potravinami. Kriminální jednání R. Kurniawana nazval soudce nehorázným, namyšleným a bezohledným. Spotřebitelé musí mít jistotu, že potraviny jsou bezpečné a že nejde o žádné doma připravené kouzelné nápoje. K trestu odnětí svobody musí ještě uhradit 28,4 mil. dolarů. Jeho obhájce byl rozhodnutím soudu šokován a téměř jistě se proti němu odvolá. Od roku 2004 si dělal 28-letý Kurniawan jméno ve světě vína jako maniakální sběratel, který dodával do aukcí největší rarity. K jeho přátelům patřily špičky prominentů, protože je mohl zásobovat neuvěřitelnými specialitami mezi víny. Jak se ukázalo, šlo o padělky, které vyráběl ve své kuchyni s tiskárnou, etiketami známých Chateaux a pytlem korkových zátek. Z výnosu tohoto padělání si dopřával život v luxusu. ZDROJ: /JS První čínské víno Baron de Rothschild V dubnu 2009 koupila firma Domaines Barons de Rothschild sedmihektarovou vinici v Číně, na poloostrově Shandong, která se do roku 2016 rozroste na 25 ha. V roce 2013 byla získána první sklizeň tohoto podniku made in China z odrůd Cabernet Sauvignon, Syrah a Marselan. Jde o experimentální ročník, prvním komerčním vínem má být ročník ZDROJ: /JS V západní Galilei (Izrael) byl objeven 4 tisíce let starý sklep Nachází se severně nedaleko Haify. Byly v něm nalezeny amfory, v nichž původně bylo víno. Jejich výzkumem se zjistilo, že že ve starověku se pro zvýšení aroma do vína přidával med a jalovec. Velké oslavy v paláci Tel Kabri probíhaly s hojností vína, nedaleko paláce se nacházel sklep, který se docela dobře dochoval až do nynějška. Jeho kapacita se odhaduje na 2 tisíce litrů. Archeologové analyzovali 40 velkých hliněných amfor a mimo kyselinu vinnou našli i rezidua medu a jalovce. Používána byla i máta, myrta a skořice. Ve sklepě bylo skladováno bílé i červené víno. Papyrus z roku 257 před Kristem odkazuje na nedalekou vinici s ks rostlin, která byla vzdálena jen 15 km. Z této oblasti zřejmě víno pocházelo. Nejstarší nalezené víno vzniklo před více než 9 tisíci lety. V Číně byly nalezeny hliněné nádoby obsahující zkvašenou tekutinu z rýže, medu a hroznů, příp. hlohu. ZDROJ: BERNHARD DEGEN; DE/JS 17


Rozhovor s Marcelem Žitníkem: Jak se žije na pohádkovém Bali? | HedvabnaStezka.cz\nTaké občas přemýšlíte, jaké by to bylo, žít někde v jihovýchodní Asii, každý den si k snídani dát čerstvý kokos a užívat si celoročního sluníčka? Nebo se tam chystáte na dovolenou, ale chcete se vyhnout „provařenému“ Bali plnému turistů? Přečtěte si rozhovor s Marcelem Žitníkem, cestovatelem a průvodcem cestovní kanceláře Go2, který na Bali podstatnou část roku žije! Bali a okolní ostrůvky mají rozhodně co nabídnout!\nAutor na cestě do pouště, Austrálie\nŽiju střídavě v Austrálii a na Bali. Líbí se mi ten rozdíl mezi nimi – uspořádaný život v Austrálii vs. punkové Bali, kde se často pravidla vytváří v danou chvíli. V poslední době kolem sebe pozoruji, že si Češi\nŘekl bych, že tak 2 až 3 týdny na Bali a okolní ostrůvky stačí. Je dobré si naplánovat cestu tak, abyste na každém místě pobyli 2 – 3 noci a pak se posunuli někam dál.\nJe a není. Záleží na tom, co člověk hledá. Pokud chcete kýčovitou pláž s palmami a pískem, tak těch na Bali opravdu moc není. Ale pokud člověk ví, kam jet, přijde si na své. Třeba na poloostrově Bukit jsou pláže, které jsou stále bez jakékoliv infrastruktury, krásné, na útesu… Nikdo nikde. Jen je musíte najít, protože cesty k nim jsou často známé jen místním nebo musíte sejít 300 schodů, než se na pláž dostanete. Navíc musíte vědět, kdy je příliv a odliv, abyste nesešli těch 300 schodů dolů a nezjistili, že se na pláž nedostanete kvůli vodě, nebo naopak, že se vůbec nevykoupete. Kromě toho je na Bali hodně pláží s černým pískem díky vulkanickému původu ostrova – někomu se to líbí, někomu zas ne.\nAsii, na místní poměry drahé – 60,-Kč za 600 ml.\nTo je jednoduché. Himaláje jsou jen jedny 🙂


Aktuality | Nakupujte vánoční dárky chytře | Havířov Online\n26. 10 2016 | Vánoce jsou pro finanční rozpočet náročnou zkouškou. Na konci roku máme tendenci utrácet více než je zdrávo. Existuje ale několik dobrých tipů, které vám pomohou chytře vybrat dárky a elegantně ušetřit bez zbytečné ztráty vyrovnaného rozpočtu.\nNakupujte online – levněji a bez stresu\nInternetové nakupování je stále oblíbenější a zejména v předvánočním období může snadno pomoci nejen ušetřit finance, ale i stres v nákupních centrech. Internet přináší rychlou možnost srovnání cen vybraného produktu napříč trhem a máte tak představu, jak výhodný váš nákup je. Při platbě kartou online navíc ušetříte ještě za dobírku. Placení kartou online je rychlé, pohodlné a při dodržení základních pravidel zcela bezpečné. „K placení můžete využít i kreditní kartu, která je v tomto případě vhodnou formou půjčky. Můžete totiž využít bezúročné období, které je například ve Sberbank až 45 dnů. Pokud uhradíte včas celou čerpanou částku, neplatíte žádné úroky,“ radí Hana Drápalová, Sberbank. A navíc, dárky objednané přes eshop lze vrátit do čtrnácti dnů.\nNebojte se nakoupit na zahraničním eshopu\nDalší zajímavou možností, jak při vánočních nákupech online ušetřit, je nakupování na zahraničních eshopech. Dlouhodobě oblíbené jsou americké eshopy a poslední dobou získávají stále větší popularitu čínské internetové obchody. Dobrou zprávou je, že při nákupech do 22 Euro neplatíte clo ani DPH. Při nákupech nad 150 Euro naopak obojí zaplatíte, ale cena zejména při nákupech v Číně bývá tak výhodná, že se i taková transakce vyplatí.\nNa smysluplné dárky se půjčky nebojte, ale vybírejte\nNe každý dárek je vhodné financovat půjčkou, ale pokud se jedná o věci, které jsou užitečné, dlouho vydrží, a navíc udělají radost, proč ne. Pak lze dárek považovat za vhodnou investici. Manželka může mít radost z vysněného krbu nebo nového kuchyňského spotřebiče, které navíc zvýší hodnotu vašeho bydlení. Děti budou pak nadšené z nové lyžařské nebo snowboardové výbavy, která podpoří jejich sportování, a navíc investujeme jejich bezpečí.


Va�e p�edstava o cen� snubn�ho prstenu - Diskuze Omlazen�.cz\nelizabethcorleone 10. 3. 2011 14:07 Narazila jsem te� na t�ma ohledn� snub. prsten�, zkr�tka podle m�ho ty klasick� prsteny, �dajn� praktick�, co vypadaj� jako krou�ky na kl��e jsou trag�die .��k�m to up��mn�. V� n�zor je...? A co si mysl�te o cen� prsten�? Je�t� chci podotknout k t� prakti�nosti, prsteny s kam�nky se nezadrh�vaj� a pokud ano, jsou na reklamaci.\nIssabell28 10. 3. 2011 14:21 Reaguji na elizabethcorleone: J� jsem cht�la zlat� snubn� prsteny, pro m� samoz�ejm� s kam�nkem, man�el je v�ak alergick� na zlato, tak�e jsem byla nakonec donucena si vybrat z chir.oceli nebo wolframu nebo titanu, titanov� jsem zavrhla hned vzhledem k jejich p�emr�t�n� cen�, z wolframov�ch se mi ��dn� nel�bil, tak jsem si vybrala z chir. oceli v kombinaci se �lutou ocel�, za snubn� prsteny bych byla ochotn� d�t do 5000k�.Jinak m�m z�snubn� klasika �lut� zlato skoro stejn� jako na obr�zku �.1. a potvrzuji, �e se nezadrh�v� o nic.M�me tyto:\nShoesManiac 10. 3. 2011 14:26 Reaguji na elizabethcorleone: P�edstavu o cen� zat�m ��dnou nem�m - svatba je u mne dost v nedohlednu Ale sakra, ty cos sem dala.. Vrrrrrrr snupalek od 5. 12. 2009\nsnupalek 10. 3. 2011 14:30 U m� svatba tak� v nedohlednu - zat�m, ale rozhodn� bych cht�la b�l� zlato, kup��kladu n�co takov�ho http://www.originalni-sperky.cz/snubni-prsteny-exc 010.html - podle tebe krou�ek na kl�� (mysl�m jenom ten d�msk�, p�nsk� se mi nel�b�). M� se ty s t�ma kam�nkama moc nel�b�, kdy� u� tak n�co nen�padn�ho, ty 2, co jsi sem dala se mi nel�b� v�bec (nic proti tv�mu vkusu )\nLaky 10. 3. 2011 14:33 Snub�k je podle m� klasick� krou�ek a pro oba stejn�,to,�e �ena m� s kam�nkem a mu� bez kam�nku mi p�ipad� dost nelogick�.Podle stejn�ch prst�nk� by m�l b�t p�r identifikovateln� ve spole�nosti.Za snub�ky max p�t tis�c.\nShoesManiac 10. 3. 2011 14:33 Cituji snupalek: ty 2, co jsi sem dala se mi nel�b� v�bec Je super, �e ka�d� m�me jin� vkus Mn� se pr�v� l�b� moc, jak jeden tak druh� �perky moc nenos�m, jen jeden prsten, hodinky a n�u�nice, tak�e si klidn� dovol�m n�co v�razn�j��ho, a s t�mhle se mi Elizabeth trefila p�esn� do vkusu Malajka od 3. 12. 2008\nMalajka 10. 3. 2011 14:34 Ale ty s jedn�m kamenem, co si sem dala jsou sp�e z�snubn� ne? Ceny podle toho, jak si kdo m�e dovolit, ale je to p�eci jen d�le�it� v�c na cel� �ivot, tak by se na n� nem�lo �et�it.P�id�v�m obr�zek snubn�ch, co se mi moc l�b�. A osobn� by se mi l�bilo m�t podobn� z�snubn� a snubn� jako na obr�zku �.2, p�eci jen se nos� spolu, tak aby to trochu vypadalo.\nsnubn�z�snubn� a snubn�\nMarie Antoinette 10. 3. 2011 14:39 20 - 35 000,-m�m rad�� zdobn�j�� ne� hol� krou�ky\nDoodie_M 10. 3. 2011 14:40 taky se mysl�m je�t� dlouho vd�vat nebudu, ale kdybych mohla, vybrala bych si prst�nek ve stylu obr�zk� 1 a 2, tenhle styl se mi prost� l�b�, ale je fakt, �e snubn� prsteny by pro man�ele m�ly b�t stejn�, jsem tak zvykl� od rodi��, babi�ek a d�de�k� a je to prost� logick�, tud� �. 3 na cen� nez�le��, dle mo�nost� a situace, rozhodn� si nepotrp�m na diamanty..\n�toile 10. 3. 2011 14:47 Reaguji na Laky: Naprost� souhlas. Kdy� jsme vyb�rali snub�ky, v�d�li jsme oba, �e chceme �pln� hladk� krou�ek z b�l�ho zlata. J� na n�j necht�la �utr p�esn� z toho d�vodu, abychom m�li prsten stejn�.\ncurlicue 10. 3. 2011 14:47 Mn� se nejv�ce l�b� prsteny na kter� d�vala odkaz snupalek. klasika jen krou�ky n�k zdoben� a pro sle�nu s kam�nkama. jinak ty ostatn� s mi taky l�b� ale jedin� jako z�snubn�.\nhyena 02 10. 3. 2011 15:05 Taky hlasuju pro krou�ky, snub�k m� podle mn� vypadat jako snub�k.A cena? No, j� bych po sv�ch zku�enostech cht�la co nejdra���, aby mi pak jeho prodej aspo� pokryl n�klady na rozvod....\nErinka 10. 3. 2011 15:06 Snub�k s kam�nkem mi teda p�ijde dost divn�. To bych preferovala rozhodn� klasick� krou�ek. Jinak co se t��e z�snubn�ho prstenu, tak jeho prakti�nost z�le�� tak� na velikosti kam�nku a tak� v jak�m prost�ed� se �lov�k pohybuje. No a jinak na cen� mi opravdu nez�le��. Nejsem povrchn�, tak�e prsten za 100tis nepot�ebuju. Dule�it� je, aby se mi l�bil a je�t� v�c to, co vlastn� p�edstavuje.\nDomi 10. 3. 2011 15:15 Reaguji na elizabethcorleone: Souhlas�m klasick� prsteny(jednoduch� krou�ek jen s n�jak�m min. zdoben�m moc nemus�m).L�bi se mi jak �lut� zlato tak b�l�,ale preferuj� sp�e b�l� zlato s n�jak�m v�raznym kam�nkem. Cituji Malajka: Ceny podle toho, jak si kdo m�e dovolit, ale je to p�eci jen d�le�it� v�c na cel� �ivot, tak by se na n� nem�lo �et�it.Souhlas�m\nquititek 10. 3. 2011 15:18 m�m prst�nky s vystoupl�m kam�nkem a prost� to nen� �pln� praktick�, nehled� na to, �e mi jeden zlikvidovat sat�nov� �aty... mo�n� jako z�snub�k, kter� sund�, jinak bych o necht�laz�snub�k nic vystoupl�ho nem� a jsem spokojen�. za snub�ky bych dala tak do 10tis. a l�b� se mi n�co takov�ho


Revolut má v Česku po dvou měsících 10 tisíc uživatelů\nRevolut má v Česku po dvou měsících 10 tisíc uživatelů, konkurence se zhušťuje\n16.01.2018\t Peter Brejčák 1 Komentář\tStartupy\nJeden z nejrychleji rostoucích fintech startupů světa, Revolut, v České republice minulý týden překonal hranici deseti tisíc uživatelů. Stalo se tak dva měsíce po oficiálním vstupu na český trh.\nPodle společnosti je tak rychlý růst důkazem, že čeští uživatelé požadují změnu a inovace v českém bankovnictví. Samotný růst společnosti byl na tuzemském trhu podpořen i partnerstvím se startupovým hubem Node5.\nAplikace Revolut uživatelům umožňuje dostat se ke svému účtu do 60 sekund, provádět mezinárodní transakce, své peníze držet v 25 měnách s reálnými výměnnými kurzy a s přidruženou kartou platit bez poplatků ve 130 měnách po celém světě.\nO moderní bankovnictví je zájem\nNa plnou podporu účtů v české koruně se čeká, společnost nechce sdělit, kdy k tomu dojde. „Zatím nebylo stanoveno a zveřejněno žádné pevné datum. O plné podpoře české koruny budeme včas informovat,“ sdělil pro Tyinternety Martin Jindřich, Country Ambassador.\nTady najdete vše, co o platební kartě (nejenom) pro cestovatele potřebujete vědět.\nZpráva Revolutu přichází ve stejné době, kdy další světový fintech startup, TransferWise, oznámil přiblížení se tradiční bance. Společnost zaměřená na levné převody peněz napříč zeměmi a měnami představila takzvané Konto bez hranic, ke kterému nabízí i platební karty.\nOba fintechy jsou založeny s cílem využít nedostatky bankovního sektoru a pokusit se tradičním hráčům přetáhnout zákazníky. Nadnárodní korporace totiž často neumí s inovacemi dostatečně rychle držet krok. A usnadnit by to startupům měla i legislativa PSD2, která v sobotu nabyla platnost.\n„Jednoduchost služby, kterou Revolut přináší oproti tradičním bankám, byla oceněna již více než jedním milionem zákazníků. V tomto kontextu je přirozené pozorovat zvyšující se konkurenční prostředí. Služba, kterou přináší TransferWise, je toho dalším důkazem,“ reagoval Jindřich na novinky od konkurenta.\nRevolut rozšiřuje podporu kryptoměn o Ripple a Bitcoin Cash. Chce z nich udělat mainstream Revolut je dalším evropským unicornem, získal investici 250 milionů dolarů Revolut mohl být zneužit na praní špinavých peněz. Dokáže udržet bezpečnost i rychlý růst? Revolut oficiálně startuje v Česku, spouští plnou podporu české koruny\nTagy: fintech • platby • revolut • startup • Transferwise


Masivní dřevěná postel OKU SUGI – Atelier Paletky\nMasivní dřevěná postel propojující krásu českého dřeva s upcyclingem, konkrétně dřevem z jednocestných palet. Úchvatný kontrast medového nádechu dubu s černým japonským cedrem opracovaným technikou shou sugi ban. Český dub zásadně z lokálních zdrojů se zachovalými přírodními hranami a vestavěné stolky. Celá postel je spojena “na sucho” pomocí kolíků, které tvoří poměrně výrazný a originální prvek. S touto postelí získáte opravdu jedinečný kus poctivého nábytku.\nPoptejte nezávazně specifickou variantu přesně pro vás.\n1800 x 2000 (2400 x 900) mm, nebo na přání\nČeský dub a opalovaný japonský cedr\nZískejte produktový list


kavárny – Sweet world by Barush\nPůlka prázdnin je za námi. Já jako pracující člověk to moc nevnímám, ale rozhodně mám tohle léto pořádně nabité. Řím, Colours of Ostrava, Benátská!.. Je toho fakt hodně. Přesně si pamatuju, že jsem loni neměla žádné plány a hrozně mě to drtilo a teď sem ráda za každý den, kdy jsem doma a stačím alespoň uklidit. Pojďme si společně ten můj červenec projít.\n2. 8. 2019 od Bara Turkova\nLeden byl pro mě ve znamení snídaní a dlouhých povídání s kamarádkami. Nechybělo u toho samozřejmě dobré kafe a skvělé jídlo. V lednu jsem si neskutečně oblíbila kavárnu Typika, kousek od Náměstí Bratří Synků, kde je to naprosto skvělé. Už dlouho miluji Monolok a Cukrárnu Alchymistu, kde bych mohla být pořád. Číst dále..\n7. 2. 2019 od Bara Turkova\nMyslím, že nešlo přehlédnout, že jsem prodloužený víkend v červenci strávila s kamarádkami v Amsterdamu. Jsem z toho města tak nadšená, že jsem pořád myšlenkami ještě v něm. Pro vás budu mít několik článků a začneme čím jiným než jídlem aneb moje tipy, kde to v Amsterdamu stojí za to.\n19. 7. 2018 od Bara Turkova\nZahrádky, sluníčko, káva a dortík, to je moje. V dalším „díle“ mého kavárenského potulování se zajdeme podívat do těch kaváren, které jsem si za poslední měsíce zamilovala. Číst dále..\nDo Berlína jsem jela hlavně poznat nové kavárny. A to jsem si splnila druhý a vlastně i poslední den, co jsem v Berlíně byla. A zklamaná jsem rozhodně nebyla.\n24. 7. 2017 od Bara Turkova\nDýňový cheesecake s ořechy a smetanou


Antonín Chittussi - Životopisy | Odmaturuj\nMnoho z jeho života a díla zůstává dosud tajemstvím. Nedochovalo se dost životopisných záznamů, některé obrazy známe jen z černobílých fotografií a ještě více je střeženo v nepřístupných soukromých sbírkách.\nAntonín Chittussi se narodil roku 1847 v Ronově nad Doubravkou. Matka byla Češka, ale otec italského původu. Chvíli studoval na technice, ale pak přešel na AVU. Mezihrou se staly studijní pobyty v Mnichově a ve Vídni. Potom ale začaly boje v Bosně a Hercegovině (asi 1873-78) a Chittussi byl nasazen jako záložník. Co zde viděl, také patřičně ovlivnilo jeho povahové vlastnosti. Zvýšila se jeho melancholie, nedůvěra k lidem i jeho prudkost. V této válce vzniklo i dost obrazů později vystavených jako soubor stále byly nedokonalé a úspěch patřil snad jen sympatickému autorovi. „…posavadní činnost má byla nadarmo“ (Ukázka z dopisu kolem třiceti let.) Jeho život prosvětlovala hluboká láska a cit ke Zdence Braunerové. Zde se mu dostávalo důvěry a přátelství paní Augusty B.\nS pomocí její a J. Zeyera se dostal k největšímu životnímu mezníku. Stal se jím uskutečněný sen – Paříž. V jeho díle se odehrála velká změna. „…překvapující zapření vlastní malířské minulosti, s nímž navázal na francouzské krajinářství…“ (A. Matějček) Delší dobu se u něj objevovaly deprese a sebepodceňování, ale svou povahou odmítal přátelství všech, kteří to mysleli dobře a špatně se přizpůsoboval.\nZásadním nejsilnějším dojmem na něho zapůsobily pařížské galerie a dílo Corotovo, Courbetovo a především díla barbizonských mistrů. Rok jeho příjezdu byl také časem čtvrté výstavy impresionistů, kteří už sice nebudily takový odpor, ale prakticky si nijak nepomohli. Chittussi se tehdy stal zamlklým a soustředěným – to když na sebe vzal úkol zdokonalit se po vzoru již zmiňovaných malířů. Brzy namaloval podle studie Krajinu z okolí Labe. Pozval si k ní dva francouzské kritiky, kteří však obrazu mnohé vyčítali. Autor díla byl zpočátku zdrcen, ale nakonec přece odeslal krajinu do Salonu – a byla přijata. Byl uveden do pařížské společnosti, navázal důležité známosti. Najal si ateliér a kreslil, studoval, kopíroval a maloval. Přímo v Paříži (Pohled na Paříž), na zájezdech (Bretaň, Normandie, Holandsko) a především v Barbizonu, ve Fontainebleau a na pobřeží Seiny. Pravidelně vystavoval na všech důležitých výstavách. Roku 1880 překvapivě vytvořil několik zátiší, což z jeho tvorby dost vybočovalo.\nByl roztrpčen z toho, že v Paříži sklízel více úspěchů než v Praze, kde ho nechápali a dokonce označili za impresionistu. Přesto se mu po Čechách stýskalo a ještě roku 1882 tam na delší dobu odjel. Pak se sice ještě rozjel do Paříže, ale brzy se vrátil nastálo. Odstěhoval se do vsi Člunku u Jindřichova Hradce, posléze do Třeboně. V přednáškách o přírodě byl čím dál razantnější, přeháněl a v námětech chyběli lidé i zvířata, kteří prý přírodu rušili. Jeho výlety do krajiny ho bohužel brzo stály zdraví – nikdy se nevyléčil z průduškového kataru. Roku 1888 začal pracovat na obrovském Pohledu na Prahu z kláštera Strahovského. Jeho zdraví se zhoršovalo a dočkal se velkého zklamání – jeho Pohled na Prahu nedočkal uznání ani zde, ani v cizině. Pak jezdil jak se dalo po Čechách – zpodobňoval rybníky, pole, louky, mlýny… Ještě jednou přijel do Paříže zhlédnout Světovou výstavu. Dále navštívil Tatry a znovu Jindřichův Hradec. Říkal, že už nebude dlouho živ, dokonce uspořádal hostinu na rozloučenou. V Praze se s nikým už nestýkal, ani neodpovídal na ničí dopisy. Zemřel v květnu 1891 ve věku nedožitých 44 let.\nJeho dílo zásadně ovlivnilo mnoho mladých tvůrců a sám se zařadil na pevné místo v dějinách českého krajinářství.\nJ. V. Sládek: (o Bosně a Hercegovině) „Když jsi odcházel, přál jsem si, abych mohl jít za Tebe, a umřít tam, poněvadž můj život je k ničemu a Tvůj bude nám tak drahý.“\nA.Ch. sám: „Malovanou krajinou musím rozplakat sedláka… Z ní musí být každému jasno, že byla malována např. ve středu dne 13. května ve tři hodiny odpoledne, a z ní musí člověk, jenž má duši, vyčísti, co jsem při pohledu na ní cítil.“\nJeden z rozhovorů dokládající Chittussiho vztah k přírodě. (Dalším často reprodukovaným rozhovorem byl ten, kdy prohlásil, že rozkrojené jablko trpí a mění tvář stejně jako zraněný člověk.) Ch. vykládal uneseně o své představě ideální krásné krajinky: „V popředí nic-nic-nic, jen vzadu vodička…“ Načež ovšem někdo suše poznamenal: „To by se to malovalo, takové krajinky, kde nic není.“ To už ale malíř vybuchl a jeho řeč “vířila jako orkán o kráse prosté krajiny“: „Já viděl v Chuchli pole tak krásné, že jsem se nad tou krásou dal do pláče.“\nJedno z jeho přímých odsouzení: „Munkácsyův Kristus není žádný Bůh syn, nýbrž Maďar, který má navoskované kníry. Jen se tomu divím, že ho nenamaloval v attile…“\nHodnocení životopisu Antonín Chittussi\nConstanble John - referát (Malířství)\nKomentáře k životopisu Antonín Chittussi


Po bratrech Josefu a Ctiradovi Mašínech dostal čestnou plaketu předsedy vlády také člen jejich ozbrojené odbojové skupiny z padesátých let minulého století Milan Paumer. Ten, stejně jako oba bratři, doposud neprojevil lítost nad tím, že při útěku z tehdejšího reálně socialistického Československa bylo členy skupiny zabito několik nevinných lidí. Evidentně se k tomu ani nechystá. O životě jedné z obětí Paumer dokonce veřejně hovoří jako o „hnusném životě“.\nJiž v den ocenění bratrů Josefa a Ctirada Mašínů z rukou premiéra Mirka Topolánka (ODS) byl Milan Paumer konfrontován s tím, zda ho provedení dávných činů mrzí. „...přece jen, v srpnu 1952 jste přepadl auto s výplatami. A zahynul ozbrojený pokladník. Není vám to líto?“ zeptal se jej redaktor Českého rozhlasu. Paumer lítost neprojevil, naopak šel do útoku.\n„Vůbec ne. Ten si ten svůj hnusnej život moh zachránit tím způsobem, že moh předat ty peníze a bylo by všechno v pořádku. Ten, jedinej, kterej v tom autě byl, měl zbraň. A on ji vytáhnul a chtěl, ohrožoval s tou zbraní, ohrožoval Pepu (Josefa Mašína – pozn. red.), s kterým zápasil o tu zbraň. No a pak vyšla rána a on se sám odstřelil,“ řekl Paumer. „Bohužel, na tuto děsivou odpověď, která dokládá, že Paumer pohrdá životy druhých a flagrantním způsobem otáčí vztah vrah (lupič) a jeho oběť, rozhlasový moderátor nezareagoval. Pokladník Rošický, který se stal nevinnou obětí, byl Paumerem v této rozhlasové odpovědi vylíčen jako původce vlastní smrti. V Paumerově neuvěřitelně drzé dikci právě tato oběť 'ohrožovala' lupiče a vrahy a sama se 'odstřelila',“ reagovala na Paumerova slova pro gitU tisková mluvčí KSČM Monika Hoření.\nNeprojevení lítosti ze strany Paumera ani Mašínů ale nevadí premiéru Topolánkovi, který uděloval čestné plakety. „Milan Paumer patří ke skupině, která se po nástupu komunismu, kdy komunismus vyhlásil válku vlastním občanům, postavila proti režimu a chtěla bojovat za osvobození Československa od totalitního režimu. Často se diskutuje o obětech. Myslím si, že bychom měli uvést celou řadu srovnání, kolik lidí například zemřelo na drátech vysokého napětí při pokusu opustit totalitní zemi, kolik lidí zemřelo v komunistických lágrech a podobně,“ řekl Topolánek v úterý v pražské Kramářově vile, při slavnostním předání čestné plakety Paumerovi. Nikoli ale všichni, kteří Mašíny a Paumera jinak uctívají, na celou záležitost hledí tak přímočaře jako premiér. „Byly doby, kdy války měly svá pravidla,“ uvedl kupříkladu publicista a bývalý kancléř Pražského hradu Ivan Medek v sobotních Lidových novinách. V případě Mašínů, kteří jednu z obětí omámili chloroformem a následně jí ve spánku podřízli hrdlo, však podle Medka tato pravidla neplatila. „To, že se jich bratři Mašínové nedokázali vždy držet, může být pochopitelné, ale v žádném případě to neznamená, že na jednání, které připomíná spíše popravu než boj, měli tak říkajíc právo. Soudit nemohu a nechci. Možná že se mýlím, ale myslím si, že sebenepatrnější projev lítosti, vycházející ze svědomí mužů tehdy mladých, by velikost jejich odvahy nezmenšil. Právě naopak,“ dodal Medek.\nZtráty lidských životů byly a jsou překážkou i pro bývalého a stávajícího prezidenta Václava Havla a Václava Klause, kteří Mašínům ani Paumerovi nikdy neudělili státní vyznamenání, ač to Senát opakovaně navrhoval. Veřejnost se dělí na ty, kteří právo na svobodu nestaví nad právo na život jiného člověka, a na ty, kteří to vnímají opačně. Někteří si v tomto pomáhají i takzvaným černým humorem. Na serveru Aktualne.cz kupříkladu jeden z tázajících se lidí položil, pod přezdívkou Gecko, Paumerovi následující dotaz: „Dobrý den, budete se snažit i o ocenění dalších neprávem opomíjených bojovníků proti komunismu? Mám na mysli například. ikonu protikomunistického odboje Olgu Hepnarovou, která v 70. letech zlikvidovala 8 komunistů nebo Ladislava Hojera, který zlikvidoval 5 komunistek? Dodnes nemají úctu národa...“ Hepnarová najela za minulého režimu náklaďákem do skupiny lidí stojících na tramvajové refýži, dostala trest smrti. Hojer znásilňoval a vraždil ženy, dostal taktéž trest smrti. Paumer na dotaz odpověděl svérázně: „V současné době se snažíme prosadit zákon o třetím odboji, který by anuloval zbytkové tresty. A na jeho základě bychom poté prosazovali ocenění dalších bojovníků proti komunismu.“ Podle návrhu zákona o protikomunistickém odboji, který právě projednává Senát, by mohli být účastníci třetího odboje postaveni na roveň válečných veteránů. Osvědčení by měl vydávat Ústav pro studium totalitních režimů. Za protikomunistického odbojáře má být podle návrhu považován ten, kdo vedl ozbrojený boj, sabotáže, spolupracoval se zahraniční zpravodajskou službou demokratického státu, věnoval se převaděčství nebo například fungoval jako agent-chodec. Hepnarové a Hojera by se zákon pravděpodobně netýkal, Mašínů a Paumera ale ano.