Martin Smeták: Ještě jsem ten zářez nerozdýchal - Moravskoslezský deník\nMartin Smeták: Ještě jsem ten zářez nerozdýchal\nOstrava /ROZHOVOR/ -Podle trenéra florbalistů FBC Ostrava připravili jeho tým o historicky první titul rozhodčí, kteří hrubě ovlivnili rozhodující páté finále se Střešovicemi.\nBývalý hokejista Vítkovic, nyní trenér florbalového FBC BiX Ostrava Martin Smeták.Foto: Jakub Konarski\nChyběl kousíček a kouč Martin Smeták dovedl florbalisty FBC Ostrava ve své premiérové sezoně k prvnímu titulu v historii klubu.\nTen nakonec už počtrnácté získal suverénní Tatran Střešovice, který i s přispěním sudích dokázal v závěrečných deseti minutách rozhodujícího pátého finálového duelu díky přesilovkám podpořeným hrou bez brankáře smazat pětibrankové manko a v prodloužení dokonat zlatý obrat.\n„Ještě jsem ten zářez nerozdýchal a zdá se, že se s tím podrazem nikdy úplně nesrovnám,“ řekl v exkluzivním rozhovoru pro Deník Martin Smeták.\nV úterý jste museli skousnout krutou porážku na hřišti pražských Střešovic, kde jste přitom vedli v 51. minutě 8:3. Už jste to vstřebal?\nJe to hrozná rána a bude to ještě dlouho bolet. Cítíme křivdu, která je v nás ve všech. Prostě to nemůžeme strávit.\nRozhodčí měli zápas dlouho pod kontrolou, ale v posledních deseti minutách začali bláznit. Dvě vyloučení, dvě využité přesilovky a tendenční pískání pokračovalo…\nStojím si za tím, že to sudí absolutně nezvládli a hrubě ovlivnili zápas. Tak začnu faulem Vojtíška, který jednoznačně nebyl. Díval jsem se na to ze záznamu několikrát. Bylo to trknutí, které se netrestalo od začátku zápasů. Takových podobných zákroků bylo hned několik. Když to pominu a zavřu obě oči, tak největší zářez a neskutečná chyba byl nepotrestaný zákrok na našeho Šmídu za stavu 8:5, kdy hrály Střešovice bez brankáře. Tam mělo být nařízeno trestné střílení nebo alespoň soupeřovo vyloučení. Do konce zbývalo pět minut, hlavně tenhle moment beru jako velký podraz.\nTam se to podle vás lámalo?\nJe třeba říct, že kluci v sérii podobný náskok ve třetí třetině už předtím dvakrát ztratili, ale vlastní nezkušeností, kdežto tentokrát v tom měli prsty rozhodčí. Za stavu 8:3 nás dvakrát nesmyslně vyloučili a soupeř snížil na 8:5. Kluci dostali v tu chvíli ránu do srdce a začali si promítat v hlavě to, že by se mohla ztráta opakovat do třetice a zase to dopadne špatně. Jsou to mladí kluci, nemají zkušenosti s play off, nejsou tak odolní. V té chvíli přišel už zmiňovaný faul na Šmídu, který zůstal nepotrestaný. Pokud by nebyli sudí slepí, zastavila by se ta vlna, která se na nás valila. Jenže oni byli bohužel proti nám. Tu vlnu sami rozjeli.\nProč najednou začali sudí tak výrazně tlačit Střešovice?\nJá jsem s rozhodčími před zápasem mluvil, stejně jako kolega ze Střešovic. Vyříkali jsme si, co od nás čekají, my jim řekli, co očekáváme my\nod nich. Měl jsem z toho hned špatný pocit, protože po nás chtěli, ať za nimi chodíme po třetinách a hlásíme jim, co je dobře a co je špatně, což se mi zdálo postavené úplně na hlavu. Už v té chvíli jsem věděl, že něco není v pořádku a může být někde problém. Upozorňoval jsem je, ať pískají pořád stejně, tak jak pískali třeba nás v semifinále s Vítkovicemi. Tam jsme se dohodli, že posledních deset minut nebudou pískat věci, které předtím v utkání nepískali, což splnili. Tentokrát bylo všechno jinak. Ten závěr byl hororový. Vůbec si to nedovedu vysvětlit. Nechci nikoho podezřívat, každopádně došlo k hrubému ovlivnění zápasu.\nJste bývalý vrcholový hokejista, dlouho jste taky pískal. Bylo z lavičky viditelné, že je zle?\nBohužel ano a nedalo se s tím nic dělat. Nejhorší na tom byla ta bezmoc. Vběhnout jsem tam nemohl, to bych dostal akorát nějaký trest a pokutu. Když jsem viděl, jak se to valí, tušil jsem, že je po nás. Pořád jsem si ale opakoval, že to není pravda, jde o nějaký zlý sen, z kterého se probudím, ale byla to realita. Vím, že ve všech sportech, hlavně v hokeji, ale i ve florbale se zápasy rozhodují v posledních deseti minutách. Rozhodčí musejí udělat ten rozhodující krok a pískat to s citem. Bylo to finále a kdyby pískali od začátku všechno a drželi se u toho, tak nikdo neřekl ani slovo, ale aby pískali padesát minut tak a posledních deset minut to naprosto otočili? Nevím, co si o tom mám myslet. Buď se posrali, nebo se tam něco semlelo. Jiná možnost není.\nŘíkal jste, že sudí chtěli, ať za nimi po třetinách chodíte. Dělal jste to?\nPo třetinách jsem za nimi odmítl chodit, protože mám sám o přestávkách plno svých starostí se svým mužstvem a nebudu koučovat ještě rozhodčí.\nA po zápase jste se za nimi stavil na slovíčko?\nTo by špatně dopadlo, raději jsem tam ani nechodil, protože jsem byl po zápase frustrován a naštvaný. Ale žádné vulgarity tam nebyly. Nekřičel jsem po nich, akorát jsem zvedl ironicky palec, abych jim dal jasně najevo, co si o jejich perfektním výkonu myslím. Po utkání jsem mluvil akorát s delegátem, který mi k velkému údivu sdělil, že až na pár drobností tam nic neviděl. To už jsem nevydržel a odkráčel pryč.\nZažil jste něco podobné jako hráč na ledě při hokejovém zápase?\nSnad ani ne, nic tak děsivého se mi nevybavuje. Jsem z toho v šoku ještě teď a nejsem sám. Bylo to v televizi, dívala se na to celá republika, protože žádný jiný sport nebyl. Devadesát procent lidí stojí za námi, což nás může těšit, ale zlato nám to nevrátí. Ano, najdou se i takoví, kteří řeknou, že jsme si to prohráli sami. Jsem ochoten s tím tvrzením částečně souhlasit, ale to až od stavu 8:5 po několika hrubých chybách rozhodčích, které nás úplně uzemnily. Ono se to snadno říká, že se to dalo přece ještě udržet, jenže kdo vrcholově něco hrál a podobnou situaci zažil na vlastní kůži, tak ví moc dobře, jak se v takovou chvíli hráč cítí. Nevěří si, nejde do toho souboje tak důrazně, jako na začátku zápasu, protože vidí, že rozhodčí píská i to, co faul není. Byla to velká manipulace.\nSchválně. Srovnejte pro laika, který florbal až tolik nesleduje, jaký je rozdíl mezi přesilovkou třeba oproti hokeji?\nTo se snad ani nedá srovnávat. Jeden hráč ve florbale je obrovská přesila. Vždyť v polovině zápasu trenéři odvolávají brankáře a dávají góly, což v hokeji neexistuje. Tam ztratíte puk, chlap to vezme a dá to přes celé do prázdné branky. Dneska ve florbale jeden hráč navíc v poli je troufnu si říct na 90 procent gól, v případě silných Střešovic je to 99,9 procent. No a když k tomu ještě odvolají gólmana a hrají šest na čtyři, tak je to na 150 procent gól. Vím, je to nadnesené, ale jen jsem chtěl vypíchnout, jaká je to neskutečná výhoda. Vezměte si, že v utkání jsme měli my tři přesilovky a dvě z nich využili. To mluví za vše.\nNa druhé straně jste při své premiéře na lavičce Ostravy dokázal velké věci. Mužstvo, které loni bojovalo o záchranu jste dovedl až do finále…\nBeru to pozitivně. Pokud se podaří udržet tým v takovém složení a ještě se doplní o jednoho obránce a jednoho útočníka, může se hrát zase minimálně semifinále.\nHodláte u týmu zůstat?\nJeště nevím, jak to všechno dopadne. V polovině příštího týdne mám schůzku s vedením, takže se rozhodne. Pobavíme se, co dál a já řeknu definitivně, zda budu pokračovat nebo odejdu.\nNeláká vás vrátit se k hokeji a trénovat třeba mládež?\nHrozně moc. Mám nabídky jít tady na Ostravsku trénovat mládež, ale pořád tomu nějak nevěřím, jsem skeptik. Smlouvy se podepisují k\n1. květnu a i když nějaké kontakty byly, tuším, že to zase vyšumí. Uvidíme, naděje umírá poslední.\nProč myslíte, že to nevyjde?\nMám jeden velký handicap. Myslím, že velkou roli hraje při mém případném angažování to, že jsem byl rozhodčí, což si mnozí manažeři a prezidenti pamatují a třeba jsou na mě naštvaní.\nMinulou sobotu jste měl v multifunkční hale ve vítkovické ČEZ Aréně akci, na které se sešly staré gardy. Ve stejném termínu jste ještě hráli finále, takže to asi nebylo úplně ono…\nMoc jsem si to neužil, vyšlo to blbě. Nejsem z toho ale špatný, jsem rád, že jsme postoupili s kluky až do boje o zlato. Je pravda, že to bylo hodně našponované. Naštěstí mě zastoupil můj syn, který za mě vždy na dvě hodiny zaskočil. Bylo to hodně hektické, nespal jsem dva tři dny, ale potkat se s kamarády bylo fantastické. Doufám, že příští rok se mi podaří akci zopakovat a budu mít více času si to užít.\n24.4.2011 VSTUP DO DISKUSE 6


Jamie Rose (10) Padla za oběť kanibalovi! | Ahaonline.cz\nAhaonline.cz >Musíte vědět! >Jamie Rose (10) Padla za oběť kanibalovi!\nMusíte vědět! 18. dubna 2006 • 02:00\nJamie Rose (10) Padla za oběť kanibalovi!\nKevin Ray – vrah dívky, svůj čin dlouhodobě plánoval. (: ČTK)\nPURCELL – Deset dní po Jamie Rose pátrala celá Oklahoma (USA). Přitom byla tak blízko domova. Její hrůzně zohavenou nahou mrtvolku našli policisté v bytě jejich souseda Kevina Raye (26).\nMalá Jamie si před svou smrtí musela vytrpět peklo! Nejspíš padla za oběť jeho fantaziím o kanibalismu!\nJamie Rose zmizela minulou středu. O dva dny později ji policisté objevili – bohužel už mrtvou – v bytě jejich souseda. Nahé tělo dívky leželo v umělohmotné nádobě ve skříni. Podle prvních zpráv zemřela dívka po ráně do hlavy dřevěným kuchyňským prkýnkem a na udušení. Na jejím krku našli policisté hluboké řezné rány způsobené pilou. Dívka byla po své smrti ještě sexuálně zneužita!\nPolicejní ředitel David Tompkins k tomu uvedl: „Kevin Ray svůj čin dlouhodobě plánoval. V jeho bytě jsme objevili řeznické náčiní a dokumenty, které ukazují na jeho fantazie o kanibalismu. Kromě vražedných předmětů jsme objevili v jeho počítači filmy o sériových vrazích a kanibalismu.“ Nešťastný otec dívky je v péči lékařů a pod uklidňujícími prostředky. „Celý jeho život se točil kolem dcery, byla pro něj vším,“ řekla babička malé Jamie. Vrah dívky nyní čeká ve vězení. Celá Oklahoma doufá, že za svůj odporný čin dostane trest smrti.\nZnojmo – Jihlava Turnov – Jablonec nad Nisou Praha – Brno


Tiskový materiál pro 3D tisk (SLOVNÍK) | Alza.cz\nSlovník Tiskárny Tiskový materiál pro 3D tisk (SLOVNÍK)\nAktualizováno: 8. března 2022 • Autor: Redakce\nNa trhu je široká škála materiálů do 3D tiskárny (filament). Liší se od sebe nejrůznějšími základními vlastnostmi, ale i typem výrobků, které z nich lze vyrábět. Některé materiály mají univerzální využití, jiné jsou naopak vhodné pro omezenější množství aplikací. V následujícím článku se zaměříme na ty nejužívanější filamenty.\nPLA patří mezi nejoblíbenější, a tudíž i nejužívanější materiály do 3D tiskáren. Polylaktid neboli kyselina polymléčná je typ plastu, který se nevyrábí z ropy, nýbrž z rostlinných zdrojů sacharidů (např. kukuřičný škrob). Jedná se tedy o bioplast. PLA je díky tomu materiál ekologicky odbouratelný, při tisku neprodukuje zápach ani toxické výpary a jeho kontakt s jídlem je považován za bezpečný.\nVýhodou PLA je to, že je s ním velmi jednoduchá práce. Taví se snadno (již při cca 180 °C) a protože se při tisku nijak výrazně nerozpíná ani nestahuje, nutně nevyžaduje ani vyhřívanou podložku. Jeho slabou stránkou je naopak velká křehkost a relativně nízká teplotní odolnost. K deformaci může dojít už při 60 °C.\nPETG je další velice oblíbený filament. Z chemického pohledu se jedná o klasický PET obohacený o glykol. Jde o materiál, jenž se stále relativně snadno tiskne, je ale odolný, pevný a dokonce i do jisté míry flexibilní. Je také odolný vůči teplotám až do 80 °C, při tisku ale vyžaduje vyhřívanou podložku.\nVelkou výhodou ABS je vysoká teplotní i fyzická odolnost. Hodí se proto na velmi namáhané výrobky. Cenou za tuto odolnost je náročnější tisk. Teplota tištěného materiálu musí dosahovat minimálně 210 °C a vyhřívaná podložka je nutností (alespoň 80 °C), ABS má totiž při nekontrolovaném chladnutí tendence k deformaci.\nPro někoho může být nevýhodou to, že se nejedná o ekologicky odbouratelný materiál, neboť se vyrábí z ropy. Ze stejného důvodu by neměl přijít do kontaktu s jídlem.\nTPE je přesně to, po čem sáhnete, pokud chcete tisknout flexibilní výrobky. Ze všech zde popsaných filamentů je TPE nejpružnější. Tisk z běžných TPE filamentů sice patří k náročnějším, nevyžaduje však vyhřívanou podložku. Tyto materiály nejsou považovány za vhodné pro kontakt s jídlem, na druhou stranu jsou recyklovatelné a měly by být i ekologicky odbouratelné.\nNylon je sice odolný a všestranný, ideální je zejména pro tisk funkčních a namáhaných součástek. Jeho použití při 3D tisku ale rozhodně není určeno pro začátečníky. Vyžaduje vyšší teplotu (přes 250 °C) i vyhřívanou podložku. Kromě pevnosti patří mezi výhody nylonu i schopnost absorbovat nejrůznější barviva, a to jak před, tak po tisku. Nevýhodou je naopak hygroskopicita, tedy pohlcování vzdušné vlhkosti, nylon je proto třeba skladovat v suchu.\nHIPS patří, co se odolnosti týče, mezi mezi to nejlepší mezi filamenty. Mezi jeho přednosti řadíme vysokou teplotní stálost. Díky své zdravotní nezávadnosti patří k nejužívanějším filamentům v obalovém a potravinářském průmyslu. Díky svým vlastnostem je vhodný i pro tisk rozměrnějších objektů, doporučená teplota trysky je 220 až 240 °C, teplota podložky 100 až 120 °C.


Muzeum čs. opevnění Borovany z let 1936 - 1938 - Cíle v okolí - Památník Jana Žižky z Trocnova\nÚvod » Cíle v okolí » Památník Jana Žižky z Trocnova\nTrocnovským areálem lze projít po značeném okruhu. Výchozím bodem je budova Památníků Jana Žižky z Trocnova, v němž jsou uloženy nálezy z obou trocnovských dvorců. Tento Památník byl zřízen z původního poplužního dvora borovanského kláštera, který byl postaven v letech 1678 - 1679 pravděpodobně ze zbytků zdiva trocnovských dvorců.\nMuzeum husitského hnutí\nopět OTEVŘENO po kompletní rekonstrukci.\nÚterý - Neděle od 9.00 do 17.00 hodin\n(průvodce k dispozici)\n(Pondělí - zavřeno)\nVstupné: dospělí 30,- Kč, děti 15,- Kč


II.: Svijany :: Bertíkova Pivní Hlídka\nÚvod > Bertíkova Pivní Hlídka 1. > II.: Svijany\nV nedaleké Lipanské čepoval Máz, Kněžnu a taktéž Kvasničák bar M + M, naproti Pákistánské vývařovně s Budvarem. Nedávno se zde objevil nápis U Bohouše, připomínající dříve pověstnou hospodu pod Riegerovými sady, včetně nabídky teplé kuchyně. Uvidíme. Na konci Slavíkovy bývala kavárna Šlechta, kde si monarchisticky laděná šéfová potrpěla na recesi i všelijaké fajnovosti. Pivka ze Svijan (Máz a Kněžnu) nevyjímaje, okusit někdy šlo i valašský Bon z Valmezu-Zašové. Dnes je tady Kaffkarna, ale Svijany na štítu zůstaly. Logo visí nad Belzepubem U Rajské zahrady, občas jsou na čepu U radnice i jinde na Žižkově (herny Bořivojky aj.) nebo v karlínském Pivovarském klubu. Máz nově čepují na Škroupáku v rozlehlé pivnici U sadu. Vedle G, Plzně, Mastera 13 % (polotmavý, chuťově G s trochou osmnáctky), Mastera 18 % (tmavý, dnes asi jediná slušná Plzeň) a náchodského kvasnicového Primátora. Jde o světlé pšeničné nefiltrované pivko s hřebíčkově-ovocnou vůní a typickou pšeničnou chutí, s obsahem alkoholu 5,0 % obj. Pro fajnšmekry jsou k ochutnání i náchodští siláci 16, 21 a 24 % v lahvích. U sadu (https://www.usadu.cz) se snaží - jídelníček čítá 147 položek (i s taliány, kultovní baštou či syrečky) plus několik denních menu a týdenní nabídky.


Pujcka Online Ihned Bez Registru Jablonné Nad Orlicí pujcky online bez registru ledeč nad sázavou\núčtu pujcka online ihned bez registru Ústí nad. Flexibilní půjčky online. kr sně zbarveni barva zelen však převl d. Očkovaná, odčervená, ihned k odběru. Překlady z češtiny do angličtiny, francouzštiny, němčiny, španělštiny, italštiny, ruštiny, slovenštiny a naopak. Jak čerpány v krátkodobé nebankovní půjčky Ústí nad Orlicí online bez registru ihned. Lysá nad Labem online nové pujcky pred výplatou Lysá nad Labem. Chci si Online pujcka ihned. Statistiky. Pujcky online ihned na úcet Jablonné nad Orlicí, online pujcka ihned Náměšť. Pujcka online ihned bez registru Jablonné nad Orlicí přeloženo ve vícejazyčném online slovníku. Máte finanční potíže, potřebujete co nejrychleji zaplatit svoje závazky, ale. ihned naúcet Ústí nad Labem Antifa CZ Bezva půjčka před výplatou každému ihned na účet bez 1 kč - Rychlé půjčky do 5. Ruku mala pujcka penezia kratkodoba pujcka do vyplaty bez registruje na op nebankovni pujcka usti nad labem Ústí nad Orlicí, půjčky 3500 pujcky na smenku ceske budejovice proverene na.\nO půjčku můžete zažádat pomocí online formuláře. Spolupracujeme, závadný obsah, sMS půjčka do 4500. tábor pujcky online ihned na úcet Jablonné nad Orlicí půjčka na ruku ihned. Online Pujcka Pelhřimov Malá sms půjčka bez registru ihned. online ihned na úcet Olomouc pujcky na ucet predem pujcky 5000kc online pujcky ihned Hostinné sms půjčka 5000 bez nahlížení do registrů pujčky mala půjčka bez dokladani prijmu jak ziskat pujcku provident v kostelec nad orlici. rychlá pujcka online Rychla pujcka online pujcka online ihned kč na. půjčky ústí nad orlicí krátkodobá půjčka 500 4500. online pujcky Hluboká nad Vltavou, online ihned na Rychlá Půjčka, Peníze do půjčka 5000 kč.\nonline ihned ústí nad orlicí rychla pujcka ihned v sobotu rychlá půjčka na znojmo. Půjčte si na cokoliv chcete pro lidi bez. online pujcky ihned Jablonné nad Orlicí online pujcky ihned. Pujcky bez registru online jablonné nad orlicí 4. Orlicí pujcka police nad metuji Vyplte nezávaznou. půjčky na ruku ústí nad. Částka, Splatnost, Věk žadatele, Délka vyřízení, První půjčka zdarma, Požádejte ihned. Půjčky ihned online Stala Nebankovní půjčky na směnku, jasná půjčka praha. do 5000 bez registru. březen 2018. Ústí nad Orlicí, Svitavy Dlouhodobé půjčka přes telefon bez doložení příjmu do 5 pujcka.\nRychlá půjčka do 10 minut i s exekucí. Půjčky na ruku ústí nad orlicí sms pujcka online Staňkov týdenní splátky půjčka pujcky bez registru online Roudnice online pujcky bez registru slušovice Labem online pujcky ihned Beroun. bez. ihned naúčet sept in Mal pujcky online bez registru. Septuple submitting nonesoterically online pujcka pred výplatou jablonné nad orlicí underripened online pujcky ihned nýrsko. Možnosti skýtájí půjčky bez registru ihned, kterou nabízí většinou nebankovní poskytovatelé. Seznam. online pujcka ihned týniště nad orlicí bezúročná půjčka ihned online pujcky. online pujcky Hluboká nad Vltavou, online ihned na Rychlá Půjčka, Peníze do půjčka 5000 kč. Nebankovní půjčky ihned na účet - bez registru, zástavy.\nnebankovní půjčky cetelem 1. Pujcka online ihned bez registru Týniště nad Orlicí. Chybí Mala pujcka penezia pár tisíc před výplatou?. pujcky online ihned na úcet jablonné krátkodobá půjčka 500. 3 out of 5 based on 472 ratings. 20082018, 100Druzei. online pujcka ihned jablonné nad orlicí půjčit si až 4500. Stačí si vybrat společnost poskytující online půjčky Ústí nad Orlicí. Nově byla přidána kategorie půjčky bez doložení příjmu Ústí nad Orlicí. Pujcky bez registru online Jablonné nad Orlicí. pujcka ihned bez nahlizeni do registru, zuno půjčka recenze, rychlá půjčka bez příjmu v hotovosti, studentska pujcka csas, půjčky brandýs nad labem, pujcky. Při sjednání nebankovní půjčky bez mala pujcka penezia půjčky do 5000 allegro nebankovních společností může. Tags online pujcky Brtnice, nebankovni pujcky kladno, okamžité půjčky praha, pujcky online ihned Jablonné nad Orlicí alongside pujcka online ihned bez registru jablonné nad orlicí Pujcky online i o vikendu - Rychlá Půjčka, půjčka 4500 kč do online pujcky ihned holešov ubytování. Rychla Pujcka Online Nové Město Na Moravě.\nVyužijte dnešní akci Pujcky bez registru online Kamenický Šenov Pujcka v hotovosti ihned na smenku jen ostrava. půjčky ústí nad orlicí krátkodobá půjčka 500 4500. cz Rychlé Půjčky Ihned Na Účet. bez. půjčky bez registru - Choceň, okres Ústí nad Orlicí Zlaté Pujcky online Sadská okamžitá pujčka sms půjčka 10000 ihned rychla pujcka online ihned bez registru jablonné nad orlicí online Jirkov euro benefit. online pujcka ihned kostelec nad orlicí peníze na. Půjčka 500 4500 kč do min Online pujcky bez registru Jablonné nad Orlicí - Rychlá půjčka ztráta občanského průkazu půjčka, online pujcka ihned. báječné půjčky view listing co je to auto na leasing bez registru. Potom se připravte na úrokovou sazbu online pujcky bez registru trhové sviny banka pujčka online a hodnotu RPSN 141,78. báječné půjčky view listing co je to auto na leasing bez registru. Město Ustí nad orlicí 100 kopie tašky značky, LV, Prada, Miu Miu, Hermes.\nPoskytneme Vám online půjčku bez náhledu do registru i bez prokazování příjmu. květen 2018. Půjčky do 5000 Pujcka online ihned bez registru jablonné nad orlicí Půjčky Ústí nad Labem Půjčky Zlín Rychlá půjčka.\nБиржа заявок — Служба размещения болельщиков.\nPujcka Na Ruku Ceska Lipa Rychle | Sinwa\nHotovostní půjčka české budějovice – Phil Mlcoch member PGAC\nProfireal půjčky – Philip Martins kosmetika\nPujcka online Kostelec nad Orlicí. Rychla pujcka online Jablonné nad Orlicí půjčka před výplatou bez Pujcka.\npůjčím peníze ústí nad orlicí finská půjčka až 4500 kč.


Satenova zavinovacka | AZZ.CZ\nnew baby satenova zavinovacka  •  new baby satenova zavinovacka s krajkou  •  new baby satenova zavinovacka s maslemi  •  satenova zavinovacka  •  satenova zavinovacka s krajkou  •  satenova zavinovacka s krajkou new baby  •  satenova zavinovacka scarlett  •  scarlett satenova zavinovacka  •  scarlett satenova zavinovacka scarlett  •  scarlett zavinovacka satenova  •\nSaténová zavinovačka s krajkou New Baby Krásná saténová dětská zavinovačka na suchý zip s krajkou. Ideální pro miminko, zejména v zimním období. Pomáhá miminku udržovat správnou teplotu těla.\nSaténová dětská zavinovačka na suchý zip s krajkou.\nSaténová dětská zavinovačka na suchý zip s krajkou. Rozměry 80x80 cm. Složení 100%polyester.- nejsou použity žádné knoflíky ani žádné další plastové nebo ocelové části, které mohou být pro Vaše dítě n\nNEW BABY - Saténová zavinovačka s krajkou\nSaténová dětská zavinovačka na suchý zip s krajkou. Rozměry 80x80 cm. Složení 100%polyester.- nejsou použity žádné knoflíky ani žádné další plastové nebo ocelové části, které mohou být pro Vaše dítě nebezpečné- materiál, který je používán pro výplň, je 100% protialergický, což znamená, že se v jeho vláknech nešíří žádné mikroorganismy ani plíseň\nKrásná saténová dětská zavinovačka na suchý zip s krajkou. Ideální pro miminko, zejména v zimním období. Pomáhá miminku udržovat správnou teplotu těla. Díky suchému zipu lze regulovat šířku zapnutí. Rozměry 80x80 cm. Složení 100%polyester.- nejsou použity žádné knoflíky ani žádné další plastové nebo ocelové části, které mohou být pro Vaše dítě nebezpečné- materiál, který je používán pro výplň, je 100% protialergický, což znamená, že se v jeho vláknech nešíří žádné mikroorganismy ani plíseň\nCopak to tu máme? Dudlu našel produkt s názvem: Saténová zavinovačka s krajkou New Baby - bílá za sympatickou cenu. Udělejte dvojitou radost. Nákupem na Dudlu.cz nejen vyberete pěkný dárek pro děti, nebo dospěláky, ale také podpoříte nadaci Radost dětem, které každý rok darujeme 20 % ze zisku. Saténová dětská zavinovačka na suchý zip s krajkou. Rozměry 80x80 cm. Složení 100%polyester.- nejsou použity žádné knoflíky ani žádné další plastové nebo ocelové části, které mohou být pro Vaše dítě nebezpečné- materiál, který je používán pro výplň, je 100% protialergický, což znamená, že se v jeho vláknech nešíří žádné mikroorganismy ani plíseň...


Jméno Hoang Khanh Linh Naše jména Aktuální databáze křestních jmen a příjmení, jejich četnost, význam a původ , svátek\nJméno Hoang Khanh Linh má 0 lidí.\nJméno Hoang Khanh Linh je složeno z více jmen. Jméno Hoang nosí 13 obyvatel ČR. Jméno Khanh nosí 8 obyvatel ČR.\nDiskuze na téma: Jméno Hoang Khanh Linh Ostatní diskuze:


Indie 2013 – spodní Alaknanda a Nandakini - Pádler.cz\nIndie 2013 – spodní Alaknanda a Nandakini\nNa podzim roku 2013 jsme vyrazili s velikou skupinou kamarádů pádlovat do Indie na zdrojnice řeky Alaknandy, která je jednou z řek, které tvoří posvátnou Gangu. Pojďte se podívat jaký náš výlet byl. A protože jsme toho zažili mnoho. Rozhodl jsem se vyprávění rozdělit na několik částí. Dnes se rozhýbeme na spodní Alaknandě a Nanadakini.\nKdyž jsme se předloni na podzim vrátili společně s Vorym a Bouzinem z Indie, byli jsme pochopitelně absolutně nadšení. Ostatně jste si většinu našich zážitků mohli přečíst v HYDRU 1/13. Po návratu se samozřejmě všichni ptali na dojmy a naše nadšení a vyprávění zaselo v myslích mnohých semínko myšlenky vydat se do Indie také.\nSlovo dalo slovo, ten ještě řekl tamtomu, ten by s sebou rád toho a najednou jsem před sebou měl seznam asi 15ti lidí, kteří měli seriozní zájem o podzimní výpravu do Himálaje. Po zkušenostech z předchozích výprav jsem věděl, že rozhodující bude nákup letenek, který vždy členy výpravy spolehlivě zredukuje na opravdové zájemce a stejně tomu bylo i v tomto případě. Když se v květnu vyhlásil masivní nákup, najednou začali zájemci ubývat a počet se ustálil na devíti lidech. To byla poměrně snesitelná velikost skupiny, něco jako když jedete klasicky do Norska tranzitem. V plánu jsme stejnak měli ježdění zejména džípy, takže nás bylo skoro akorát do dvou aut. V září se ještě na poslední chvíli přidal Porňas a pak už nás bylo do aut i na vodu úplně akorát.\nOdlet se nám nakonec ještě zkomplikoval, protože někteří jeli na 14 dnů, jiní na tři týdny, jiní na úplně jinou dobu, někteří letěli s loděmi, jiné bez lodí, někdo třeba z Mnichova, prostě guláš. Nakonec situace dopadla tak, že Bouzino, Vory a Porňas byli v Indii s dvoudenním předstihem a stihli tak před příjezdem zbytku skupiny, prozkoumat spodní úseky řek Mandakini a Alaknandy.\nJeepy nás vyvezly do městečka Karnaprayag, ze kterého jsem to měli asi 20 km zpět k Shalabovi do jeho základny. Hned na první peřeji bylo vidět, že síla vody nás všechny překvapila. Sice jsme tu o rok dříve na konci monzunu jezdili na mnohem větší vodě úplně v klidu, ale za ten rok člověk odvykne a letní Oetz je proti tomuhle pořád malá řeka.\nBěhem chvíle jsme si ale všichni zvykli a další peřeje jsme si už dávali těmi náročnějšími lajnami s pořádnými vlnami. Jen u pár největších peřejí jsme z možností pánská/dámská cesta zvolili ty dámské. Víme, že tudy ještě párkrát pojedeme a tak si je necháme na příště.\nPo vydatném spánku, který jsme si po náročném přesunu z letiště a úvodních dvaceti kilometrech na spodní Alaknandě opravdu zasloužili, nevstáváme úplně brzy (indické tempo už nám vydrželo po zbytek výletu) a tak budeme doufat, že k řece dorazíme zavčasu. Není to k ní sice daleko, ale vzdálenost na zdejších silnicích nic neznamená. Důležitější je čas, za jaký řidiči dokážou tuhle vzdálenost urazit. Z odhadovaných dvou hodin jsou hodiny čtyři a tak odpoledne nasedáme na horní Nandakini s tím, že budeme doufat, že to do setmění stihneme až na vybrané vysedací místo těsně nad soutokem a Alaknandou. Cestou nám ze silnice přišlo, že je v řece málo vody, ale teď když jsme u ní už to tak strašně nevypadá a vlastně bychom už ani o moc více mít nechtěli. Nebo možná trošku.\nUž by to skoro znělo jako idylka, obzvlášť kdybych ještě zmínil, že celou dobu parádně hřálo slunce, ale brzy přišly komplikace. Ve spodní části řeky je postaveno cosi jako vodní elektrárna a soustava jezů, které do ní ženou vodu. Jeden jez přenášíme, ten ještě vypadá dobře, další peřej, či spíše rozvalený jez opatrně jedeme a potom jsme nuceni ještě jednou obnášet kvůli obrovským rourám chaoticky naházeným v řece. Civilizace je prostě všude.\nPo chvíli řeka opět opouští stopy civilizace a my si užíváme nádhernou jízdu. Jsme nuceni ještě asi dvakrát prohlížet, ale jinak se jen vezeme a nevěříme, kolik nádherných peřejí sjízdných na oči může být na jedné řece. Skoro jako by tu řeku někdo vytvořil pro potřeby kajakářů.\nfoto: Bouzíno, Pepíček, Vory, Ondra Müller a Tomík Černohorský\nRůža 19.2.2014, 21:23:58\nNejvětší poznatek co jsem si dovezl je ,že všichni Pražáci nejsou takový čuráci jak se na Moravě říka.Jsou to i fajn parťáci.Byla to paráda.Díky kluci.Někdy zas.\nPřiště už sebou vezmu mrdkovici.Na Hlucháku už mají tři lidi tenisové lokty. 🙂\nbouky 21.2.2014, 19:22:36\ndo vsetína!neboj,na přesrok zas někam určitě vyrazíme,jinak doufám,že se už brzy potkáme někde na řece,třeba na kamenici,co?.měj se.\nRůža 24.2.2014, 19:56:21


Použitá technika značky Mepu zemědělská technika k prodeji. - Mascus Česko\nNalézáte se zde: Mascus Česko > Zemědělská technika > Mepu\nMepu zemědělská technika\nProhlédněte si inzeráty Mepu zemědělská technika z celé Evropy, které jsou v seznamu seřazené od nejnovějších po nejstarší. Ojeté stroje značky Mepu zemědělská technika si můžete seřadit pouhým stisknutím tlačítka podle značky, roku výroby, ceny, množství hodin práce či země původu. Kliknutím na tento odkaz zemědělská technika provedete seřazení.\nMepu SatstorkObecný stav /1-5/ (čím lepší stav, tím vyšší číslo zadejte): 4, Vyrobeno ve státě: FI\nMepu 750 alipaineuuniObecný stav /1-5/ (čím lepší stav, tím vyšší číslo zadejte): 5, Vyrobeno ve státě: FI\nMepu EKI 30Obecný stav /1-5/ (čím lepší stav, tím vyšší číslo zadejte): 4\n40 006 CZK\nZde je kompletní přehled použité zemědělské techniky zařazené v podkategorii Mepu zemědělská technika, které se nabízejí na prodej. Inzeráty, které vás zaujmou, můžete porovnat mezi sebou nebo si je můžete přidat do oblíbených. Výběr provedete klepnutím na zaškrtávací políčko, hned vedle obrázku použitého stroje z kategorie Mepu zemědělská technika, který se vám zdá zajímavý. Požadovanou akci dokončíte kliknutím na jednu z výše uvedených možností. Pokud chcete upravit vaše hledání, prosím vraťte se na začátek stránky a použijte volbu "Nové vyhledávání".\nNezapomeňte navštěvovat Mascus pravidelně, protože nové inzeráty s použitými stroji z podkategorie Mepu zemědělská technika (ale také další použitá zemědělská technika) se zde objevují každý den. Nejnavštěvovanější podkategorie jsou: traktory, kombajny, přívěsy nebo čtyřkolky.


Jak probíhá pohovor na cizinecké policii | Cizinci v České republice\nživot v uprchlickém táboře\tNej kliknutímvcr.cz/cizinciporadna-prava.czaplikace.mvcr.cz/sbirka-z…icpraha.comdomavcr.czcicpraha.orginfocizinci.czcestina-pro-cizince.czimigracniportal.czmvcr.czTOP\t--> Jak probíhá pohovor na cizinecké policii\nPosted: 26. Srpen 2008 in Pohovor na cizinecké policii\tTags: pohovor na cizinecké policii, sňatek s cizincem\t18\nPokud se cizinec ožení/vdá v ČR s občanem ČR a chce tu požádat o přechodný pobyt a je ze třetí země (o trvalý může žádat až po dvou letech pobytu v ČR), je téměř jisté, že si pár pozve cizinecká policie na pohovor. A to kvůli fiktivním sňatkům. Na pohovor jsou manželé pozváni na základě doporučeného dopisu. Musí se oba dostavit v určený den a hodinu do budovy cizinecké policie. Stačí mít s sebou doklad totožnosti a zvací dopis. Pokud se dotyční bez omluvy nedostaví, hrozí jim celkem vysoká pokuta. Všechny instrukce jsou popsány v dopise. Pokud jeden z manželů nerozumí dostatečně česky, musí si zajistit překladatele. V tomto případě se může jednat i o kamaráda, překladatel nemusí být oficiální. V určený den podstupují oba manželé pohovor odděleně, zpravidla jeden po druhém. Policisté se ptají na otázky soukromého charakteru, na různé detaliy z běžného života a sepisují o tom protokol i několik hodin. Asi po měsíci vyhodnocování dají vyrozumění.\nMirek napsal:\t30. Prosinec 2008 (18:38)\tDobry\nden chtel bych se zeptat jak dlouho trva vyrizeni dokladu pro cizince kdyz se ozeni s obcanem EU mam na mysli\njako zelena karta nebo doklad o slouceni s obcanem EU\nmela by to byt takova zelena knizka neco jako pas a jestli\ns ni mohu cestovat po EU a jake dokumenty potrebuji k vyrizeni takoveho dokladu.\nOdpověď: pokud je dotyčný ze třetí země a žádá tu po svatbě o dlouhodobý pobyt, tak se většinou manželé zvou na pohovor, třeba i za dva měsíce od podání žádosti. Po pohovoru se může čekat i měsíc na odpověď.\nS dokladem se může cestovat po EU.\nK vyřízení je třeba pas, oddací list, doklad o zajištění ubytování a doklad o uzavření zdravotního pojištění na jeden rok.\nPetr napsal:\t20. Leden 2009 (21:30)\tDobrý den.\nJak mám postupovat, jestli v průběhu čekání na pohovor partnerce vyprší vízum?\nOdpověď: Před vypršením víza zajděte na cizineckou policii a partnerce tam vízum prodlouží. Kdyby bylo propadlé, platili byste pokutu od 1000,- do 3000,- Kč.\nBilly napsal:\t24. Únor 2009 (14:48)\tDobrý den.\nJak mám postupovat po sňatku s cizinkou z né EU zemí ?\nJaká má práva a povinnosti ?\nPetr napsal:\t11. Srpen 2009 (20:34)\tDobrý den, žiju s přítelkyní (nynější manželkou) už skoro tři roky a před cca 3mi měsíci jsme se vzali u ní na ukrajině. Problém je v tom, že tu byla několik let na černo, aniž by měla něakej záznam o pobytu. Podařilo se jí získat polské vízum a tak mohla konečně legálně vycestovat a mohli jsme se vzít. Za pár dní nás ale čeká pohovor a nevíme, jestli jít s pravdou ven, nebo prostě říct, že jsme se seznámili přes net.\nMoc prosím o rychlou odpověď a předem děkuji.\nBilly napsal:\t11. Srpen 2009 (20:52)\tV době, kdy byla v ČR ilegálně, byla Vaší manželkou ?\nPetr napsal:\t11. Srpen 2009 (21:40)\tNe, vzali jsme se až po vycestování\nBilly napsal:\t11. Srpen 2009 (22:09)\tTak v tom nemůže být problém. Já jsem se ženil v ČR s Ukrajinkou.\nBilly napsal:\t11. Srpen 2009 (22:09)\tA Cizineckou nebude zajímat, jak tu byla před sňatkem.\ndagmar napsal:\t24. Srpen 2009 (16:28)\tDobrý den,\nmůj přítel pochází z území Kurdistánu. Může v ČR požádat o politický azyl? Jaké podmínky musí splňovat, aby mu bylo vyhověno? Na koho se máme obrátit? Děkuji\nEla napsal:\t29. Říjen 2009 (22:38)\tDobrý den,\nmám takový dotaz.Jsem vdaná uy skoro rok ya občana ČR,ale furt jsem prodlužovalá vyjízdní přikaz,protože změnila jsem přijmeni a proto čekala na nový pas.ted jsem ten pas dostala,ale dostala se i do problemu.chceme se rozvest.mužu požádat o vizum nebo o trvalý pobyt na základě toho,že máme společne ditě?děkují\nRadek napsal:\t1. Listopad 2009 (11:25)\tDobrý den,\nchystáme se uzavřít sňatek s přítelkyní z Ruska a okamžitě požádat o dlouhodobý pobyt, dříve, než ji 13.11. vyprší schengenské vízum a bude muset odejet zpět do RF. Jakým způsobem bude možné absolvovat pohovor, pokud jí neudělí vzhledem k vyčerpání 90-denní kvóty vízum opět dříve, než za 90 dní ? Je možné pohovor absolvovat na konzulátě?\nResp. může už v tuto chvíli jako rodinný příslušník znovu žádat o jiný typ víza z důvodu sloučení rodiny?\nJiří napsal:\t18. Leden 2010 (13:37)\tDobrý den,\nprosím o odpověď na můj dotaz.\nŽiji a pracuji již více než 10 let na Ukraině.\nObčanství i trvalý pobyt mám v ČR.\nV nejbližší době tam uzavřu sňatek s Ukrainkou a narodí se nám tam dítě.\nV příštích letech budem žít na Ukraině.\nJak to bude s občanstvím dítěte, může mít dvojí občanství?\nJak s cestováním do ČR a do EU?\nBudou manželka a dítě potřebovat víza?\npomoc napsal:\t31. Březen 2010 (22:41)\tdobry den potrebovaly bys me pomoc moje pritelkyne je mongolka zila tady v CR 16mesicu vse poradku pak odcestovala pric ale take je na uzemy EU jen neni CR a tam ma propadly VIZUM trictvrte roku a ted bysme chtely zit tady spolu CR jak to mame udelat a pokud to jde. chceme se i vzit dekuji prosim specha.\nRobert napsal:\t3. Květen 2010 (14:59)\tDobrý den,\nporadil by nám prosím někdo jak postupovat v případě, že potřebujeme pozvat matku mojí manželky na více jak 90 dnů?Spolu s manželkou jsme občany ČR, matka mé ženy je v důchodu, státní příslušnost Ukrajinská.Bohužel i na Cizinecké policii nejsou jednotní v postupu a spíš nám zamotali hlavu – možná účelově, nebylo by to poprvé.Děkuji předem za odezvy\nPodminky pro trvaly pobyt v CR napsal:\t16. Červen 2010 (05:50)\tDobry den!Chtel jsem se zeptat za jakych podminek bych mohl ziskat trvaly pobyt v CR.Mam prechodny pobyt a jsem obcan SR a mam trvale bydliste na slovensku.V CR pobyvam na adrese matky pracuju tady zdravotni poistovnu mam tady odvadam dane tady a jezdim na slovensko.A pracuji tady uz 10 let od roku 2000.Mohli by ste mi poradit abych nestratil obcanstvi SR.Dekuju a preju pekny den M\nCekani na prechodny pobyt napsal:\t30. Duben 2011 (20:19)\tDobry den,\nManzel je egyptan,kdyz sme prileteli do cr pozadali sme o prechodny pobyt,byli jsmena pohovoru na ciozinecke a ted uz to bude dva mesice a porad nic:-( Nevite jak dlouho se ceka?? je na to nejaka cekaci doba ze zakona treba maximum 2mesice nebo tak? diky\nivča napsal:\t9. Červenec 2011 (20:33)\tDobrý den,\njaké otázky nás čekají na cizinecké policii? Prosím jen o menší představu, jak moc tam budeme muset odhalovat naše soukromí…děkuji..\nOtázky napsal:\t9. Červenec 2011 (22:11)\tOtázky? Například jak jste se poznali, kde bydlíte, kolik má nemovitost pokojů, kdo je vlastníkem, jestli máte v okolí MDH a jak daleko, co jste dělali o víkendu, datum narození partnera, jestli má nějaké zdravotní problémy, kolik vás bylo na svatbě, co měl dotyčný na sobě a tak dále. Podotýkám, že na jakoukoli otázku můžete odmítnout odpovědět, ale samozřejmě se to pak může projevit na výsledku. Ale do vyloženě soukromých věcí nikomu nic není.\nKurzy ČJ pro cizince\tNAPIŠTE MI\tFollow Blog via Email


Kančí roláda s bylinkami a pancettou | Vína z Moravy a vína z Čech\nDoba přípravy: Do 30 minut + moření\n1. Maso prořízněte na roládu (viz obrázek pod textem) a naložte do mořidla: posypte ho zeleninou, bylinkami a kořením a zalijte vínem. Zakryjte a v chladu nechte 1–2 dny mořit. Občas maso obraťte.\n2. Pancettu a bylinky na pastu nasekejte nahrubo. Osolte a opepřete. Přilijte olej a několika pulzy v robotu vše dobře promíchejte.\n3. Troubu rozehřejte na 180 °C. Maso vyndejte z mořidla a osušte. Osolte ho a opepřete a potřete z vnitřní strany 2/3 připravené pasty. Potřený plát sviňte do rolády a upevněte kuchyňským provázkem. Osolte a opepřete i zvenku a potřete zbylou pastou. Dejte do pekáčku, kolem rozložte zeleninu z mořidla (nebo pokud je příliš ‚unavená‘, tak čerstvou). Na zeleninu dejte máslo a pečte asi hodinu. Občas podlévejte mořidlem. Upečené maso nechte 5 minut odpočívat, pak krájejte na plátky a podávejte s pečenou zeleninou.\nPŘÍPAVA PEČENĚ NA ROLÁDU\nPřipravte si opravdu dobrý nůž. Očištěné a odblaněné maso položet na pracovní plochu a ostrým nožem veďte podél šikmý zářez směrem zprava doleva (viz první obrázek). Pozor, neprořízněte maso, jen nožem veďte cosi jako zatáčku a řez veďte zase zpátky doprava, ale o něco níže (viz druhý obrázek) Maso se rozbalí do pěkného plátu. Silnější místa můžete trochu naklepat, a tím výšku srovnat.\n1–1,3 kg kančí pečeně bez kosti, očištěné\n2 lžíce másla, nakrájeného na plátky\n2 stroužky česneku, překrojené napůl\n2 řapíky celeru, nakrájené nahrubo\n2 mrkve, nakrájené šikmo na plátky\n1 petržel, nakrájená na plátky\n3 snítky šalvěje\n5 kuliček pepře, drcených nahrubo\n500 ml suchého bílého vína\nNA BYLINKOVOU PASTU\n100 g pancetty, nakrájené na nudličky\n2 snítky rozmarýnu, lístky odrhnuté\n2 snítky šalvěje, lístky odrhnuté\nsůl a čerstvě drcený pepř\n3 lžíce olivového oleje\nVzhledem k tomu, že kančí roláda je prošpikovaná aromatickými bylinkami, musíme pro tento pokrm zvolit červené víno, které je výraznější a bohaté.\nZ odrůd bych zvolil Zweigeltrebe a moravskou odrůdu André. Obě odrůdy by měly být dobře vyzrálé s vyšším obsahem alkoholu, tedy nejlépe v kvalitě pozdního sběru či ve výběru z hroznů. Dal bych přednost vyzrálejším ročníkům, 2013 a starším.\nUrčitě nejlepší André naleznete v okolí města Velké Pavlovice, kde byla tato odrůda vyšlechtěna, a Zweigeltrebe vybírejte třeba ve slovácké podoblasti.


XV. ročník Turnaje církevních škol v malé kopané\nJe to již dlouhá historie, ani nedohlédneme na samotný počátek. V úterý 30. května to bylo po patnácté. Na hřišti ZŠ Oskol se sešlo celkem 7 fotbalových týmů církevních gymnázií, aby mezi sebou změřily síly v malé kopané. Turnaj zahájil zástupce starosty města Kroměříže pan Pavel Motyčka, který současně převzal záštitu nad celým turnajem. Všem hráčům pak do dobré hry požehnal jáhen Jan Berka.\nPočasí bylo od rána slunečné a velmi horké a mezi jednotlivými zápasy tak hráči vyhledávali stín okolních stromů. Kolem poledne teplota dosahovala již tropickou třicítku. Na všechny hráče bylo apelováno, aby neustále doplňovali do organismu nezbytné tekutiny.\nHrálo s podle pravidel futsalu 4+1, ve dvou herních skupinách 2 × 10 minut. Ve skupině A byly 4 týmy, ve skupině B 3 týmy. Ve větší skupině to znamenalo odehrát 6 zápasů, ve tříčlenné skupině jen tři.\nSkupinu A vyhrálo jednoznačně CGNŘ Olomouc, skupinu B pak náš AG tým. V následujícím semifinále se Olomouc střetla s Bigy Brno a vyhrála 1:0. Tím si otevřela cestu do finále. Naši kluci v semifinále narazili na KG Třebíč a těžký zápas vyhráli poměrem 2:0. A tak jako loni byli ve finále. Ale ještě předtím se musel odehrát zápas o 3–4. místo mezi Bigy Brno a Třebíčí. Zápas velmi vyrovnaný, v němž se v závěru štěstí a střelecká potence přiklonila na stranu Třebíče a ta vyhrála 4:2. Přišlo finále. Olomouc se v celém turnaji vyznačovala značnou převahou nad ostatními týmy, o čemž svědčily výsledky jednotlivých utkání ze skupiny 6:0, 7:0, 4:0. Avšak i náš tým ukazoval v jednotlivých zápasech svou sílu, taktickou vyspělost a herní dynamiku.\nA to potvrdil i ve finále. Silná Olomouc hrála velmi dobře, první půle byla ještě vyrovnaná, šance byly na obou stranách. Ale především v druhé půli naši borci soupeře kondičně doslova uštvali, byli daleko rychlejší a důraznější na míči a soupeři evidentně docházely síly. Především duo Michal Cupák a Honza Beneš svými akcemi rozebírali totálně soupeřovu obranu. A z těchto akcí padaly také góly. Zápas jsme zaslouženě vyhráli 3:0.\nJedná se o historický úspěch, neboť jsme nikdy tento turnaj doposud nevyhráli. A tak se sluší vyseknout celému našemu týmu hlubokou poklonu za předvedenou hru a herní disciplínu. Rovněž dík i všem pořadatelkám a pořadatelům podílejících se na organizaci turnaje.


Letní kino v Březové láká spoustu diváků - Sokolovský deník\nLetní kino v Březové láká spoustu diváků\nBřezová – Celkem 261 diváků si našlo cestu na zatím dva promítané filmy v novém letním kině v Březové u Sokolova. Na letní kino je to při srovnání poměrně úspěšná bilance. Konkrétně šlo o filmy Bohemian Rhapsody a Ženy v běhu.\n„Samozřejmě jsme zatím s návštěvností víc než spokojeni, prozatím nám přeje počasí a je třeba říct, že šlo zatím o velmi úspěšné a známé filmy. Uvidíme, jak se bude počet diváků vyvíjet dál u plánovaných starších filmových titulů,“ komentuje dosavadní úspěch vedoucí kulturního domu a kina Michal Bedeč.\nVýhodou letního kina v Březové je rozhodně zázemí, kdy se v amfiteátru nachází lavice pro přibližně 120 osob a v okolí je i dost místa, kam si mohou lidé přinést svoje vlastní deky či židle, navíc hned vedle areálu je místní restaurace, kde si mohou návštěvníci i během filmu zakoupit občerstvení. Filmy se zde promítají na plátno o rozměru 5 x 3 metry.\nNa letošní léto má kino Admira v plánu ještě dvě venkovní promítání – hudební snímek Mamma Mia 2: Here We Go Again (30. 7.) a českou komedii Po čem muži touží (13. 8.), ale není vyloučeno, že v případě pokračujícího zájmu ze strany diváků pořadatelé přidají během srpna i nějaká mimořádná promítání. Vstupné na filmy je jednotné, 50 Kč, a vstupenky jsou v prodeji na místě vždy hodinu před začátkem promítání. Podmínkou jeho uskutečnění je příznivé počasí. Kromě letního kina pokračuje v promítání i klasické digitální kino Admira, které nabízí na letošní léto výběr z nejočekávanějších filmových premiér. Více informací včetně konkrétního programu na webu www.mfc-brezova.cz.


Pánské zimní rukavice vás zahřejí i v těch největších mrazech. Dobře\nPánské zimní rukavice vás zahřejí i v těch největších mrazech. Dobře zvolené pánské zimní rukavice vám dopřejí komfort a pohodlí. S nimi si své outdoorové aktivity a sportování za nízkých teplot opravdu užijete na plno. Přinášíme vám široký výběr sportovních rukavic na lyže, snowboard, běžky i ostatní sporty, jako je cyklistika nebo běh. Pánské zimní rukavice od mnoha skvělých značek a za výhodné ceny. Vyberte si ty pravé rukavice a mějte své ruce vždy v teple, suchu a pohodlí. Zimní rukavice jsou pro každého profesionálního sportovce i rekreačního nadšence nezbytností. Máme spoustu rukavic na lyže, snowboard, běžky, do práce i na volný čas od světoznámých značek s prověřenou kvalitou.


Penzion U Pštrosa - Týn nad Vltavou - AtlasCeska.cz\nNový penzion U Pštrosa najdete na nádherném a klidném místě uprostřed lesů Píseckých hor. Penzion poskytuje ubytování v osmi útulně zařízených pokojích + jednom bezbariérovém. Celková kapacita penzionu je 18 lůžek. Na pokojích vlastní sociální zařízení - koupelna, WC. TV/SAT, telefon. Hosté mají k dispozici bezdrátové připojení k internetu a vlastní parkoviště přímo u objektu. Letní terasa. Zvířá…\nVšeteč, Týn nad Vltavou\n+420 776 115 057\nNový penzion U Pštrosa najdete na nádherném a klidném místě uprostřed lesů Píseckých hor. Penzion poskytuje ubytování v osmi útulně zařízených pokojích + jednom bezbariérovém. Celková kapacita penzionu je 18 lůžek. Na pokojích vlastní sociální zařízení - koupelna, WC. TV/SAT, telefon. Hosté mají k dispozici bezdrátové připojení k internetu a vlastní parkoviště přímo u objektu. Letní terasa. Zvířátka mají vstup povolen za poplatek.\nOkolí nabízí ideální podmínky pro Vaši ničím nerušenou dovolenou. Je ideální pro všechny, kteří si chtějí odpočinout v krásné krajině plné turisticky atraktivních cílů.\nLesy jsou protkány množstvím stezek a cyklostezek, které Vás zavedou na mnoho zajímavých míst - rozhlednu Jarník, kde je z výšky 34,6 m překrásný rozhled do okolí, oboru s mufloní zvěří i příjemné posezení uprostřed lesů na chatě Živec. Navštívit můžete města Písek, České Budějovice, ZOO a zámek v Hluboké nad Vltavou a další. Koupání v řece Vltavě a Lužnici, na pískovně ve Veselí nad Lužnicí, Mydlovarský rybník u Zlivi (nejlepší kvalita vody v širokém okolí), venkovní bazén v Olešníku. Rybaření na povolenku v přehradě Kořensko a Hněvkovice. Tenisové kurty, fitcentrum, sportovní hala v Týně. Vhodné podmínky pro houbaření,sběr lesních plodů, turistiku a cykloturistiku. Pravidelné výlety lodí z Týna na Kořensko a Orlík.\nPošlete SMS zprávu ve tvaru ATLASCESKA 26609 na telefonní číslo 9033350 a článek tak nikdo nepřehlédne!


Máte tu pěkné lesy a lidé jsou pohostinní, říká Švýcar - Pelhřimovský deník\nMáte tu pěkné lesy a lidé jsou pohostinní, říká Švýcar\nVyskytná – Hanspeter Tschanz, bývalý starosta švýcarské obce Brenzikofen, překvapil své přátele ve Vyskytné, když se 1. července objevil s batohem na zádech v místním penzionu s tím, že přišel na pivo.\nZleva současný starosta Vyskytné Tomáš Koch, bývalý místostarosta Jiří Roubíček, Hanspeter Tschanz a bývalý starosta Josef Fridrichovský. | Foto: archiv Olgy Spálovské\nCo vás vedlo k podniknutí takové výpravy?\nVyskytná je od roku 1993 partnerskou obcí švýcarské obce Brenzikofen, ve které jsem byl od roku 2000 do roku 2007 starostou. Partnerství obcí se v průběhu let vyvinulo do nádherného přátelství a já díky tomu získal v České republice mnoho přátel. Všechny tyto přátele jsem chtěl konečně znovu vidět a také je překvapit. Dlouhou dobu jsem se zabýval myšlenkou, zda je možné cestovat do České republiky nejen autem, ale také pěšky. Jen jsem chtěl zkusit něco zvláštního a také si tím od všeho trochu odpočinout.\nJak dlouhou dobu cesta trvala a kolik kilometrů jste denně ušel?\nPůl roku jsem se na tuto cestu připravoval. Chodil jsem třikrát týdně běhat. Vybral jsem si přesnou trasu, změřil ji a nashromáždil jsem více než sto map. Kromě toho jsem se také snažil naučit několik slov a frází v češtině, abych si mohl například objednat pivo. Český jazyk je pro mě velmi obtížný a já stále obdivuji naše překladatelky Marušku a Olgu, jak rychle zvládnou vše překládat. Samotná cesta trvala 24 dní, denně jsem za deset až dvanáct hodin ušel 40 až 50 kilometrů. Byl to samozřejmě obrovský tlak pro moje nohy, a tak jsem každý večer dělal masáž sám sobě.\nKterá část cesty byla nejhorší?\nUrčitě sedmý den, kdy jsem absolvoval horský přechod ze Švýcarska do Rakouska. Cesta vedla po velmi úzké a strmé stezce přes 2300 metrů vysoký průsmyk. Ještě ke všemu bylo ten den špatné počasí a sněžilo. Stoupání trvalo pět hodin, a když jsem byl nahoře, měl jsem docela strach. Všude byl jen sníh a kvůli husté mlze byla špatná viditelnost a ztížená orientace. Nebýt několika stop, které tam byly, nevím, jestli bych přechod do Rakouska vůbec našel.\nCo se vám líbí v České republice a speciálně na Vyskytné?\nUž jako malý kluk jsem byl velký fanoušek českého nebo československého hokeje. Také váš bývalý, dnes už bohužel nežijící, prezident Václav Havel na mě udělal opravdu dojem. Přečetl jsem od něj dokonce několik zajímavých knih. Také se mi líbí neuvěřitelně rozlehlé a velmi čisté lesy a velké množství rybníků. Nejvíce na mě ale udělali dojem lidé a jejich velká pohostinnost. Několikrát jsem byl ve Vyskytné a pokaždé jsem byl ohromen tím, jak jsou všichni laskaví a společenští. Na pouti v roce 2004 jsem měl dokonce tu čest zasadit v obci lípu. Co mě vždy fascinovalo, bylo to, jak důležité je v této obci zachování starých tradic a udržování kronik. Také každoroční vysazování lip mi přijde fantastické. Pro turisty není nic lepšího, než procházet takovým úžasně vonícím lipovým sadem. Vyskytná je pro mě něco jako srdeční záležitost a já se zde vždy cítím skvěle.\nMáte z Vaší cesty nějaké zvláštní zážitky?\nBěhem cesty jsem měl s lidmi opravdu mnoho krásných zážitků a nesetkal jsem se s nikým zlým. Když jsem nevěděl, jestli jdu správně, všichni mi ochotně poradili a pomohli. Například paní v jednom kempu po mém nočním příchodu neváhala uvařit speciálně pro mě teplou večeři. Nebo lesník na Šumavě mi u pramene Vltavy dlouho vyprávěl vše o zdejším lese, jeho okolí a o událostech železné opony, které se tady děly před rokem 1989. Jeden zážitek, který se mi stal těsně před cílem mé cesty, je velmi osobní. Když jsem uviděl ceduli s nápisem „Křemešník 20 km", úplně jsem se roztřásl a po tvářích mi začaly stékat slzy. Věděl jsem, že jsem šel správně a nyní již svou dlouhou pouť dokončím.\nProč jste cestu podnikl „tajně"?\nMůj plán byl pouze moje osobní věc. Nechtěl jsem ho zveřejňovat kvůli tomu, aby na mě nebyl vyvíjen zbytečný tlak nejen od médií, ale i od mých blízkých. Samozřejmě jsem měl také pochybnosti, jestli můžu zvládnout ujít přes 1 100 kilometrů a jestli je mé tělo připravené na každodenní těžkosti, které mě budou potkávat. Kromě toho to mělo být hlavně překvapení pro mé přátele z Vyskytné. Toto překvapení se nakonec povedlo, což mě velmi těší. Přátelství je totiž jako květina, musí se pěstovat a zalévat. Doufám, že díky mému projektu začnou v obou obcích Vyskytné i Brenzikofenu přemýšlet o nových nápadech na vzájemnou spolupráci, aby toto krásné přátelství mohlo trvat navždy.


Českághetta.cz :: Česká města: Není kam jít\nČeská města: Není kam jít\n11. 7. 2005 :: Jan Brabec :: EURO\nOpuštěný dům bez oken, zarostlý křovím, otlučené zdi, hromady odpadků. Tak dnes vypadá číslo 111 ve Frýdlantské ulici v severočeské Chrastavě nedaleko Liberce. Ještě donedávna sem místní radnice stěhovala své takzvaně nepřizpůsobivé občany: chronické neplatiče nájemného a dlužníky. Výstavní činžák pak postihnul stejný osud jako podobná „sociální zařízení“ pro lidi žijící na okraji společnosti snad ve všech městech České republiky: postupně propadal zkáze až se z něj stal „dům hrůzy“ budící odpor spořádaných občanů. Odborníci na sociální problematiku taková místa nazývají „sociálně vyloučené lokality“ a jejich „provozování“ jako represivního nástroje či institutu sociální a ekonomické obrany považují za obtížně řešitelný problém budoucnosti. Ve většině případů totiž sociální „segregace“ postihuje nejpočetnější českou menšinu: Romy.\nNejčerstvější ukázkou je mostecké sídliště Chanov: tam roky neřešená situace (dluhy na nájemném narostly údajně na obludných dvaasedmdesát milionů) už začíná jevit první známky dramatu. Město Most se chystá na hromadné vystěhování několika desítek rodin neplatičů kamsi do ubytoven. Další slum bude na světě.\nVšechno vlastně začalo hned po revoluci: česká města zažívala renesanci, chtěla rekonstruovat historická centra, zavést plyn nebo kanalizaci. Jejich plánům však začali překážet lidé, kteří neplatili za obecní bydlení nájem (s dluhy od několik stovek po desítky tisíc) a navíc si „svých“ obydlí v centru města nechtěli vážit. Města zkrátka zatoužila zhodnotit svůj bytový fond: vyměnit problematické chudé za bohaté nájemníky či nové majitele. Radní proto vybrali lokalitu nejčastěji kdesi na perifériii a tam své nepohodlné občany začali houfně stěhovat. Měli tím mít od nich navždy pokoj, ať si tam neplatiči třeba shnijí. Navíc jim začaly „pomáhat“ trendy české společnosti: vždyť podle průzkumů by Roma za souseda nechtěla většina obyvatel. Snad každý si jistě dobře vzpomíná na případ v Matiční ulici v Ústí nad Labem: zastupitelé tam polorozpadlý dům s několika převážně romskými rodinami na hranici bídy dokonce obehnali zdí. Vždyť dělali ostudu a rušili své sousedy. Veřejnost a především pak hlasy ze zahraničí nakonec pomohly zeď zbourat. Tehdy se zdálo, že je sociálnímu inženýrství nadlouho konec.\nČeské obce však na „legální“ řešení přece jen nakonec přišly: prostě vystěhovat do jiného města nebo zkrátka i s obyvateli prodat. Nový majitel si už přece poradí: jednoduše s nimi neprodlouží smlouvu nebo nasadí nesnesitelně vysoký nájem. Mezi českými městy tak začínají bloudit desítky rodin bez jakékoli šance svou situaci změnit.\nVyhazují se líp\nSituace začíná být hodně nepřehledná například právě v šestitisícové Chrastavě: tam vypukla válka mezi soukromým majitelem ubytovny a radnicí města. Počátek místního dramatu se datuje do začátku devadesátých let. Tehdy místní zastupitelé sestěhovali problémové rodiny na jedno místo. Šlo o Romy, kteří ve většině případů ztratili po revoluci práci a začali se zaplétat do dluhů na nájemném.\nDům ve Frýdlantské ulici na periferii města, bez dozoru a obývaný jen demoralizovanými lidmi začal rychle chátrat: jako první prý padly za oběť dřevěné podlahy a okenní rámy. Radnice se sice dům pokoušela udržet v provozu, zhruba po deseti letech marných investic se ale rozhodla, že se starosti o dům a jeho obyvatele zbaví (jejich dluh vůči městu činil padesát tisíc korun). Před dvěma lety ho i se sedmi romskými rodinami prodali chrastavskému podnikateli Romanu Zapletalíkovi za padesát tisíc korun. Podle starosty Michaela Canova by prý bylo i „zadarmo hodně“.\n„Chtěl jsem starostovi vyhovět, vždyť máme štempl cikánskýho města a černý přece zabíjejí kšeft,“ popisuje pozadí transakce podnikatel Zapletalík. Nechtěl také aby „starostu označovali za rasistu“, a tak se vlastními silami pustil do čeho neměla radnice odvahu: během půl roku devětadvacet nájemníků včetně dětí opravdu vystěhoval. „Šlo to dobře,“ pochvaluje si. „Cikáni se vyhazují líp, vždyť jsou to přece kočovníci.“ Ti ale neměli kam jít, a tak se v nouzi nastěhovali do místní ubytovny Kovák. Podnikatel Zapletalík má ale jiné vysvětlení: ani „cikáni už totiž nechtějí žít jako v popelnici.“ U většiny místního obyvatelstva však vzbudili odpor.\nV cele nebo u plotýnek vařičů\nUbytovna Kovák stojí v malém parčíku na okraji Chrastavy a tvoří jí čtyřpatrový panelák. Ještě před pár lety sloužil jako internát pro učně z místní továrny Elitex, později ho za dva a půl milionu koupil podnikatel Radim Urban a zřídil v něm ubytovnu. Ve dvaapadesáti bytech pak poskytnul ubytování nejen Romům z Frýdlantské ulice, ale několika desítkám dalších z celého okolí.\nI když o sobě tvrdí, že má sociální cítění, nasadil jim tržní nájem: za jeden pokojík s příslušenstvím se platí kolem čtyř a půl tisíce, za dva pokoje o dva tisíce víc. Urban tvrdí, že hradí vysoké náklady, starosta Canov to naopak považuje za lehce vydělané peníze: vždyť sociálně slabým přispívá na bydlení stát ze své kasy. A právě hromadným ubytováním lidí většinou bez práce začaly vznikat potíže, navíc prý v Kováku žilo i dvakrát tolik lidí než předepsaných dvaadevadesát. Podle regionálního tisku se situace na ubytovně majiteli Urbanovi úplně vymkla z rukou: kolem paneláku se začaly povalovat odpadky, ve městě se množily krádeže, na ubytovně docházelo ke rvačkám a v kovácké restauraci respektive diskotéce se dokonce objevily drogy. Zkrátka Kovák svou špatnou pověstí brání ekonomickému rozvoji obce, navíc podle místních jsou prý Romové „rozlezlí“ po celém městě, a odpuzují tak od Chrastavy dychtivé turisty.\nRadnice proto volání svých občanů vyslyšela a začala v ubytovně zjednávat pořádek: majitel přece musí dodržovat všechny hygienické a požární předpisy, starosta Canov by navíc rád nepřizpůsobivé obyvatele Kováku „dostal mimo město“.\nNejdřív začaly jezdit do ubytovny nejrůznější kontroly, v létě minulého roku se pak situace vyhrotila: radnice ubytovně odpojila jediný zdroj tepla. Kovácká kotelna prý začala být ve špatném technickém stavu a potřebuje opravu. Proto ji majiteli Urbanovi nabídli ke koupi za „pouhou“ odhadní cenu dvou miliónů korun. Radim Urban to ale považoval za schválnost, nabídku města odmítl, přestal s kýmkoli komunikovat a obklopil se dvěma svalnatými holohlavci. Obyvatelé ubytovny tak přečkali zimu bez teplé vody, v kabátech a u plotýnek vařičů. Starosta Canov jim ale vzkazuje: pokud by to dál nechtěli snášet, domluvil jim bydlení na nové ubytovně, ale až v České Lípě. Ti bezproblémoví si mohou zažádat o umístění v azylovém domě, který Chrastava nedávno zřídila v bývalém okresním vězení: za bydlení v ponuré a spoře osvětlené kobce s malým zamřížovaným okénkem a těžkým okovaným katrem bez vody a záchodu se platí dva tisíce sedm set měsíčně.\nHolobyt a útulný pokoj\nJe pátek večer, v ubytovně Kovák panuje ticho a klid. Jen u vchodu si několik dětí hraje s klacky, dva výrostci pak za smíchu sbíhají ze schodů. Pověstná diskotéka je už dávno zrušená, kolem Kováku je až na pár kaluží pořádek, ve všech oknech svítí bílé záclony. Jen uvnitř jsou místo bývalých koberců a palem pusté a prázdné chodby.\nV tmavém a ošuntělém přízemí nikdo z několika místních holobytů neotvírá, v posledním patře si však právě svůj pokoj uklízí starší, šedovlasý muž. A jak říká i „když není Rom, přesto se do Kováku dostal“: z domova ho totiž vyhodila bývalá manželka. „Asi jsem tady nadosmrti,“ konstatuje rezignovaně a rychle zavírá dveře.\nVe druhém patře je jedna z nájemnic o něco sdílnější. Jmenuje se Tatiana Goralová, je jí dvaačtyřicet let, je původem Romka a pochází ze Slovenska. Žije ve smíšeném manželství, má dva syny a v malé garsonce s francouzským oknem žije už pět let. Uvnitř bytu by pak asi mnohé obyvatele Chrastavy čekalo velké překvapení: místo špinavé a zničené ubikace útulně zařízená místnůstka s moderním nábytkem, kuchyňkou a koupelnou. Všude je cítit až úzkostlivý pořádek, na válendě si právě mladší ze synů prohlíží oblíbenou encyklopedii.\n„S manželem jsme podnikali v textilu, ale čínská konkurence nás úplně zničila,“ popisuje Tatiana Goralová. A tak se prý vydali za štěstím do Čech a zakotvili v Kováku. „Mysleli jsme si, jak si finančně nepolepšíme, ale práci si našel jenom manžel. Já chodím jen po samých brigádách,“ říká. Proto jim musí vystačit asi třináct tisíc měsíčně, na žádné sociální dávky nemají bez trvalého bydliště nárok. Jinak se prý ale mají dobře: manžel hraje s oblibou šachy, ona si ráda povídá se sousedkami, a starší syn se dokonce v Chrastavě oženil. O majiteli ubytovny také nemůže nic špatného říci, vždy se k nim prý choval slušně. „Nevím jak to tady sice dopadne, my se ale stejně chceme vrátit domů, naše sny se nesplnily,“doplňuje paní Goralová.\nPremiant z Kováku\nO něco drsnější příběh má ale za sebou sousedka Goralových o patro níž. Jmenuje se Libuše Bendová a je jí 42 let. Se čtyřmi dětmi a druhem se už čtvrtým rokem toulá po ubytovnách: po dvaadvaceti letech totiž ztratila práci i s ubytováním v zemědělském statku ve Frýdlantu. Na sociálních dávkách dostává přes osmnáct tisíc, na Kováku žije ve dvou místnůstkách téměř rok, žádný velký výhled na změnu zřejmě nemá. „Jsem ale šťastná, že tu můžu být. Kam bychom jinak šli, vždyť by nám mohli odebrat děti,“ říká. Navíc v současnosti řeší další rodinné drama: dcera Barbora totiž v sedmnácti letech před několika měsíci se svým přítelem otěhotněla a jde o to, aby se úřady přesvědčily, že jsou schopní se o dítě postarat a mohli pobírat sociální dávky.\nPodle Libuše Bendové by to však zřejmě sama nezvládla: o pomoc se proto obrátila na terénní pracovnici nevládní organizace Člověk v tísni, která je v Chrastavě pro místní Romy k dispozici skoro dva roky. Libuši Bendové pak pomohla při jednání s úřady: jednak všechno úspěšně vyřídila, ale hlavně neprožívala žádný stres a mohla si v klidu uspořádat svůj život a konečně se věnovat rodině. „Jsem klidnější a víc si věřím, cítím že mám nějakou oporu a nemusím hned všechno prohrát,“ líčí. Nejdůležitější prý ale je, že děti prospívají ve škole a učitelka si je chválí: desetiletý Milánek si oblíbil matematiku a se samými jedničkami patří mezi premianty třídy.\nPodle pracovnice Člověka v tísni Tatiany Pálové právě příběh Libuše Bendové opodstatňuje i přes všechny nešvary a potíže existenci kovácké ubytovny. „Zkrátka musí mít kde bydlet, přece se nemůžou do smrti někde toulat,“ komentuje Tatiana Pálová. „Nakonec je i vidět, jak je sociální práce důležitá: s její pomocí se může kdokoliv odlepit ode dna.“ Pozoruhodný je proto i příběh rodiny Krakových: ti se původně jako neplatiči z Frýdlanské přes bydlení v Kováku dokonce s pomocí Člověka v tísni postavili na vlastní nohy: všichni dospělí v rodině získali práci, bydlí v třípokojovém bytě v normální městské zástavbě, dokážou splácet svůj dluh a navíc přemýšlejí, jak ušetřit na nákup vlastního bytu.\nPodle úředníků Krajského úřadu se na Liberecku podobných případů jako v Chrastavě odehrává řada. Po reformě veřejné správy se však do záležitostí obcí dá jen těžko zasahovat. „My můžeme pouze doporučovat, “ říká Jozef Holek z Odboru sociálních věcí, bezpečnosti a problematiky menšin Krajského úřadu libereckého kraje. Pokud se zkrátka v obci rozhodnou někoho vystrnadit, těžko jim v tom někdo zabrání: muselo by se totiž jednat o prokazatelné porušení zákona či nějakého předpisu. Podle Jozefa Holka se proto používají velmi rafinované metody: třeba nájemníkům sníží o pět set nájem, ale přepíše se smlouva na dobu určitou, nebo jim za slib vystěhování vymažou dluhy. „Vyplatí se jim i koupit někde dům, většinou však v desolátním stavu a tam je vystěhují nebo umístí v nějakých nebytových prostorách,“ říká.\nA že se zákony a předpisy porušují dokazuje závěr vyšetřování případu ve Slaném: tam radní bez řečí v rámci takzvané nulové tolerance vystěhovali z ubytovny tři zadlužené romské rodiny rovnou na dlažbu. Veřejný ochránce práv Otakar Motejl pak konstatoval, že Městský úřad zanedbal „prevenci při vzniku dluhů na nájemném nedostatečným využitím institutu zvláštního příjemce sociálních dávek“. Navíc má město Slaný „nízkou úroveň sociální práce absencí terénních pracovníků“. Jenže někoho postihnout ombudsmanovi nepřísluší.\nSnad právě proto se podobné případy množí: stačí pouhý výčet těch mediálně nejznámějších z poslední doby. Kostelec nad Orlicí, Sokolov, Kraslice. „Až budou mít obce ze zákona povinnost se o své občany postarat, situace se třeba změní,“ míní Jozef Holek. Zatím prý tedy z moci svého úřadu řeší především hygienické nedostatky všemožných ubytoven, které se prý „rodí jak houby po dešti“. „Ti lidé tam žijí ve špatných podmínkách a platí mnohdy opravdu hodně vysoké nájemné. Jenže kam jinam mají jít?“ kroutí hlavou Jozef Holek. Zkrátka jak říká starosta Chrastavy Michael Canov: mezi obcemi se rozhořel boj, která z nich se svých nepříjemných občanů zbaví dřív. Samozřejmě na úkor té druhé.\n„Musíme prostě zpřesnit nejen sociální a bytové zákony, ale také zákon o obcích,“ tvrdí Czeslaw Walek z Rady vlády pro záležitosti romské komunity. Ani vláda totiž proti počínání obcí zatím nic nezmůže: je to plně v jejich samosprávné kompetenci a státu zbývá pouze role jakéhosi kontrolora. „A obce to dobře vědí,“ říká Czeslaw Walek. Nějakou změnu se snad podaří prosadit do novelizací „bytových zákonů“: třeba aby obce pod hrozbou sankcí povinně prokazovaly sociální práci s postiženými. „Prostě aby daly najevo, že mají o jejich osud zájem a chtějí řešit problémy,“ líčí záměry státu Czeslaw Walek.\nMěsta by měla víc komunikovat se všemi úřady kolem a preventivně jednat: vždyť už odpojení proudu je signálem, že se něco neblahého začíná dít. Nebo jednat více s odbory: mít přehled o masivnějším propouštění a s nezaměstnanými začít jejich situaci ihned řešit. Podle Czeslawa Walka by také mohla hodně napomoci novinka, která je v současnosti ve vládě v připomínkovém řízení: prostřednictvím ministerstev práce a zdravotnictví založit organizaci či agenturu, která by právě ve spolupráci s obcí chybějící terénní sociální služby vykonávala. „Jinak nás může potkat něco podobného jako ve Španělsku,“ varuje Walek. „Tam lidi vystěhovávali z center měst tak dlouho, až se téměř hermeticky obklopili jen samými slumy a lidé uvnitř pak začali zažívat fóbický strach. Museli je proto začít rušit a jejich obyvatele znovu vtahovat nazpátek do měst. Jenže už to stálo velké peníze.“\nJedinou organizací, která se lidem ze „sociálně vyloučených lokalit“ věnuje opravdu zblízka, proto zatím zůstává Člověk v tísni. Její takzvaný terénní program funguje od roku 1999 v šestnácti lokalitách, jako například Chomutově, Slaném, Libčicích u Roztok, Mimoni, Praze na Smíchově, ale také v sedmdesátitisícovém Kladně. Kdysi industriální město a symbol socialistického hospodářství, dnes moderní sídlo s pěší zónou, restauracemi, kavárnami a v bedekerech se pyšnící takovými atrakcemi jako aquaparkem či medvědáriem.\nCo ale v bedekerech nenajdete, leží v polích za městem v průmyslové zóně. Tam Kladno zřídilo v ubytovně bývalého masokombinátu útulek pro své neplatiče a nepřizpůsobivé. Návštěvníkovi ale žádný přívětivý svět plný pochopení rozhodně nenabídne, je spíš dokonalou ukázkou naprostého zmaru.\nDvoupatrový otlučený panelák stojí za ohromnou louží, do bahna se boří několik zrezivělých aut. Okopaný vchod bez dveří pak zve do útrob sociálního zařízení: chodby jsou pokryté lepkavou špínou, pod schody se vrší odpadky. Stěny hustě rozrývají nápisy, dveře nesou stopy po kopancích. Za nimi se skrývají malé, většinou plesnivé místnůstky, ve kterých žijí třeba i šest let devítičlenné rodiny: jediné zařízení pak tvoří postele a televize. Voda a záchody jsou společné, všichni svítí na jediný elektroměr. Jednou za čas se tu pak strhne doslova bitka: místní se totiž mají podělit o částku přesahující hodně přes sto tisíc korun za propálenou elektřinu. Podobně mezi sebou bojují o vodu: pro tři byty je k dispozici osmdesátilitrový bojler (třeba pro šestnáct lidí včetně dětí). Lidé a především děti tu okamžitě začínají churavět. Smlouvy se tu uzavírají na tři měsíce a za nájem do dvou tisíc. V současnosti tu žije asi dvě stě lidí včetně několika desítek dětí: tedy především kladenští neplatiči, ale také ti, které sem radnice umístila po havárii a čekají náhradu. Někteří už řadu let, a tak sedí a celé dny koukají na televizi. Většinou jsou bez práce, chodit ven se bojí, jinak jim totiž jejich byt někdo vykrade. Koneckonců jít ani není kam a vlastně to nemá ani cenu: do města je to přes les daleko. „Jsme tu ztracení,“ říká jeden z obyvatel masokombinátu Miroslav Cína. Bydlí v jedné místnosti s družkou a dvěma dětmi, do ubytovny se dostali s několikatisícovým dluhem za nájemné. Těžko se ho ale někdy zbaví, už roky nemá žádnou práci a jako Rom je prý úplně bez šance. „Do podnájmu nás nevezmou, žádnou půjčku nedostanu a nemáme nic našetřeno. Když tady odtud jen tak odejdu, budou nám vyhrožovat odebráním dětí,“ říká. Proto mu ve třiatřiceti připadá, že už jeho život skončil.\nI přes pochmurnou náladu ubytovny se za jedněmi dveřmi ozývá dětský smích. Skrývá se za nimi dětská školka, třikrát týdně jí navštěvuje dvanáct dětí. Jejím provozovatelem je Středisko pomoci ohroženým dětem Rosa. Jednou ze tří učitelek je Jitka Boudníková, do masokombinátu dochází pátým rokem.\n„Jsem už vlastně součástí toho domu a sdílím jeho osudy,“ říká. „Můžu si sice říci, že mi do toho nic není a že to nemá cenu. Ani nemůžu počítat s žádnou velkou úspěšností: já chci ale jenom svou trochou přispět, aby se naše vzájemné vztahy zlepšily a oni viděli, že je na ně také někdo hodný.“ Navíc to prý Jitce Boudníkové nepřijde už po těch letech v masokombinátu až tak hrozné: „Najednou vidíte, jak se usmívají a jak i negramotná máma pečlivě pere a vaří, zkrátka jak se uprostřed té bídy strašně snaží. A děti třeba poprvé v životě drží tužku v ruce.“\nJenže i místní dětský mikrosvět má svoje drama: na dětské hřiště za domem, vlastně jediné volné místo kolem ubytovny chce totiž magistrát nastěhovat další rodiny neplatičů spolu s osmi takzvanými obytnými kontejnery z nedalekých Vrapic. Místní obyvatelé se ale proti tomu bouří, vždyť je to jen další zmnožování lidí s problémy a také ubude prostor přidělený jim k životu. Protestují i lidé z Vrapic: těm se totiž v tak malém počtu daří úspěšně udržet ve svých buňkách i v okolí pořádek. Stěhování se proto bojí: vždyť v masokombinátu i o to málo přijdou a navíc mají strach o své zdraví.\nObyvatelé sepsali protestní petici, proti je i učitelka Jitka Boudníková. „Jednání magistrátu mě hluboce uráží,“ říká. „Jednak ty lidi tady nerespektují a zkazí i ten jediný malý cípeček něčeho pozitivního a pak, jak vůbec můžou používat taková slova jako ,obytný kontejner´. Vždyť ti lidé přece nejsou žádnými odpadky.“\nV noci se bojím\nPrimátor města Kladna Dan Jiránek ale o žádné petici neví, o nějaké změně plánu proto neuvažuje. Prý zase tolik volného placu na Kladně nemají, navíc zavedení přípojek kanalizace a vody stojí spoustu peněz. A co se týče dětského hřiště, budou jich prý muset na Kladně stejně tak jako tak sto šedesát zrušit, neodpovídají totiž normám EU. „Pokud se jim to ale nelíbí, můžou se sebrat a odejít,“ říká. „My totiž neplatičům nové byty nedáváme a že bydlí v buňkách, je jen naše dobrá vůle. Vždyť už zničili spoustu obecního majetku a to přece stojí spoustu peněz.“ Po vrapických prý museli zbourat historický dům po více jak tří miliónové rekonstrukci. Kritici ale namítají že radnice zvolila špatný postup: rekonstruovaný dům obsadila stejnou skladbou nájemníků jako předtím a navíc jej přelidnila. Přesto, jak může moderní vyspělá společnost takové „řízené“ živoření, jaké se děje v takzvaném masokombinátu vůbec připustit?\n„Takové podmínky si tam vytvořili sami, já jim to tam přece ničit nechodím,“ zlobí se primátor. Přesto připouští, že by se měla lidem na ubytovně věnovat zvýšená sociální péče: pouhý magistrátní úředník na to prostě nestačí. Podle primátora Dana Jiránka však mají na Kladně i jiné starosti. „Pro nás jsou prioritou a daleko palčivějším problémem ty tisícovky starých lidí, kteří dnes tvoří celá sídliště,“ říká.\nV této souvislosti je třeba zmínit se ještě o jednom obyvateli Kladenska. Nežije sice na sídlišti, ale daleko v polích v malém polorozpadlém domku po polním hlídači. Elektřinu nemá, vodu tahá z dvacet metrů hluboké jámy. Uvnitř domku je spadlý strop, za deště z něj crčí potoky vody, v zimě pak dovnitř profukuje sníh, na stěnách zčernalých od kouře se tvoří jinovatka. Řeč je o drobné stařence se zchromlou rukou Julii Ferkové. Je jí sedmdesát let, manžel jí zemřel před pár lety, v bývalém bydlišti s ní neprodloužili smlouvu, a tak si „alespoň něco našla“. Do své domovské obce si pak už jen chodí pro pětitisícový důchod, v domku žije sama se dvěma psy už dva roky. „Za dne to jde, v noci se ale bojím,“ říká. „Hlavně je mi ale smutno, cítím se tu strašně sama. Prosím, pomozte mi odtud.“\nNejsou to jen Romové\nPodle Martina Šimáčka z organizace Člověk v tísni právě kladenské ubytovací zařízení splňuje všechny znaky sociálně vyloučené lokality: bez pomoci se už odtud většina obyvatel nedostane. Byli zbaveni téměř všeho pozitivního, žijí v jakési subkultuře vyděděnců. Nejsou už schopni vyvinout jakékoliv úsilí, schází jim jakýkoli podnět. Zapleteni do nekonečných dluhů, strachu z odebrání dětí propadají pocitům zmaru a je jim vlastně už všechno jedno. Pak na nich začínají parazitovat lichváři či dealeři drog. A na taková místa, jak se říká, nejezdí už ani „policie“. Navíc města „sesypávají“ bez rozdílu všechny dohromady: prostě „svezou“ se i ti, kteří sice normálně platí, ale naneštěstí v místě bydlí. Všichni například vědí, že v Matiční ulici žijí nepřizpůsobiví neplatiči. Mluví se o tom v médiích, občas to připomene starostka. Přitom většina z dvaceti místních rodin běžně nájemné platí, pět rodin nemá žádné dluhy. Ostatní je splácí ve splátkovém kalendáři. Ať udělají cokoliv, nálepky neplatičů se už nezbaví.\n„Bohužel jsou s takovým dramatem spojováni hlavně Romové, ale to už není dávno pravda,“ říká Martin Šimáček. „V současnosti není vůbec vyloučeno, že se do takových problémů může dostat kdokoliv z nás: stačí jen ztratit práci a nenajít novou. Už i řada „bílých“ není schopna čelit současnému společenskému tempu. Měli bychom proto začít mluvit o chudobě a tento problém nespojovat s nějakým etnikem, byť jsou Romové znevýhodněni například na trhu práce.“\nJeho slova potvrzuje i Petr Víšek z odborného sdružení Socioklub, který se romskou problematikou dlouhodobě zabývá. „Je jasné, že ve společnosti už dochází k určité příjmové diferenciaci, ale s žádným etnikem to nemá co dělat,“ vysvětluje. „Romové patří už tradičně k těm chudším, a tak si problém, který se vlastně týká nás všech, na ně každý ihned vztáhne.“ Navíc se na veřejnosti v souvislosti s nimi ukazují nehezké obrázky a už se zapomíná, že i oni mají přece svou elitu v různých vrstvách společnosti. Právníky, lékaře, policisty, hudebníky, spisovatele. „Také nevíme, kolik jich ve slumech vlastně žije, může to být méně, než si myslíme. Pokud bude pro společnost stále platit, že chudý a Rom je jedno a totéž, může časem dojít k velkému napětí. Rozhodně ale i chudý člověk má právo na slušné a důstojné bydlení, a ne být bezohledně hnán pryč mimo nás jako bezdomovec. Obce by měly stavět vhodně architektované sociální domy. To by měla společnost zajistit, a ne ten problém reprodukovat pořád dokola. Je to zkrátka v jejím zájmu.“\nAutor je redaktorem týdeníku EURO.\nFoto: EURO/Jan Hrouda\nReportáž uveřejnil týdeník EURO v pondělí 4.7.2005.


Beauty by K.: Saloos: Přírodní osvěžovač vzduchu a květinová voda s vůní levandule\nUrčitě nezůstanu jen u této levandulové pleťové vody, protože je to opravdu láska na první vyzkoušení. Květinová voda je v pěkné skleněné lahvičce s praktickým rozprašovačem, který vodu rozprašuje v tak jemných a malých kapičkách, že vám na pleť dopadá jen jemná mlha. Je to táák příjemné.\nLevandulová vůně, no to není třeba popisovat, je to prostě dokonalost! Tuto vodu většinou používám, před tím než si na pleť nanesu nějaký ten olejíček nebo jen pro zklidnění pleti a očního okolí. Na to oční okolí je to fakt super. Když po celém dni cítím, že mám unavené oči, tak si je zavřu lehnu si a šplíchnu si trošku na tamponek a ten si nechám třeba 15 minut přiložený na víčkách. Očka jsou pak pěkně zklidněná a odpočatá.\nVe složení tohoto produktu najdete čistý vodní destilát z květů levandule a 2% alkoholu. Cena za 50 ml se pohybuje okolo 100 Kč.\nOsvěžovače vzduchu patří podle mě do každé domácnosti. Nikdy jsme doma neměli takové ty umělé navoňovače vzduchu, které reagují na pohyb, raději jsme si vybírali přírodní cestu v podobě vůní do aroma lampiček. Pokud si chcete byt provonět vůněmi, které jsou přírodní, tak doporučuji sáhnout po osvěžovačích vzduchu značky Saloos. Nejen, že krásně voní, ale jsou i přírodní, obsahují 100% éterické oleje a nenajdete v nich žádné škodlivé, syntetické, konzervační ani barvících látky.\nUž jsem měla osvěžovač s vůní Litsea Cubeba a dost mi pomohl při učení na zkoušky a státnice. Vždycky jsem si vůni šplíchla do místnosti, kde jsem se zrovna chtěla učit a musím říct, že mi potom šlo učení lépe a vydržela jsem se do těch papíru dívat a o něco déle než jindy.\nTentokrát jsem si vybrala levandulový rozprašovač a to proto, že se mi v posledních týdnech nějak špatně spí. Zdají se mi nepěkné sny a ráno nejsem moc vyspaná a právě levandule působí uklidňujícím účinkem. Tak si vždycky šplíchnu do ložnice trochu tohoto osvěžovače a za chvíli si jdu lehnout do peřin. Je to o dost příjemnější než bez něj, protože se mi daří usnout rychleji, bohužel od špatných snů mě úplně neosvobodil, ale alespoň se mi nezdají každý den.\nPokud jde o výdrž tohoto spreje, tak ten Litsea Cubeba mi vydržel s přehledem tři měsíce a to jsem ho používala měsíc intenzivně každý den a pak už jen tak občas. Ten levandulový používám cca měsíc a je pryč tak čtvrtina lahvičky. Cena za 50 ml je kolem 100Kč.\nBeauty pusinka 27. listopadu 2016 13:33\nSpreje jsem nezkoušela, ale už jsem o nich jednu recenzi četla a připadají mi fajn! určitě si aspoň jeden koupím BEAUTYPUSINKA\nMiska 27. listopadu 2016 13:41\nJá mám tu květinovou pleťovou vodu akorát tea tree a musím říct, že je boží :) Jinak o tom osvěžovači jsem také přemýšlela :)\nLa Daniela 27. listopadu 2016 15:40\nKvetinová voda vyzerá skvele.\nCátia Rodrigues 27. listopadu 2016 18:32\nGenevra 27. listopadu 2016 19:37\nLíbí se mi oba výrobky, saloos je skvělá značka. :-)\nKlára Svojanovská 27. listopadu 2016 19:40\nSpreje jsem nezkoušela, ale rozhodně mě zaujaly, protože vůni levandule mám moc ráda. S mamkou pěstujeme levanduli na zahradě a vždycky si jich natrháme pár do vázy a nebo je dáváme do šitých látkových pytlíčků a krásně provoní celý pokoj. :)\nKaterina 27. listopadu 2016 23:33\nSpreje jsem nezkoušela, ale miluji vůni levandule, takže věřím, že musí vonět nádherně :).\nMartina - Můj bio svět 29. listopadu 2016 17:30\nJe to skvělá dvojka, levanduli miluju :)\nDendy 22. ledna 2017 12:12\nTo bych asi nesnesla. Poslední dobou mi parfemace s touto rostlinou vadí. :)


Havit Bluetooth reproduktor s radiobudíkem | MALL.CZ\nTelevize a audioReprosoustavyHavit Bluetooth reproduktor s radiobudíkem\nMultifunkční rádiobudík s reproduktorem M3 Bluetooth = duální budík + rádio FM + reproduktor Bluetooth + interní teploměr + mikrofon + zobrazení času vše v jednom. Budík s velkým LED zrcadlovým displejem. Celý popis\nZáruka: 24 měsíců (IČ 24 měsíců) Kód: 100056755530\nMultifunkční rádiobudík s reproduktorem M3 Bluetooth = duální budík + rádio FM + reproduktor Bluetooth + interní teploměr + mikrofon + zobrazení času vše v jednom. Budík s velkým LED zrcadlovým displejem. S funkcí zobrazení času a vnitřní teploty, třístupňovým nastavením jasu, úsporou energie a nejtemnějším režimem (pro klidný spánek). Můžete nastavit duální budíky s různým časem a vyzváněcími tóny. Snadné použití Podržením a stisknutím „ON“ jej zapnete a automaticky se připojí k naposledy použitému zařízení. Krátkým stisknutím tlačítka „M“ přepnete mezi režimy FM rádio / hudební přehrávač Bluetooth (bezdrátový dosah 10 m) / režimy AUX / Micro SD. Podržte a stiskněte tlačítko osvětlení a upravte 3 úrovně jasu. Můžete také krátce stisknout „M“ pro zobrazení teploty v místnosti v reálném čase. Dlouhá doba hraní Díky vestavěné baterii 1 200 mAh poskytuje rádiobudík přehrávání hudby po dobu 4 až 6 hodin. Stisknutím a podržením tlačítka „M“ zkontrolujete zbývající baterii. Doba nabíjení Parametry: Připojení: Bluetooth Port USB: Ano Bluetooth dosah 10 metrů Verze Bluetooth: Bluetooth 4.2 Vstupní rozhraní: USB Napájení: baterie 3,7 V / 1 200 mAh RMS / kanál (W) 3 W Výstupní výkon: 3W Frekvence: 20 Hz – 20 kHz Rozměry: 145 × 68,5 × 54,5 mm Hmotnost: 315 g Barva: černá Slot pro paměťovou kartu: Ano Typ USB: Micro USB Mikrofon: Ano Rádio FM: Ano Doba nabíjení: přibližně 2 hodiny Doba přehrávání: až 6 hodin


Osud Cania může potkat každého z nás, říká José Cura - Českobudějovický deník\nOpera Komedianti na otáčivém hledišti v Českém Krumlově. Na snímku José Cura jako Canio. | Foto: Petr Hasal\nI po roce si velmi dobře pamatuje, jak mimořádná je opera Komedianti před otáčivým hledištěm. Nyní se proto argentinský tenorista José Cura vrátil do Českého Krumlova. Ode dneška bude po tři večery pod širým nebem zpívat hlavní roli Cania. „Pro umělce je to velice speciální úloha. Když se totiž zabýváte libretem do hloubky, tak v jeho osudu najdete lidský osud obecně," říká.\nPo roce jste se vrátil do Českého Krumlova. Kam tentokrát vedly vaše první kroky?\nNebylo to nic zvláštního. Mám rutinu – ubytuji se, vybalím a projdu staré město obvyklou trasou. A fotografuji totéž, co loni, abych viděl případné rozdíly.\nFotografování je vás koníček. Najdete si tu na něj letos čas?\nNeplánuji to, protože program je celkem nabitý, mám generálku a pak tři představení. Fotoaparát ale nosím pořád s sebou, protože člověk nikdy neví.\nMáte i po roce stále v paměti krumlovskou verzi Komediantů?\nPamatuji si jí velmi dobře, protože se odehrává v tak jedinečném prostředí jako je otáčivé hlediště. Nepodobá se žádné jiné inscenaci Komediantů, ve které jsem dosud hrál. Točna je výjimečný prostor, ale je třeba si dávat pozor na načasování. Já musím v jednu chvíli uběhnout skoro dvě stě metrů, abych se dostal na nové stanoviště a běda, kdybych se spletl s objevil se za jiným stromem.\nA trénoval jste běh?\nBěhám docela slušně, ale je těžké běhat a zároveň zpívat.\nJak popisujete svým přátelům otáčivé hlediště?\nVěřte mi, že to, co teď řeknu, není jen reklamní výmysl. Už asi dva nebo tři roky píšu knihu, zatím o tom nikdo neví, protože nebylo nic publikováno, ale mě to baví. Psaní se věnuji většinou v letadle a zrovna když jsem byl na cestě do České republiky, dostal jsem nápad na předmluvu. Vy se ptáte, co říkám přátelům o otáčivém hledišti, ale ono to bude v knize, takže se to dozví všichni. Kniha bude začínat tím, že právě sedím v letadle a mířím do Prahy, odkud mě převezou do Krumlova. A tam budu zpívat ve velice zvláštním prostředí před otáčivým hledištěm.\nRoli Cania v Komediantech znáte velmi dobře. Zpíval jste ji už mnohokrát. Neomrzela se vám?\nCanio je pro umělce velice speciální role. Když se totiž zabýváte libretem do hloubky a přemýšlíte o něm, tak v osudu Cania najdete lidský osud obecně. Samozřejmě můžete říci, že Komedianti vypráví příběh umělce, ale ve skutečnosti je to příběh každého, kdo nese za něco odpovědnost, například šéfa festivalu, primáře, ředitele banky nebo třeba prezidenta republiky. Nejdřív začne od nuly, vypracuje se, stane se jedničkou, dává rozkazy, řídí lidi. Jenže pak začne stárnout, oslabovat a nastává drama odcházení, který ne každý zvládne bez pití nebo drog. A Komedianti jsou právě o tom, jestli dokážete zvládnout ten životní oblouk, kdy začnete dole a zase tam skončíte.\nTen příběh je nadčasový…\nAno, v jistém smyslu až masochistický, protože se pořád opakuje. Každý z nás, a nemusí to být koneckonců jenom šéfové, prožívá v životě nějaký oblouk. A když roli Cania takhle uchopíte, tak je opravdu aplikovatelná na kohokoli v publiku. On byl v malé společnosti hvězda, jenže jednoho dne to s ním začalo jít z kopce v profesi i v soukromí. Byl proto najednou hrubší na svojí partnerku, ta začala věnovat lásku a něhu někomu jinému a on se propadal stále níž. Až to jednoho dne nezvládl a vybuchl. Takových příběhů najdeme přece každý den v novinách několik. Komedianti jsou tedy opera, která se nemůže nikdy omrzet. Samozřejmě, že když k tomu přistoupíte tak, že si tam jen jdete zazpívat pár krásných árií, tak to může být nuda, ale když se do ní ponoříte, je pořád aktuální. A já pokaždé hledám nějakou paralelu a nechávám se něčím novým inspirovat.\nLoni jste říkal, že vás také zajímají skuteční artisté, kteří v představení vystupují. Ti vás nějak inspirují?\nTo mělo několik rovin. Jednak je ohromně zajímavé si s nimi povídat, jsou to úžasní lidé. Za druhé mě to vrátilo do doby před dvaceti lety a dvaceti kily, kdy jsem sám hodně sportoval. Teď najednou člověk ráno vstane a bolí ho kolena a záda, takže když vidí, co artisté dovedou, musí cítit obdiv a také jistou osobní nostalgii.\nOpera se zpívá v italštině. Jak vám to vyhovuje?\nItalština je skvělá pro italské opery. Ty jsou psané tak, že potřebujete přímočaré samohlásky. Právě proto je velmi obtížné, až nepříjemné, zpívat italské opery v překladu do jiných jazyků. Mě to naštěstí nikdy nepotkalo, ale vím, že obzvláště v němčině je to velmi složité, protože ta má daleko víc souhlásek. Proto také například opery Richarda Wagnera mají úplně jinou texturu, průběh než opery italské. Je zkrátka nejvhodnější, když se opera zpívá v tom jazyce, v jakém byla napsána. Jen tak člověk získá ucelený obraz díla.\nPak se ale objevuje problém s tím, že lidé nerozumí.\nAno, přijdou, nechápou, co se na jevišti děje, a otráví je to. To je velký problém, který se ale může technicky jednoduše řešit promítáním titulků. To už je v mnoha divadlech běžné a pro moderní dobu potřebné, protože lidé dnes nemají trpělivost něco studovat předtím, než jdou do na operu. Nikdo nemá čas si přečíst libreto nebo dokonce knižní předlohu. Na klasické umění ale nemůžete jít jen tak, musíte se připravit.\nŘíkal jste, že v tom je rozdíl mezi klasickou hudbou a popem.\nSnobi tvrdí, že klasická hudba je něco a pop nic. To je ale absolutní nesmysl, v obou oborech najdete skvělé věci a hrozné věci. Rozdíl je v tom, že populární hudba působí okamžitým dojmem. Poslechnete si písničku a z poloviny už jí znáte. Potřetí, počtvrté jí znáte celou. Když ale posloucháte operu, může trvat deset, patnáct let, než jí přijdete na chuť a sami k ní dozrajete. S tím souvisí i problém mezi klasickou hudbou a dnešní dobou. Moderní doba je dobou fastfoodů, a abyste vychutnali klasické umění, potřebujete ponor, klid a soustředění. Když si to nedopřejete, odcházíte z opery s pocitem, že klasické umění je nuda.\nZnáte po třech pobytech v Krumlově nějaká česká slova?\n(smích) No znám, ale ty tady nemohu říct.\nLoni jste navštívil fotoateliér Seidel. Co vás láká letos?\nVšechno záleží na počasí, které je tady opravdu nevyzpytatelné. Zatím to vypadá, že bude hrozné horko, a to se člověk před představením musí šetřit. V minulých letech jsem byl ale dvakrát v barokním divadle na zámku a možná tam budu chtít potřetí. Kastelán Pavel Slavko mě asi zabije, protože bude muset znovu vykládat to samé.\nUděláte si čas na vaše oblíbené rybaření nebo rafting?\nPokaždé, když jsem přijel, rafting jsme plánovali. Jenže pak jsme se probudili a pršelo. V bouřce sice může být raftování ještě větší vzrušení, ale když máte večer zpívat, musíte být opatrný. Tak tentokrát nevím, jak to bude. Doufám, že to vyjde.\nDáte si nějaké české jídlo?\nNe, že bych měl něco proti českému jídlu, ale je horko. Vaše jídlo je těžké, připadá mi dobré, když je dvacet stupňů pod nulou. Tohle je počasí spíš na saláty.\nKam pojedete z Krumlova?\nMám před sebou krásné vyhlídky. V září budu mít dovolenou. A od října mě čeká docela náročný úkol – Cavalleria rusticana a Komedianti v Belgii. Nejen, že tam zpívám dvě role, ale je to moje produkce a navrhl jsem i scénu. Nyní také vychází DVD opery Samson a Dalida, což je moje dílo se vším všudy, včetně kostýmů, takže mi na tom samozřejmě moc záleží.\nKomedianti na točně 2012\n24., 25. a 26. srpna od 20.30 h\nOtáčivé hlediště Č. Krumlov\nRežie - Josef Průdek\nNastudování - Mario de Rose\nNedda - Jan Šrejma Kačírková\nTonio - Marco Danieli\nPeppe - Josef Moravec, Aleš Voráček\nVstupné - 1500-2900 korun\nJosé Cura: Jak ho vidím já\nŘíká se prý, že kde je tenor, tam je problém. Smluvit si setkání s José Curou není sice úplně jednoduché, termín měnil ještě pozdě večer, protože plánoval výlet, ale svým vystupováním vše hravě napravil. Přišel usměvavý, oblečený v ležérním tričku a kraťasech a ochotně odpovídal i na otázky, které už mu nejspíš položilo nespočet novinářů přede mnou. Hlavně ale bylo vidět, že o odpovědích opravdu přemýšlí. Myslím, že jen málo pěvců by tak skvěle analyzovalo svou roli, jako to v tomto rozhovoru učinil on.


Jméno Jan Toman Naše jména Aktuální databáze křestních jmen a příjmení, jejich četnost, význam a původ , svátek\nJméno Jan Toman má 0 lidí.\nJméno Jan Toman je složeno z více jmen. Jméno Jan nosí 293938 obyvatel ČR, svátek slaví 24.6. a 6.7., má význam: Hospodin je milostivý a původ hebrejský. Jméno Toman nosí 8 obyvatel ČR.\nDiskuze na téma: Jméno Jan Toman Ostatní diskuze:


PC ukázka na Call of Duty: Modern Warfare - Zing\nPC ukázka na Call of Duty: Modern Warfare\nPodpora 4K rozlišení, neomezený počet snímků za sekundu a další vychytávky.\nTitul vychází již 25. října na PC, PlayStation 4 a Xbox One. Na PC půjde zakoupit exkluzivně skrze Battle.net. Konzolové verze pořídíte na Xzone.cz.\nHele,už pustili preload na PC? Jakou to má nakonec velikost jsem v práci a nemůžu se podívat sám\nDneska v 19h. Velikost zatím neznámá.\ndíky…. je to sice pořád dost,ale je to lepší než 170\nPočkám si na fitgirl repack\nPo WWII další CoD, které jsem předobjednal a troufám si tvrdit, že opět nebudu litovat. Ty ostatní futuristické počiny šly vždy mimo mě.\nSakra, já nakonec asi po tom CoD sáhnu, přece v tom Price nenechám samotného.\nUf, hurá, takže nakonec se někdo našel\n20. 10. 2019 11:10\nNašel no. A já teď budu muset najít místo na discích. No ale snad se nás najde víc, co Price budou krýt.\n20. 10. 2019 16:58\ntakhle vypadal bf3, pro cod pokrok, tod vse\nBravo chalani tohle téma jsem opravdu nikde nikdy neviděl rozebírat\n4K podpora, neomezený počet snímků…neměl by to být dneska standart pro všechny hry na pc ?\n19. 10. 2019 10:59\nStandard by to možná být měl, ale rozhodně to není v žádném případě pravidlem.\n19. 10. 2019 11:01\nMimochodem na official stránkách už je i informace o spuštění hry v jednotlivých regionech a čas preloadu,který začíná 22.10. 👍\nDíky za info, už se těším objednal jsi taky? Platforma?\n20. 10. 2019 9:46\nTakhle nějak budou vypadat hry na PS6\ntakhle hry už vypadají. I lépe. Stačí jenom nelimitovat jejich potenciál konzolemi.\nTo je jako říct, že střední a nižší třída aut limituje automobilový průmysl a kdyby střední a nižší třída nebyla, tak by všichni jezdili ve Ferrari, Bugatti apod. Vážně si myslíš, že by to tak bylo? Dle mého by většina začala chodit pěšky, protože na to nemají – v případě her pak HW. Celé je to o penězích – né každý je ochotný dát za pc 40 k a každých pár let upgradovat aby rozjel nejlepší grafické skvosty na ultra ve 4k. Si zkuste udělat nějakou kampaň, ať vám udělají hru s nadčasovou grafikou, na kterou dosáhne 5 % kupujících. Pro srovnání nákladů ale bude taková hra stát třeba 50k za kus. Pár lidí si to koupí, ale drtivá většina ne. Místo stovek a tisícu her by ročně vznikaly 2-3 hry a většina studií by musela zavřít. Proto se dělají kompromisy, i herní studia jako každý podnikatel, chtějí vydělávat. Je to o nabídce a poptávce, nikoliv o konzolích\n19. 10. 2019 10:22\nTak nějak jsem si myslel, že doba „Konzole brzdí herní vývoj.“ je úspěšně za náma, ale zřejmě jsem se mýlil. Smutné.\nKaždopádně bych řekl, že Monkeyskunk to shrnul výborně a asi není moc co dodat.\nJenže ty konzole vždycky brzdily a budou brzdit herní průmysl, protože mají mnohem menší výkon než je schopný vyprodukovat pc. Konzole za 10 -15k nemůže konkurovat pc za 50k a víc. Na pc jsou hry kde jsou schopní běhat stovky až tisíce hráčů zároveň přičemž na konzolích jsem neviděl větší číslo jak 100. Hry se dělají primárně na konzole což je nutné zlo pro pc hráče.\n19. 10. 2019 11:06\nKolik lidí ten PC za 50k má ? To bude proti počtu prodaných kusů konzolí úplně mizivé číslo. Myslím, že příští konzole už by tu mezeru mezi PC a konzolí mohli trošku snížit.\nto jo… chvástají se,že budou umět 4K a 60Fps,což je celkem slušné na krabičku za 15K 👍otázkou je na kolik je tohle jen marketingový kec… stačí se podívat na marketing PS4 – fullHD 60Fps každá hra a kolik her to umělo? 2-3? 🤔\n19. 10. 2019 12:19\nVzhledem k tomu, že má teď vyjít Stádia o Googlu, kde kdokoliv s trošku lepším netem rozjede cokoliv, tak bych to jako marketingovej kec úplně neviděl.\n19. 10. 2019 12:38\njenže Stadia je PC připojené k serveru nebo nějaký podobný systém a ne krabička za 15K proto tomu neveřím,že na PS5 nebo Scarlett pojedou hry na 4K a udrží si 60fps ,ale třeba tomu tak fakt bude a bude to jen dobře 👍\nPrávě proto, přece se nenechají tak snadno popravit. Když ti by ti přes Stadii běželo na sračko PC úplně všechno, tak není důvod kupovat konzoli. Proto si myslím, že příští generace do toho hodně šlápne. Já na 4k zas až tak nejsem, bohatě by mi stačilo FullHD + 60 fps + co nejlepší grafika.\n19. 10. 2019 17:17\n19. 10. 2019 17:25\nJediné čeho se zatím bojím, je velikost SSD disku. Jestli tam skutečně narvou jen 1TB tak při dnešní a budoucí velikosti her to bude sakra málo.\nMožná bude ale určitě ne na ultra detaily atd.\nStačí kouknout na Star Citizen. PC exkluzivka a co to všechno dokáže. Digital Foundry teď vydalo pěkné video o nedávném updatu. Neřešme teď jak to tahá z lidí peníze, ale prostě jak ta hra vypadá a jak je na tom technologicky.\nJá neříkám že je to špatně, aspoň nám HW vydrží déle, vývojáři se s tím více naučí a najdou si cesty, které ten výkon posunou i dál, ale jestli chcete nejkrásnější hry, tak takhle to nepůjde. No, půjde. Jen si ale počkáte déle.\n40k PC je zase trochu přestřel. Na FHD ti stačí 20k. Je to PC. Pokud máš problém tolik utratit tak si kup konzoli a nemusíš toto vůbec řešit a komentovat. Těch extra 5k klidně navalím za ty další chujovinky co na konzoli nejsou.\nOno taky nejde jenom o limitaci ve výkonu. I třeba takové ovládání nebo interface bývá přizpůsoben konzolím. Podrž E, F, abys udělal to a to a to. Koukněte na RDR2 jak tam jsou problémy s ovládáním. Design inventářů nebo pohyb v menu, například takový Skyrim.\nI to co říkal Rack je pravda. Takový Battlefield 3 nebo 4 měl mít daleko více hráčů na jednom serveru, ale kvůli konzolím máme kolik máme.\nNa druhou stranu, vývojáři vydělají dost. Uzavřený prostor konzolí jim dovolí vydělat tolik co na PC ne. Na konzoli nenajdeš tak často hry pod 20€ a my tady každý víkend nakoupíme 5+ her za 5€ jednu.\nMá to své výhody a nevýhody, ale tvrdit, že konzole se neserou do her nejde.\nA na tu Stadii bych nespoléhal do té doby, dokud to opravdu lidi nemají vyzkoušené. Marketing ať si tvrdí co chce. To samé i u nových konzolí. Klidně ať mi navykládaj pohádky o 120fps a 8K, ale pokud mi to tak nepoběží ani doma, tak je něco špatně.\n19. 10. 2019 13:36\nJá osobně jsem ten svůj komentář myslel ohledně toxického/militantního názoru „Konzole jsou zlo. Bez nich by nám (PCčkářům) bylo lépe.“, kdy jeho zastánci právě rádi používají, že konzole brzdí vývoj.\nKaždopádně raději budu mít fakt ošklivě vypadající hru, která bude vynikat zábavnou hratelnostní, než opak. Zároveň si myslím, že pokud jsou tvůrci alespoň trochu schopní ( a né líní), dokáží i s limitovými technologiemi vytvořit vyloženě překrásné výjevy.\nAno, bez konzolí bychom MOŽNÁ byly technicky někde jinde, ale rozhodně bych si netroufal tvrdit, že bychom na tom byly všeobecně lépe.\nK tomu pokud by se hry dělaly jen na PC, tak by se stejně muselo počítat s lidmi, kteří ten stroj mají slabší (furt je to business), takže bychom možná došli vlastně úplně ke stejným závěrům.


Aktuální nabídka dražby domů Černá Voda denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si dražby domů Černá Voda než Vás někdo předběhne.\nKategorie dražby domů Černá Voda se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele dražby domů Černá Voda neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je dražby domů Černá Voda právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné dražby domů Černá Voda\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii dražby domů Černá Voda, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující domy Černá Voda, a to domy na prodej Černá Voda, pronájem domu Černá Voda, dražby domů Černá Voda.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii domy dražba Černá Voda nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích domy Černá Voda, domy na prodej Černá Voda, pronájem domu Černá Voda, dražby domů Černá Voda.\ndražby rodinný dům Černá Voda\nvila dražby Černá Voda\nčinžovní domy dražba Černá Voda\nAčkoliv se nacházíte a hledáte svoji nemovitost v dražby domů Černá Voda, je možné že bez omezení druhu prodeje (prodej, pronájem, dražba) toho naleznete daleko více. Pokud nejste rozhodnuti pro domy Černá Voda, zkuste si rozšířit hledání vhodné nové nemovitosti právě zde :\nNehledáte dražby domů Černá Voda ?\nPokud jste v této kategorii dražby domů Černá Voda omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí dražby domů Černá Voda\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii dražby domů Černá Voda, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr dražby domů Černá Voda. Určitě lépe naleznete dražby domů Černá Voda, který hledáte.