Panika u Evropskoj uniji: Da li će italijanska vlada uzdrmati zonu eura? | Kodex.ME\nSve oči uprte u Matarela\nPanika u Evropskoj uniji: Da li će italijanska vlada uzdrmati zonu eura?\nU Evropskoj uniji se strahuje da bi nova populistička italijanska vlada mogla ozbiljno uzdrmati zonu eura i cijelu Uniju.\n20. 05. 2018 - 17:39 Autor: Kodex\nVlada u ponedjeljak treba da bude formirana, a bojazan postoji zbog njenog programa odbacivanja “stezanja kaiša” i ulaganja u rast privrede i po cijenu povećanja ionako ogromnog javnog duga i budžetskog deficita.\nUkoliko drugačije ne odluči italijanski predsjednik Serđo Matarela, vlada, koju će formirati pokret 5 zvjezdica i Liga sjever koji traže, pored ostalog, proterivanje pola miliona ilegalnih imigranata iz Italije, trebalo bi da prione i na “hitno ukidanje sankcija Rusiji”.\nJer, kako stoji u programu buduće italijanske vlade, Rusija je bitan “ekonomski i trgovinski partner Italije”, a nužno je i obnoviti punu saradnju s ruskim predsjednikom Putinom, jer je Moskva “strategijski sagovornik” Rima i Evrope u svjetskim žarištima poput Sirije i Libije.\nInstitucije EU se istovremeno već spremaju za odbranu od sankcija koje je nagovijestio američki predsjednik Donald Tramp zbog izgradnje gasovoda Južni tok 2.\nOve događaje u samoj Uniji i posebno novo zaoštravanje u odnosima EU-SAD, kao i velike promjene na svjetskoj političkoj pozornici, komentatori u Uniji i evropski diplomatski zvaničnici vide i kao znak da će se zaoštriti podjele unutar EU i možda dovesti do izvesnog preuređivanja strategijskih odnosa bar ključnih članica Unije sa Rusijom.\nTome u prilog se ukazuje na to da su izgradnju gasovoda Južni tok 2 i valjanost sporazuma Zapada, Rusije i Kine s Iranom o sprječavanju razvoja nuklearnog oružja podržali na sastanku u petak u Sočiju šef ruske države Vladimir Putin i njemačka kancelarka Angela Merkel.\nTramp je doslovce ucijenio Njemačku i cijelu EU zahtjevom da se odustane od Južnog toka 2, o nastavku čije izgradnje su se u Sočiju dogovorili njemačka kancelarka Merkel i ruski predsjednik Putin, iako se tome jako protivi izraženo antiruski blok u EU - Estonija, Letonija, Litvanija, Poljska, Švedska i Danska, ali najviše Vašington.\nTramp smatra da će Južni tok 2, vrijedan 11 milijardi eura, samo pojačati zavisnost EU od uvoza ruskog gasa i nudi, za uzvrat, da se Evropa okrene kupovini, inače skupljeg, američkog gasa iz uljnih škriljaca.\nVašington i njegovi saveznici unutar EU kao veliku zamjerku navode to da Južni tok 2 potpuno izbacuje iz igre Ukrajinu, dosad ključnu tranzitnu zemlju za dotur ruskog gasa EU, koja je od toga zarađivala oko 350 miliona eura godišnje.\nTo je sada, bar dijelom, uklonjeno kao razlog jer Angela Merkel je, izgleda, ubijedila Putina da se dijelom priliv gasa odvija preko Ukrajine i kad Južni tok 2 proradi 2019, za kada je ruska kompanija Gazprom predvidjela da obustavi prenos gasa preko ukrajinskih zastarjelih gasovodnih postrojenja koja traže velika sredstva za obnovu koje Gazprom nije spreman da izdvoji.\nPrema pisanju Volstrit džornela, predsjednik Tramp je nedavno kancelarku Merkel u Vašingtonu ucijenio da, ukoliko ne odustane od izgradnje Južnog toka 2, SAD neće odustati od zavođenja visokih carina na uvoz evropskog aluminijuma i čelika, što obuhvata i dodatne velike takse na plasman njemačkih automobila na američko tržište.\nA oči i misli pune velikih briga su u EU uperene naročito na sjutrašnji dan i Rim, kada predsjednik Matarela treba da odluči da li će za sastav nove vlade dati zeleno svjetlo pokretu 5 zvjezdica i Ligi sjever, koje su dosad iskazivale otvoreno protivljenje ne samo daljoj integraciji EU, već su u nacrtu programa predvidjeli i da Italija, treća po snazi ekonomija u eurozoni, izađe iz eura ako bi o tome na referendumu odlučili građani.\nFrancuski ministar ekonomije Bruno Lemer je danas dramatično upozorio da će, “ukoliko nova italijanska vlada preuzme na sebe opasnost da ne poštuje obaveze o smanjivanju duga, budžetskog deficita, ali i ozdravljenja banaka, cjelokupna finansijska stabilnost zone eura biti ugrožena”.\nItalijanski i analitičari u EU objašnjavaju da se do ove prelomne tačke u Italiji došlo i zato što su građani na izborima glasali za dvije populističke stranke jer su one naglašavale da će sve učiniti da sruše dosadašnji poredak krajnje korumpiranih i birokratizovanih stranaka koje su pokazale da jednostavno nijesu u stanju da zemlju i narod izvuku iz stalnih kriza, uključujući i to da spriječe navalu ilegalnih migranata.\nIstraživanja javnog mnjenja su, u decembru 2017, pokazala da samo 10 odsto Italijana ima povjerenje u političke partije pa su na izborima mnogi dali glasove pokretu 5 zvjezdica i Ligi sjever iz protesta i “zato što ovi bar dosad nijesu mogli da nas lažu”, a i zato što žestoko kritikuju “briselsku birokratiju” koja nameće samo “stezanje kaiša” na račun širokih slojeva, a banke i bogati se još više bogate.\nOno što isto tako veoma brine institucije, vlade i političare u EU, koji smatraju da je sad prelomni trenutak da se ekonomski i finansijski ojača bar eurozona, jeste to da će nova italijanska vlada, zbog “antievropskih stavova” naići na podršku sličnih snaga i stranaka u drugim zemljama Unije.


Nemačka se protivi klasifikaciji nuklearne energije kao zelene | EurActiv Serbia\nNemačka vlada će se usprotiviti predlogu Evropske komisije da nuklearna energija bude uvrštena u spisak održivih izvora energije. Takozvana taksonomija koju sastavlja Komisija smatra se i odobrenjem za državno subvencionisanje određenih ekonomskih aktivnosti i zelenim svetlom za ulagače.\nNemačka ministarka ekologije Štefi Lemke rekla je za javnu televiziju ARD da će stav Berlina biti "jasno ne", ali je i dodala da su šanse za uspešnu blokadu predloga Evropske komisije male.\nOna je naglasila da su tri stranke nemačke vladajuće koalicije, socijaldemokrate (SPD) kancelara Olafa Šolca, Zeleni i liberalna FDP, jedinstvene kada je reč o nuklearnoj energiji.\n"To je dobro, i to ćemo preneti i Komisiji", rekla je Lemke, dodajući da stav Nemačke ne obavezuje EK.\nLemke je precizirala da će Berlin svoju poziciju uobličiti u narednim danima i proslediti u Brisel, prenela je agencija AFP.\nTaksonomija je svojevrsna klasifikacija da li je neka privredna aktivnost održiva i ujedno i ocena da li zaslužuje državne subvencije i preporuka investitorima. U svom predlogu, Komisija je ocenila da je ulaganje u nove nuklearne centrale, ili u obnovu postojećih, pod određenim uslovima održivo i da nije štetno za klimu.\nEvropska komisija je poslednjeg dana 2021. godine zemljama članicama uputila svoj predlog taksonomije, i one su od tada imale vremena da formulišu svoj stav.\nBerlin za blokadu u Savetu EU po svoj prilici neće imati dovoljno saveznika.\n"Do glasanja u Savetu ministara doći će samo ako dovoljan broj zemalja članica uloži prigovor protiv predloga", objasnila je Lemke. "A moram da priznam da izgledi za to trenutno nisu veliki", dodala je ministarka.\nEvropski komesar za unutrašnje tržište Tijeri Breton rekao je da bi EU do 2050. godine trebalo da investira oko 500 milijardi evra u novu generaciju nuklearnih elektrana.\n"Samo u postojeće će do 2030. morati da se uloži 50 milijardi evra, a nove će zahtevati 500 milijardi", rekao je Breton 9. januara za Žurnal di dimanš. On je ocenio i da je namera Evropske komisije da nuklearnu energiju klasifikuje kao zelenu ključni korak za privlačenje tih investicija.\nSličnu ocenu pre njega je iznela i komesarka energetike Kadri Simson, koja je ulaganja u produžetak života postojećih atomskih centrala procenila na 45 do 50 milijardi evra do 2030. Ona je rekla da članice EU planiraju da ulože u nove kapacitete oko 400 milijardi evra.\nNemačka ministarka, koja je članica Zelenih, rekla je da bi cilj trebalo da bude da se novac usmeri u održive investicije, a da EK svojim predlogom kvari te planove.\n"Sada preti opasnost da privatna i javna sredstva budu usmerena u problematičan razvoj a ne, kao što bi trebalo, u obnovljive energije i vodoničnu privredu", ocenila je Lemke, dodajući da joj nije jasno zašto su komisija i njena predsednica Ursula fon der Lajen to učinili.\nNemačka vlada, prema njenim rečima, uključivanje atomske energije u taksonomiju odbija iz ekoloških i bezbednosnih razloga i zbog zaštite potrošača.\nOna je dodala da lično smatra i da je stavljanje prirodnog gasa na listu održivih aktivnosti pogrešno. Ipak, tri nemačke vladajuće stranke su se u koalicionom sporazumu saglasile da je Nemačkoj gas potreban kao prelazni energent, i da su zato neophodna i ulaganja u gasne elektrane.\nZamišljeno je da te nove elektrane na gas od početka funkcionišu u kombinaciji sa klimatski neutralnim energentima, poput vodonika.\nKada je reč o prirodnom gasu, Zeleni su u vladajućoj koaliciji ipak usamljeni, pošto su i socijaldemokrate i liberali pozdravili odluku EK da gas bude uključen u taksonomiju.\nPet članica EU predvođenih Nemačkom još prošlog leta je uputilo pismo Evropskoj komisiji, zahtevajući da nuklearna energija ostane van EU taksonomije zelenih finansija, odnosno da se ulaganja u tu energiju ne klasifikuju kao zelena.\nPismo su potpisali ministri zaštite životne sredine ili energetike Austrije, Danske, Nemačke, Luksemburga i Španije. Oni su ukazali na "nedostatke" u izveštaju Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Evropske komisije iz aprila. U tom izveštaju se zaključuje da je nuklearna energija bezbedna.\nEU u ovom trenutku dobija oko 26% energije iz atomskih centrala, a Breton je ocenio da će se taj udeo do 2050. smanjiti na oko 15%.


Putevima 18 imperatora - Završena studija izvodljivosti - Turistički žurnal Putevima 18 imperatora - Završena studija izvodljivosti - Turistički žurnal\nArheološka ruta “Putevima rimskih imperatora” korak je bliže realizaciji, jer je završena Studija izvodljivosti, koju su uradili stručnjaci sa Arheološkog instituta u Beogradu. Uređenje rute duge 600 kilometara, deo je kapitalnog projekta Republike Srbije u okviru programa Srbija 2025.\nOna obuhvata 11 lokaliteta u našoj zemlji na kojima je rođeno čak 18 rimskih imperatora, među kojima su Sirmijum, Viminacijum, Lederata, Medijana, Trajanov most, Gerulata.\n– Dugo pokušavamo da povežemo sve lokalitete gde su rođeni rimski imperatori, od Sremske Mitrovice, preko Beograda, Viminacijuma, Đerdapa, Zaječara, Niša, do Lebana. Po našim proračunima, kad ona bude uspostavljena otvoriće se oko 4.000 radnih mesta, većinom u istočnoj i južnoj Srbiji – istakao je dr Miomir Korać, direktor Arheološkog instituta.\n– U početnoj fazi ruta bi mogla da privuče oko 300.000 posetilaca i donese zaradu od oko 300.000 EUR, jer se planira da posetioci ne ostanu samo nekoliko, već sedam do 10 dana – dodao je.\nPredstavljanju studije izvodljivosti prisustvovali su i Vasilije Baldić, direktor Turističke organizacije Požarevca, koja je naručilac njene izrade, kao i Predrag Mijatović, predsednik Skupštine grada Požarevca.\n– Lokaliteti će biti opremljeni turističkom infrastrukturom i povezani u jedinstvenu kulturno-turističku rutu. Oni će biti modernizovani i prilagođeni daljim naučnim istraživanjima i promociji Srbije kao zemlje rođenja 18 rimskih imperatora – napomenuo je Mijatović.\nZavršetak kompletne rute planira se za 2025. godinu.\nStudija je rađena godinu dana, uz učešće oko 30 stručnjaka. Urađena je na u dva toma, na ukupno 1.600 strana. Njenu izradu finansiralo je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, sa ukupno 20 miliona dinara.\nNOVA ISTRAŽIVANJA ETC-A: Evropljani opuštenije razmišljaju o putovanjima u predstojećim mesecima


Internet servisima podržavaju "super žene" - PKS-RPK Novi Sad\nNajveći srpski provajder internet usluga, kompanija „Mainstream“, započeo je pojekat podrške ženskom preduzetništvu pod nazivom “Super žena”, sa idejom da da pomognu razvoj ženskog preduzetništva, kao i sve aktivne preduzetnice.\nPrvi korak u okviru ovog programa biće održan u petak 7. aprila u beogradskom Ušće šoping centru od 10 do 19 časova.\nKakav god posao da se pokreće, prisustvo na Internetu je neizbežno, a osim izrade sajta obavezan korak je smeštanje tih informacija na pouzdanu i uvek dostupnu hosting platformu.\nMainstream, sa svojim poslovnim jedinicima, obezbeđuje popuste za sve super žene: menadžerke, preduzetnice, žene koje već imaju svoj posao ili ideju za biznis, i to sa čak 50 posto popusta na usluge:\nCloud Hosting, Cloud Server i Cloud Data Centar – za postavljanje sajta na internet i premeštanja svih poslovnih aplikacija na klaud, čime se značajno smanjuju troškovi poslovanja,\nrazličite IT kurseve u okviru Admin trening centra i\nPola srbije na serverima\nMainstream kompanija je specijalizovana za pružanje managed hosting usluga velikim i zahtevnim klijentima. Kompanija se na tržištu veb hosting usluga izborila za mesto najbolje kompanije u domenu hostinga velikih web sajtova, a sa više od 800 virtuelnih servera dnevno se izgeneriše više od 30 miliona web strana, što ?ini nešto više od 50% svih generisanih internet stranica u Srbiji.\nAkcija važi do 30. aprila, a kompanija „Mainstream“ pripremila je i niz aktivnosti u narednom periodu.\nPrvi korak je celodnevno druženje 7. aprila u Ušću od 10 do 19 časova.\nPosetioci će imati i priliku da se upoznaju sa uspešnim preduzetnicama, hrabrim ženama koje su ideju pretvorile u biznis! Od 18 do 19 časova, u centralnom holu Ušća, organizovano je i druženje sa gošćama.\nBiće tu Nađa Jokanović, koosnivačica Wannabe Magazina, jednog od najčitanijih internet medija koji se bavi temama iz života, mode, putovanja i slično.\nO svojim iskustvima govoriće Ana Pajković i Marija Janjušević, mlade mame preduzetnice koje su pokrenule Kidster app – aplikaciju putem koje može da se proda ili razmeni odeća za decu do 10 godina.\nPosetioci će moći da razgovaraju i sa Sonjom Dakić, koosnivačicom DajDaj pelena, jedinih pelena od bambusovog drveta u Srbiji, kao i Vesnom Velkić, direktorkom Admin Trening Centra, računarske laboratorije u kojoj se organizuju ekspertski IT kursevi


Zbog nepoštovanja policijskog časa tri osobe kažnjene u Bratuncu\nHome / Srebrenica•Bratunac / Dešavanja / Zbog nepoštovanja policijskog časa tri osobe kažnjene u Bratuncu\nBy eSrebrenica.ba on 23. March 2020.@esrebrenica\nŠtab za vanredne situacije opštine Bratunac odlučio je da će stari objekat Doma zdravlja Bratunac biti pripremljen za lica koja se ne pridržavaju mjere kućne izolacije, a kako je naloženo od Vlade RS.\nNačelnik ove opštine Nedeljko Mlađenović kaže da je ovaj dio izolovan od nove zgrade i ima nekoliko prostorija.\n„Na današnjem sastanku štaba dogovoreno je sa direktorima bratunačkih škola da se, ako dođe do širenja epidemije izazvane virusom korona, a uz saglasnost resornog ministarstva, za tu namjenu koriste fiskulturne sale koje ćemo opremiti za privremeni smještaj“, rekao je Mlađenović.\nPod nadzorom u Bratuncu trenutno se nalaze 183 osobe, a za četiri osobe istekao je period izolacije od dvije sedmice.\nPolicija u Bratuncu sinoć je novčano kaznila tri osobe zbog nepoštovanja policijskog časa i ograničenog kretanja sa po 500 KM.\nMlađenović je informisao članove Štaba za vanredne situacije da su nabavljene dovoljne količine sredstava za dezinfekciju objekata i javnih površina, te da je Opština Bratunac naručila zaštitne maske za potrebe javnih institucija i građana, ali da ima poteškoća u nabavci rukavica, te da je pozitivno da se javljaju donatori koji žele pomoći u nabavci neophodne opreme.\nNa današnjem sastanku Štaba za vanredne situacije odlučeno je da se iz budžeta opštine izdvoje novčana sredstva za predsjednike mjesnih zajednica, kako bi mogli informisati Štab o licima koja stižu na njihova područja, kao i osobama kojima je potrebna određena pomoć u novonastaloj situaciji.\n„Centar za socijalni rad i Crveni krst su zaduženi za pružanje pomoći građanima a Opština će danas formirati štab za dežurstva 24 časa.Građani će putem telefona moći da iskažu potrebe, koje će Krizni štab i ostali organi realizovati“, poručio je Mlađenović


Počelo podizanje najveće konstrukcije na Balkanu (video) - Gradjevinarstvo.rs\nPočelo podizanje najveće konstrukcije na Balkanu (video)\n02.09.2014. | Tanjug\nNa arheološkom nalazištu Medijana počelo je podizanje i montiranje zaštitne konstrukcije nad Vilom sa peristilom koja je po svom rasponu najveća na Balkanu i jedna od najvećih u svetu, rečeno je danas novinarima na tom arheološkom lokalitetu prilikom obilaska radova.\nDirektor „Zavoda za zaštitu spomenika“ u Nišu Elena Vasić Petrović rekla je da će po završetku radova uslediti finalna prezentacija arheološkog lokaliteta.\n- Tada će biti otkriveni mozaici koji su konzervirani pre 80 godina i koji su bili pod peskom, a njihova poslednja zaštita rađena je 70-ih godina prošlog veka – navela je ona.\nNosilac projekta je „Zavod za zaštitu spomenika kulture“ u Nišu i radovi bi trebalo da budu završeni u novembru ove godine ukoliko bude poštovana dinamika transfera sredstva sa gradskog računa na koji je Ministarstvo kulture prenelo novac.\nProjekat je započet 2012. godine, ali su prva sredstva stigla u drugoj polovini 2013. godine, a „Zavod“ je prva sredstva za radove iz grada dobio šest meseci nakon toga i preneo ih izvođaču. O zaštitnoj kontrukciji počelo se govoriti još 2007. godine, ali je Ministarstvo kulture tada stopiralo projekat i radovi su krenuli u drugom pravcu, kazala je Vasić Petrović. Projekat je ponovo pokrenut u sklopu programa obeležavanja 17 vekova MIlanskog edikta.\nOdgovorni izvođač radova, Čedo Andrić, rekao je da je cela kontrukcija teška 450 tona, da raspon iznosi 72,5 metara i da će biti pokriveno više od 9.000 kvadratnih metara. Konstrukcija koja ima samo dva bočna oslonca ne remeti originalnu arhitekturu lokaliteta. Montaža se odvija tako što se pripremi set nosača i dovodi u projektni položaj, a onda se translatorno, uz pomoć specijalnih kolica, pomera na mesto gde se ugrađuje. Paralelno sa podizanjem konstrukcije, na Medijani se radi na konzervaciji i rekonzervaciji mozaika u muzejskoj zgradi.\nSlikar i restaurator, savetnik u „Zavodu za zaštitu spomenika Beograd“, Nemanja Smičiklas rekao je da je prva konzervacija mozaika u muzejskoj zgradi rađena još 1936. godine kada je ta zgrada i podignuta. Cilj je da se mozaik dovede u prvobitno stanje, kazao je on i dodao da je mozaik u dosta dobrom stanju zahvaljujući činjenici da je tu podignuta muzejska zgrada. Radovi su, kako je napomenuo, počeli pre dva meseca i radiće se još mesec i po dana.\nRadove na podizanju zaštitne konstrukcije izvodi konzorcijum koga predstavlja preduzeće „Piramida“ iz Sremske Mitrovice, a radove finansira Ministarstvo kulture. Ukupna vrednost radova na podizanju i montiranju zaštitne konstrukcije koja će nositi zaštitno platno iznosi 147 miliona dinara, a za finalnu prezentaciju trebaće još oko 15 miliona dinara. Ministarstvo kulture finansira i konzervaciju mozaika u muzejskoj zgradi i na još nekoliko lokaliteta na Medijani sa 3,5 miliona dinara.\nPrvi koji je označio Medijanu kao „carski letnjikovac“ bio je Feliks Kanic 1864. godine, a organizovana istraživanja na Medijani počela su 1932. godine. Posleratna istraživanja organizovana su počev od 1961. godine. Pretpostavlja se da je podizanje vila na Medijani započeto u drugoj polovini trećeg, a nastavljeno većim intenzitetom u četvrtom veku.\nMontaža krovnih konstrukcija i pokrivanje krovova Zaštita spomenika kulture


Dan online - Regioni: Rikavac prijeti, nadležni žmure - 2019-01-10\nRegioni BUJIČNI TOKOVI VELIKI PROBLEM\nVelji most Rikavac prijeti, nadležni žmure\nBujični tokovi su veliki problem na području opštine. Rijeka Rikavac je najjači bujični tok u Evropi, sa 1.593 metara nadmorske visine do nule spušta se za manje od pet kilometara. Prema riječima odbornika Sava Pavlovića (SD), Rikavac ima sliv od 28 kvadratnih kilometara.\n– Kad padne velika kiša, to je ogromna količina vode koja nosi i lomi sve pred sobom. Od Veljeg mosta u Starom Baru kad se ide prema „Primorci” treba vidjeti kakve su stope mosta, a zatim prema tunelu na Volujici, vide se kaskade koje su bile postavljene, pa su u jednom periodu porušene što je ubrzalo tok rijeke. Kaskade su i postavljene da se uspori tok Rikavca. Kod kuće Vojvodića u Čelugi devastirano je i urušeno preko 20 metara potpornog zida, koji je sprečavao da tok Rikavca izađe iz korita. Na par mjesta je Rikavac već toliko potkopao jednu stranu da se može lako desiti da dođe do ugrožavanja stambenih objekata, neposredno posle Velikog mosta. U tunelu ima na stotine, ako ne i na hiljade kubika kamenja, šuta i drugog otpada, koji začepi tunel, pa lako može doći do poplave dijela prema Zaljevu, kao što se desilo 2011. i 2012. Postoji plan zaštite od poplave u Službi zaštite, a vjerujem da i Komunalno preduzeće ima svoj plan čišćenja vodotokova. Prije nego što su počele velike kiše to je trebalo uraditi, jer se ljudi žale kako im kuće klizaju, a nisu svjesni da su upravo na vodotokovima napravili svoje objekte. Želeći da povećaju svoju imovinu zatrpavali su prirodne tokove potoka. Tako u Šušnju, Sutomoru, Popovićima, imaju veliki problem s vodotokovima. I iz rijeke Rene odvod vode nije napravljen kako treba, upozorava Pavlović.


Sindikat obrazovanja OŠ “Đura Jakšić”: Neistiniti navodi visokog funkcionera SPP narušavaju ugledu škole - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Sindikat obrazovanja OŠ “Đura Jakšić”: Neistiniti navodi visokog funkcionera SPP narušavaju ugledu...\nSindikat obrazovanja OŠ “Đura Jakšić”: Neistiniti navodi visokog funkcionera SPP narušavaju ugledu škole\nNOVI PAZAR – Povodom izjave visokog funkcionera SPP, a koja se odnosi na izbornu proceduru direktora u OŠ “Đura Jakšić” u novopazarskom naselju Trnava, Sindikat obrazovanja na nivou ove ustanove demantuje navode u izjavi, kako navode, kao činjenično neutemeljene, odnosno neistinite.\n“Nakon sednice Nastavnitkog veća, prebrojani su svi glasovi i izborna komisija je javno saopštila konačne rezultate glasanja svim kandidatima i učesnicima NV u skladu sa Pravilnikom škole o radu nastavničkog veća. Izbornom postupku prisustvovali su predstavnici Sindikata obrazovanja i Unije sindikata što potvrđuju izveštaji komisije koja prati postupak izbora direktora škole. Izborna procedura sprovedena je tako da obezbeđuje zaštitu izbornog prava i izražavanje slobodne volje svih nastavnika” – saopštio je Sindikat obrazovanja ove ustanove.\nIz Sindikata obrazovanja navode da ne postoji ni jedan dokaz koji bi potvrdio da je došlo do vršenja pritiska, ucena i sugerisanja o glasanju za određenog kandidata.\n“U izjavi se navodi povreda tajnosti glasanja, odnosno fotografisanje glasačkih listica što se moze smatrati insinuacijom i proizvoljnim zaključkom, obzirom da su svi nastavnici glasali iza paravana. U vremenu od raspisivanja konkursa do dana glasanja, na nivou ustanove ne postoje dokazi koji potvrđuju izjave koje se odnose na vršenje pritisaka, ucene i sugerisanje nastavnicima da glasaju za određenog kandidata” – dodaje se u saopštenju.\nTvrde da se ovakvim javnim obraćanjem visokog funkcionera SPP narušava ugled ustanove, nastavnog i nenastavnog osoblja, kao i da su saopštenje potpisali i radnici škole koji nisu članovi pomenutih sindikalnih organizacija.\n“Sindikat obrazovanja OŠ “Đura Jakšić”, izražava zabrinutost zbog proizvoljnih izjava pojedinaca i apeluje na suzdržavanju u javnim obraćanjima koja mogu narušiti ugled škole, nastavnog i nenastovnog osoblja koji svojim zalaganjem i rezultatima opravdavaju dugu tradiciju obrazovanja i vaspitanja koju škola ima. Napominjemo da su sa ovom izjavom saglasni i ostali radnici OŠ “Đura Jakšić”, koji nisu članovi Sindikata, a svojim potpisom su dali saglasnost za ovu izjavu.” – zaključuje se u saopštenju sindikata.\nPrethodni tekstLončar: U Srbiji do sada revakcinisano 837.000 osoba\nSledeći tekstKorona se i dalje širi u zemljama regiona


Projekat ,,Lokalni poziv ka EU’’ koji realizuju Nacionalna koalicija za decentralizaciju sa partnerima Grupom 484 i Fondacijom Jelena Šantić, osnažuje lokalne inicijative za doprinos procesima pridruživanja EU, stvarajući decentralizovano društvo koje neguje kulturnu različitost i participatornu demokratiju. Projekat razvija lokalnu demokratsku kulturu i lokalni društveni kapital da bi reforme bile korisne kako za EU integracije, tako i za rešavanje najnužnijih potreba lokalnih zajednica. Duboko verujući da lokalne zajednice imaju dovoljno resursa i potencijala da postanu bolja mesta za život, mi obezbeđujemo sredstva i pomoć da ljudi prepoznaju lokalne resurse i potencijale kao i da rade na unapređenju kvaliteta života ljudi u zajednicama. Verujemo da promena dolazi odozdo prema gore i da nosioci promena nisu pojedinci već udruženi građani i građanke koji deluju kao neformalne i formalne lokalne inicijative.\nJun 2020. - Jun 2020.\nNacionalna koalicija za decentralizaciju, Fondacija Jelena Šantić, Grupa 484


VIDEO: Da li znate koji je ovo automobil!? - AUTOMOBILI\n26/02/2021 10:46:47 AM\nNASLOVNA / KONCEPTI / VIDEO: Da li znate koji je ovo automobil!?\nVIDEO: Da li znate koji je ovo automobil!?\nMarko Vezmar 25/10/2016\tKONCEPTI, VIDEO\nOvih dana, na Nurburgring Nordschleife je primećena jedna zaista retka „zverka“, koja bi krajem novembra trebala i zvanično da se predstavi svetskoj javnosti!\nČak i dobri poznavaoci automobila, naročito supersportskih modela, namučiće se prilikom prepoznavanja ovog „lepotana“, koji je nedavno primećen na Nurburgring Nordschleife stazi! U pitanju je kineski automobil kompanije NextEV, koji prema prvim najavama, oslobađa čak 1360 konjskih snaga, i to potpuno „električnih“!\nZvaničan svetski debi ovog hiperautomobila zakazan je za 21. novembar u Londonu, a do tada, NextEV očigledno snima propagandni materijal, koristeći Audi A7 kao kamera-vozilo. Da bi postavio rekord u svojoj klasi, NextEV superautomobil moraće da bude brži od vremena 7 minuta 22 sekunde – rezultat koji je svojevremeno postavila Toyota EV P002.\nIzvor: Topspeed.telegraf.rs / Fyyyat / Youtube\nTagoviNextEV Nürburgring Supersportski automobil Toyota EV P002\nPrethodno Počela proizvodnja Škode Kodiaq\nSledeće Top 10 automobila koji troše duplo više od propisanog


Toyota Corolla Levin | Trio Driver BlogTrio Driver Blog\nKada se pogleda trenutna pozicija Toyota Corola modela na svetkim tržištima, teško je zamisliti da je ovaj „dosadni automobil” u samom početku zamišljen kao sportski proizvod. To ne znači da je Corolla bila sportski automobil, ali kada je predstavljena 1966. godine ona je mogla da se dobije i sa “moćnim” 1.1L motorom od 73 KS koji je davao prednost nad glavnim rivalom Datsun B10 Sunny. Corolla se mogla nazvati sportska u jednakoj meri kao možda prvi Ford Mustang sa šest cilindara – tu su bila kožna sportska sedišta, četvorobrzinski manualni menjač i solidan izbor opreme sa kojom je ovaj automobil delovao kao nešto više nego osnovno i jeftino prevozno sredstvo. Toyota je već pokušala da predstavi jeftin automobil 1961. godine sa modelom UP10 Publica kao odgovor japanske vlade da je ovoj državi potrebna njihova verzija Ford Modea T ili Volkswagen Beetlea. Međutim, publika je pokazala da niska cena ne treba da znači i visoka prodaja, a iako je ona bila solidna, ipak nije bila velika u onoj meri u kojoj se Toyota nadala. To ne znači da je to bio loš automobil, ali svako ko je mogao da priušti nešto bolje je to uradio bez razmišljanja, iako je Toyota kasnije pokušala da privuče dodatnu pažnju sa kabrioletom i sportskim Sports 800 modelom. Tražeći automobil koji će da kombinuje praktičnost, cenu i želju kupaca da potroše novac, Toyota je razvila Corollu, koja je u početku reklamirana kao manja, jeftinija i ekonomičnija verzija popularne Corone. Kupac je u samom početku dobivao samo sedan sa dvoje vrata sa 1.1L motorom (60 KS), a cena se kretala od 438 000 do 495 000 jena (1,215 do 1,375 dolara). Kasnije su usledile i disk kočnice, automatski menjač i moćniji 1.2L motor sa 77 KS. Toyota je investirala velike sume novca u Corollu i otvorila dve nove fabrike, a to se definitivno isplatilo i ovaj automobil je uskoro zauzeo prvo mesto po prodaji na domaćem tržištu. 1968. godine počinje i izvoz u Australiju i Novi Zeland, a nešto kasnije i u Ameriku. U ovoj državi Amerikanci su odlično prihvatili Corollu. Sa početnom cenom od samo 1700 dolara, kupac je dobijao kvalitetan kompakt koji je mogao da dostigne maksimalnih 136 km/h, a pri tom je bio ekonomičan sa veoma visokom završnom izradom. U samo četiri godine Japanski gigant je prodao preko milion primeraka na globalnom nivou.\nDa bi razumeli kako je razvoj sportskih verzija Corolle trajao, potrebno je da razmete kako sistem prodaje automobila funkcioniše u Japanu. Dok većina nas očekuje da ćemo pronaći određene automobile u određenim salonima, Japanci su imali sasvim drugačiji način poslovanja. Razvoj Japanske auto industrije je tekao veoma sporo u poređenju sa zapadnim rivalima. Iako je prvi japanski automobil nastao još 1904. godine, sve do kasnih 50-tih godina većina vozila u ovoj državi su bila komercijalna i ona su se uglavnom prodavali direktno iz fabrike. Tokom drugog svetskog rata, vlada ne samo što je preuzela kompletnu kontrolu nad proizvodnjom već je osnovala i salone u kojima su se prodavali automobili svih marki. Međutim, posle rata je otvorila šansa i za samostalne salone, što je Toyotin direktor za proizvodnju Shotaro Kamiya odlučio da iskoristi. On je potpisao ugovore sa preko 50 novih salona i do sredine 50-tih godina prodaja Toyote je rasla u velikoj meri. Kamiya odlučuje da otvori posebne salone za svaku klasu automobila, a prvi od njih, Toyopet, je debitovao 1956. godine. Usledio je Toyota Diesel pet godina kasnije, a poslednjih i saloni koji su prodavali Publicu i Corollu. Kao što se očekivalo, saloni svakako nisu bili zadovoljni ovom strategijom. Ona je označila da određeni delovi Japana uopšte nisu imali salone koji su prodavali neke automobile.\nU svakom slučaju, iako je Corolla bila veliki uspeh, Toyota je shvatila da bi mogla da poveća već impresivnu prodaju tako što će da otvori dodatne salone. U Novembru 1967. godine je osnovan Toyota Auto salon, koji je prodavao samo Publice i Corolle, ali za razliku od salona koji su prodavali samo Publice, Toyota Auto je dobio još jedan model – Corolla Sprinter, sportski hečbek zasnovan na sedanu koji je delio mehaniku sa nešto većom cenom. Dok je ovaj put svakako povećao prodaju i to za 20%, mnogi saloni i dalje nisu krili razočarenje što u svojoj ponudi nemaju popularne modele. Corollina Takaoka fabrika je postala bitna i iz još jednog razloga – to je bila prva Japanska fabrika opremljena sa kompjuterima i robotima, što je svakako povećalo kvalitet i smanjilo troškove proizvodnje. Na taj način Toyota je mogla, uz minimalna investiranja, da prodaje nekoliko verzija jednog postojećeg modela.\nIz navedenog razloga, početkom 1970. godine Toyota je iskoristila tehnologiju i predstavila drugu generaciju Sprintera na bazi Corolle. Iako je Sprinter i dalje koristio Corollinu mehaniku, ali je imao poseban dizajn i dolazio bez Corolline oznake. Sa druge strane, u Corollinoj ponudi je i dalje bio kupe, ali je on sada bio poznat jednostavno kao “coupe”. Samo godinu dana kasnije je stigao i Sprinter sedan, a kasnije i karavan. Sprinter će kasnije da pruža identičnu ponudu kao i Corolla, ali sa nešto više sportskim dizajnom čime je bio i skuplji. Toyota će da prati istu strategiju dugo vremena i na taj način da proširi svoju ponudu iako su mnogi proizvodi i dalje bili mehanički isti. U poređenju sa domaćim tržištom, Toyotin izvoz na zapad je bio sasvim drugačiji. Naime, kompanija je imala mali broj salona, a automobili bi obično dolazili u samo jednoj verziji bez mnogo opcione opreme. Za tako nešto je najveći krivac VRA dogovor sa Amerikom po kojem Japanski proizvođači nisu smeli da uvezu više od 1 685 000 vozila na godišnjem nivou, pa samim tim prodaja slabo opremljenih vozila sa kojima je profit mal je uvek bio limitiran.\nDo 1978. godine na tržištu je postojalo čak 75 verzija Corolle i Sprintera, koji su i dalje delile istu platformu i mehaniku i silazili sa iste pokretne trake. Većina njih su bili ekonomični modeli, ali u poslednjih desetak godina Toyota je radila i na planu da poboljša njihove performance. Druga generacija Corolle i Sprintera je debitovala sredinom 1970. godine sa novim 1.4L motorom, ali već 1972. godine na tržište stiže i novi 1.6L motor, koji je originalno zanimljen za modele Carina i Celina, a on je povećao snagu na 115 KS. Ovaj motor je u velikoj meri razvila Yamaha, mada će Ford tvrdili da je on bio samo kopija njegovih sportskih motora. Kao što smo spomenuli, 1.6L motor je originalno bio namenjen samo za Celicu, ali kada je Mazda debitovala sportsku Savannu RX-3, odgovor je pao da se on ponudi i u Corollu i Sprinteru. Na taj način svetlost dana su ugledali Corolla Levin (“munja”) i Sprinter Trueno (“grom”), a pored moćnijeg motora, tu su bili i veće kočnice, modifikovana suspenzija, pet brzina manualni menjač i bolje opremljen enterijer. I pored dodatne težine, oba automobila su bila za 85 kg lakša nego Celica sa istim motorom, a to je bilo dovoljno za ubrzanje do 100 km/h za ispod devet sekundi i maksimalnu brzinu od 190 km/h. Sa početnom cenom od 813 000 jena (oko 2700 dolara), oba automobila su bila za duplo skuplja od standardnih verzija i za 20% više nego Mazda Savanna, pa samim tim prodaja nije eksplodirala kako se Toyota nadala. Sa druge strane, motor se pokazao idealnim za auto sport pa se tako Levin takmičio u Svetskom Reli Šampionatu (WRC) i uspeo da pobedio 1975. godine 1000 Lakes Rally u Finskoj. Zbog svoje visoke cene Toyota je odlučila da ne izvozi Levin i Trueno u Evropu i Ameriku, a samo je mali boj primeraka završio u Australiji.\nOba automobila su se našla u ponudi i kada je treća generacija Corolle i Sprintera debitovala u aprilu 1974. godine. Mehanika se nije menjala u velikoj meri, a ovi primerci su bili nešto sporiji zbog 75 kg veće težine. Tada na scenu stupaju prvi japanski standardi o izduvnim gasovima, zbog čega je Toyota bila primorana da ugasi sve modele sa spomenutim 1.6L motorom posle 1975. godine, ali su se oni vratili na tržište godinu dana kasnije sa 115 KS. Japan je u međuvremenu uveo i nove sigurnosne standarde zbog koji su automobili postajali sve teži, ali to nije oštetilo prodaju Corolle, koja je početkom 1979. godine prestigla cifru od sedam miliona vozila. U martu 1979. godine svetlost dana su ugledali i četvrta generacija Corolle i Sprintera sa modernijom mehanikom, ali su Levin i Trueno nastavili da koriste starije motore. Pored hetča, oni su sada mogli da se dobiju i kao sedani i kupei, a i pored veće težine od 100 kg u poređenju sa originalnima, oni su nastavili da se prodaju u visokim brojevima najviše zato što su bili značajno jeftiniji nego sportski Celica i Carina. Njihova prodaja nikada nije prešla cifru od 25 000 vozila na godišnjem nivou, ali Toyota nije imala razloga za nezadovoljstvo. Prodaja standardne Corolle je bila veoma visoka, a Levin i Trueno su privlačili mlađe kupce koji bi verovatno završili u Mazdi ili Datsunu. Sportski uspesi na domaćem tržištu su takođe bili visoki, pa samim tim budućnost je definitivno delovala blistavo.\nU jesen 1979. godine, Toyota je počela sa radom na petoj generaciji Corolle i Sprintera. U nijednom momentu se nije postavljalo pitanje da li njihova proizvodnja treba da se nastavi (godišnja prodaja je iznosila preko milion primeraka), ali japanski proizvođač vozila nije bio siguran da li bi trebao da ostane uz pogon na zadnjim točkovima ili pređe na pogon na prednje točkove. Ova druga strategija se pokazala popularnom na manjim automobilima, ali još uvek nije postala poznata i na većim. Nissan Sunny (takođe poznat kao Datsun 210), Corollin glavni rival, je odlučio da zadrži pogon na zadnjim točkovima, ali nova Honda Civic i mnogi Francuski, Nemački i Italijanski rivali su prešli na pogon na prednje točkove. Samo šest meseci ranije Toyota je predstavila svoj prvi automobil sa pogonom na prednjim točkovima, Tercel, ali i pored toga na tržištu je ostao model Starlet sličnih dimenzija sa pogonom na zadnjim točkovima. Pogon na prednjim točkovima je svakako pružao prostraniji enterijer i udobniju vožnju, ali se Toyota plašila da uradi velike promene na svom najprodavanijem proizvodu. To je svakako bila velika nedoumica. Ako kupci primete da je Corolla previše zastarela, oni se mogu okrenuti konkurenciji. Sa druge strane, publika takođe može da loše primi velike promene, pa se samim tim okrene konkurenciji i zbog toga. Prosec bi takođe bio jako skup i sam prelazak na pogon na prednjim točkovima bi koštao Toyotu oko 600 miliona dolara, u šta nije bilo uključen razvoj novog modela. Odluka je donešena do kraja 1979. godine, a da bi se uštedelo na troškovima, sve promene nebi bile donešene u jednom periodu. Naime, sedan i hečbek su bili prioritet pa su oni trebali prvi da dobiju pogon na prednjim točkovima dok kupei, karavani i vanovi, koji nisu činili visoku prodaju, su trebali da zadrže pogon na zadnjim točkovima minimalno još jednu generaciju. Ovaj proces svakako nije bio jeftiniji na duži period, ali je odgodio troškove na duži period.\nPeta generacija Corolle i Sprintera se pojavila u prodaji na domaćem tržištu u maju 1983. godine dok je globalna prodaja startovala oko godinu dana kasnije. U ponudi su se opet našli Levin i Trueno, koji su zadržali pogon na zadnjim točkovima, ali je njihova ponuda sada bila značajno bogatija nego u prošlosti. Na domaćem tržištu ona se delila na standardan AE85 model sa 1.5L motorom i 83 KS, ali je mnogo veću pažnju privukla AE86 verzija sa novim 1.6L motorom i čak 130 KS. Međutim, to se odrazilo i na cenu, pa je tako moćnija od dve verzije koštala čak 1 548 000 jena (oko 6500 dolara) ili za skoro duplo više nego standardna Corolla. Američke verzije su bile nešto teže, ali i manje moćne zbog standarda o izduvnim gasvima. Najmoćniji motor iz grupe je razvijao 112 KS dok je njegova cena iznosila 9538 dolara. Sudeći po test vožnjama, ubrzanje do 100 km/h je iznosilo oko osam sekundi uz maksimalnu brzinu od 198 km/h, što su bili solidni rezultati za svoj period. Ono ćime su Amerikanci bili posebno impresionirani je ponašanje u krivinama, čime je Levin dominirao u klasi i uskoro postao jedan od omiljenih izbora amaterskih trkača. AE86 ne samo što je osvojio titule u svojim klasama u Japanu, Australiji i Velikoj Britaniji, već se takođe pojavio i na Pariz-Dakar reliju 1986. godine, koji na žalost nije uspeo da osvoji. Ovaj automobil je igrao i veliku ulogu u populirizovanju drift šampionata na domaćem tržištu.\nDo sredine 80-tih godina mnogo toga se promenio na tržištu. Kada su AE85 i AE86 debitovali 1983. godine, na tržištu su postojali nekoliko rivala, ali do sredine 80-tih godina oni su gotovo nestali na tržištu. Tu su bili nekoliko Americkičkih muscle cars (Ford Mustang, Chevrolet Camaro i Pontiac Firebird), ali čak i oni preživeli sportski automobili sa pogonom na zadnjim točkovima, kao što su Toyota Supra i Nissan Z, su sada ušli u skupocenu GT klasi. Postalo je jasno da su Levin i Trueno poslednji predstavnici svoje klase i da njihova budućnost više nije svetla. Do 1987. godine, kada je debitovala šesta generacija Corolle i Sprintera, postalo je jasno da više nema razloga da Toyota proizvodi samostalnu platformu sa pogonom na zadnjim točkovima, pa su tako Levin i Trueno prebačeni na identičnu platformu sa pogonom na prednjim točkovima kao i ostatak ponude. Svi Levin i Trueno su sada delili novi 2.0L motor sa 120 KS, a jedina njihova dizajnerska razlika je bila u vidu farova. Na domaćem tržištu oba automobila su se mogla dobiti i sa 1.6L motorom sa kompresorom, koji je podigao snagu na 145 KS, ali on nikada nije bio preterano popularna opcija kod kupaca. Ovaj motor će kasnije da debituje i u Severnoj Americi sa 165 KS, ali se prodavao samo kao Corolla Sport GT-S. Do tada prodaja Corolle na Američkom tržištu je dostigla cifru od 200 000 vozila, od čega su samo mali procenat činili sportski modeli i Toyota odlučuje da penzioniše Levin i Trueno posle 1991. godine. Međutim, to nije bio njihov kraj i oni će opstati na domaćem tržištu sve do 2004. godine, mada će uglavnom da igraju minimalnu ulogu.\nAko pogledamo današnju situaciju, najpopularniji od svih Levin i Trueno automobila je svakako AE86. On je samo ne još jedan od retkih automobila 80-tih godina koji je dobio na popularnosti, već se redovno pojavljuje u medijima, a njegova cena dostiže rekordne cifre. AE86 je takođe služio kao inspiracija za popularnu Toyotu GT86 (takođe poznata kao Scion FR-S), koji je urađen u saradnji sa Subaruom. Levin i Trueno nikada nisu razvijati kao pravi sportski automobili već je njihova svrha uvek bila da pružaju sportski kompakt sa pristupačnom cenom koji je zabavan za vožnju. Ostaje velika šteta što na tržištu više nema takvih automobila i još veća šteta što se Toyota danas ne može pohvaliti sa sportskim proizvodima, iako je nekada bilo tako lako da se oni razviju.\n(Autor: Zoran Tomasović / Foto: Wikipedia i Toyota)


Gradsko vijeće Sarajeva podržalo obnovu astronomskog opservatorija Trebević – Narod i Pravda\nDana, 29.09.2021. godine je održna 6. redovna sjednica Gradskog vijeća Grada Sarajeva\nNa sjednici, Gradsko vijeće nije usvojilo Izvještaj o radu i poslovanju JP Sarajevo d.o.o za 2020. godinu, zbog negativnog poslovanja preduzeća sa milionskim gubitkom.\nGradsko vijeće Grada Sarajeva jednoglasno je usvojilo Nacrt odluke o podizanju spomen obilježja Kazani na Trebeviću, a troškove finansiranja postavke spomen obilježja snosit će Grad Sarajevo.\nGrad Sarajevo će realizirati Projekat obnove i rekonstrukcije astronomskog opservatorija Trebević – objekat od izuzetnog značaja za nauku, kulturu i turizam Grada Sarajeva, što je Gradsko vijeće podržalo odlukom\nna današnjoj sjednici.\nNa sjednici je usvojen Prijedlog odluke o uspostavi saradnje između Grada Sarajeva i Grada Züricha, a\ngradski vijećnici su dali su saglasnost na program aktivnosti za dan obilježavanja opsade Sarajeva 1992.-1995. za 2022. godine i saglasnost za raspodjelu sredstava ostvarenih prodajom službenog vozila Grada Sarajeva koje će biti upućene u jednakom iznosu (od po 12.000 KM)\n• Zavodu za transfuzijsku medicinu FBiH,\n• KJU Dom za djecu bez roditeljskog staranja,\n• Udruženju obrazovanje gradi BiH.\nGradski vijećnici su razmatrali i podržali projekte i inicijative od značaja za Grad Sarajevo poput muzeja „Ars Aevi“ i „Smart City” projekta izrađenog na osnovu ideje građana.\nU okviru nastojanja Gradskog vijeća Grada Sarajeva za unapređenjem saradnje sa gradskim općinama, gradski vijećnici podržali su pristupanje projektu uređenja lokalne saobraćajnice Bentbaša – Kozija ćuprija – Lapišnica – M5, koji će se realizirati u saradnji sa Općinom Stari Grad Sarajevo.\nPredsjedavajući Gradskog vijeća Jasmin Ademović podnio je inicijativu za pokretanje “Sedmice olimpizma”, kojom bi se svake godine od 06.02. do 13.02. obilježila dva značajna historijska datuma – XIV Zimske olimpijske igre Sarajevo 1984. i EYOF Sarajevo 2019., a u svrhu doprinosa promociji Grada Sarajeva i njegovog olimpijskog naslijeđa.


Od 1. januara važe nova pravila za penzionisanje žena u Srbiji - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovnaFeaturedIstaknutoOd 1. januara važe nova pravila za penzionisanje žena u Srbiji\nI muškarci kasnije u prevremenu penziju Nova pravila važe i ukoliko građani žele da idu u prevremenu penziju, a promena se odnosi i na muškarce i na žene. Ove godine je pravilo da to može da se ostvari sa 40 godina staža osiguranja i najmanje 59 godina života za muškarce, odnosno 39 godina i četiri meseca staža osiguranja i najmanje 58 godina i četiri meseca života za žene.\nZbog pandemije svi produžavaju radni vek Inače, zbog pandemije i virusa korona, u mnogobrojnim državama sve su glasniji zahtevi da se starosna granica za odlazak u penziju još više pomeri i da se ljudi što stariji penzionišu. Tako se, recimo, u Nemačkoj traži da se starosna granica za penzionisanje pomeri na 69 godina. U ovoj zemlji je od 2012. granica podignuta na 67 godina, a prema trenutnim podacima, to postepeno povećanje ukazuje da sve više ljudi umre pre nego što dočeka penziju.\nPrethodni tekstDanas vremenska vrteška – od sunca do snega\nSledeći tekstCOVID 19: Pet novozaraženih, preminulo dvoje


KUD Omarska-Vidovdansko veče - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Kultura»KUD Omarska-Vidovdansko veče\nKUD Omarska-Vidovdansko veče\nKulturno-umjetničko društvo “Omarska” nastavlja tradiciju obilježavanja Vidovdana. Ove godine, treći put zaredom, biće organizovano “Vidovdansko veče folklora i ojkače” koje se održava u sklopu “Prijedorskog kulturnog ljeta”.\nPredsjednik KUD-a “Omarska” Ranko Anđić ističe da je cilj ove manifestacije očuvanje i njegovanje našeg kulturnog naslijeđa i običaja, kao i da okupi kulturno-umjetnička društva, organizacije i pojedince koji predstavljaju autentičnost ovog kraja. Ove manifestacije su i do sada promovisale bogatstvo i ljepotu narodnog stvaralaštva Potkozarja na čijim osnovama se razvijaju novi kulturni sadržaji i vrijednosti.\n– KUD “Omarska” je obnovljen 2007. i nastavlja tradiciju društva koje je u Omarskoj osnovano davne 1954. godine. Nosilo je ime “Budućnost” a od 1974. godine radilo je pod imenom “Miloš Mamić”. Od obnavljanja rada i pod novim imenom, KUD “Omarska” je uspostavio dobru saradnju sa opštinom Prijedor, mjesnom školom, Turističkom organizacijom opštine Prijedor i kulturno-umjetničkim društvima. Veoma dobru saradnju imamo i sa KUD-om “Piskavica” iz istoimenog mjesta – kazao je Anđić.\nRad Društva od osnivanja finansijski pomažu opština Prijedor i Kompanija “Arcelor Mittal Prijedor”, koji su izdvojili sredstva za kupovinu opreme, muzičkih instrumenata i odlazak na kulturne manifestacije u susjedne zemlje. U KUD-u “Omarska” ponosni su na nagrade i priznanja koje su, za kratko vrijeme, pobrali, a najviše na Priznanje za doprinos razvoju i promociji turizma, koje im je dodijelila Turistička organizacija opštine Prijedor – kazao je Anđić.\nNakon Vidovdanskog predstavljanja, u julu, članovi KUD-a “Omarska” učestvovaće na\n“Balkan folk festu”, koji se održava u Bugarskoj.


FBiH: Zaposlenik ministarstva bio angažiran u čak 49 radnih tijela - Stolac.co\nCentri civilnih inicijativa (CCI) upozorili su da Ured za reviziju institucija Federacije BiH već godinama ukazuje na problem isplata naknada za zaposlenike federalnih ministarstava.\nCCI tvrde da ministarstva ne postupaju u skladu s Uredbom čak ni kod imenovanja povjerenstava.\nIako je Uredbom jasno definirano da jedna osoba može biti imenovana za predsjedavajućeg ili člana u najviše dva stalna radna tijela, jedan od zaposlenika ministarstava u 2018. godini bio je angažiran u čak 49 radnih tijela te je primio dodatne naknade u vrijednosti od 27.505 KM na godišnjoj razini, naglasili su.\nTakođer, ističu da je kršenje Uredbe nastavljeno u 2019. godini gdje su pojedini zaposlenici bili angažirani u 11 radnih tijela te je za njihov rad u povjerenstvima pored redovnih plaća pojedinačno isplaćeno 30.049 KM.\nU izvještaju Ureda za reviziju institucija FBiH već godinama se ponavljaju preporuke za ministarstva kako bi isplate naknada za rad u povjerenstvima i radnim tijelima bile u skladu s Uredbom, međutim ministarstva nastavljaju višegodišnje ponavljanje utvrđenih nepravilnosti, kazali su.\nCentri civilnih inicijativa (CCI) pozivaju federalna ministarstva da isprave nepravilnosti sukladno revizorskim izvještajima i da za angažiranje i rad u povjerenstvima dosljedno primjenjuju Uredbu o načinu osnivanja i utvrđivanju visine naknade za rad radnih tijela osnovanih od Vlade FBiH i rukovoditelja federalnih tijela državne službe, priopćeno je iz CCI-a.


Situacija sa kartonima i suspenzijama u LŠ\nOvako izgleda situacija sa kartonima i suspenzijama u Ligi šampiona pred utakmice 5. kola koje su na programu u utorak: Više >>>\nU prodaji karte za Šahtijor\nPočela je prodaja karata za meč Lige šampiona između Partizana i Šahtijora. Ovo je poslednja Partizanova utakmica u Evropi ove sezone a zainteresovani će karte moći kupiti u Čumićevom sokačetu. Više >>>\nŠpanci nezadovoljni suđenjem protiv Milana\nJutros smo u španskim sportskim novinama mogli pročitati naslove sledeće sadržine vezane za suđenje engleskog arbitra Hauarda Veba: Monstuozni skandal, Horor, Katastrofalno suđenje Hauarda Veba... U odbranu engleskog sudije, iako je njegova ekipa bila ta koja je oštećena, stao je Žoze Murinjo Više >>>\nStanojević - Stekli smo veliko iskustvo -\nTrener Partizana Aleksandar Stanojević posle meča nije nikome zamerio zbog poraza od Brage u Beogradu (0:1) i eliminacije iz Lige šampiona i evropskih takmičenja. On je kao glavni uzrok za večerašnji poraz Partizana naveo nedostatak koncentracije u završnici. Više >>>\nVideo: Revanš Ukrainaca Šahtior - Arsenal 2:1\nPosle poniženja u Londonu fudbaleri Šahtijora revanširali su se Arsenalu koji je doduše na večerašnjem meču nastupao u dosta izmenjenom sastavu. Pogledaj golove... Više >>>\nVideo: Murinjo iščupao bod na San Siru Milan - Real Madrid 2:2\nJunak večeri u dresu kraljevskog kluba jeste Pedro Leon koji je u 93. minutu doneo bod svojoj ekipi izjednačivši rezultat na 2:2. Real je svo vreme dominirao ali je Milan davao golove, tačnije veteran Pipo Inzagi koji je postigao oba gola za "roso-nere". Pogledaj golove... Više >>>\nVideo: Čelzi siguran, Ivanović dvostruki strelac Čelzi - Spartak 4:1\nFudbaleri Čelzija su večerašnjom pobedom nad moskovskim Spartakom od 4:1 obezbedili plasman u osminu finala Lige šampiona. Čelzi je laganom igrom došao do ubedljive pobede a dvostruki strelac za plavce bio je naš reprezentativac Bane Ivanović. Pogledaj highlights... Više >>>\nKraj evropskog sna Partizan - Braga 0:1\nPartizan je večeras na svom terenu poražen od ekipe Brage sa 1:0. Iako su pre meča "crno-beli" najavljivali totalnu ofanzivu, Partizan je ozbiljnije pripretio Bragi tek u poslednjih petnaestak minuta što nije bilo dovoljno da se izbegne poraz. Više >>>\nPravi rat u Humskoj i Stanojević i Pasijensa najavljuju ofanzivu\nVečeras ćemo barem prema najavama dvojce trenera moći da gledamo potpuno otvoren fudbal bez puno kalkulacija. Pasijaensa je najvio da će Braga od starta nastojati da nametne svoj stil ige dok Stanojević najvljuje ofanzivno izdanje Partizana. Više >>>\nIlić - Srce na teren...- Smiljanić -Rušimo Bragu u prvih 15 minuta-\nFudbaleri Partizana spemni su za večerašnji duel protiv Brage u okviru 4. kola Lige šampiona. Svi obećavaju da će se boriti do poslednjeg atoma snage nebili došli do veoma važna tri boda koji bi ih ostavili u igri za evropsko proleće. Više >>>\n« prva « prethodna 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 sledeća » poslednja »


POZITIVNA BiH: U prvih pet mjeseci 2018. izvoz porastao za 10,9 posto - GlobalCir\nU razdoblju januar-maj 2018. godine izvoz Bosne i Hercegovine je iznosio 4,779 milijardi KM, što je za 10,9 posto više nego u istom razdoblju 2017. godine.\nIzvoz u zemlje CEFTA (Albanija, Crna Gora, Makedonija, Moldavija, Srbija i Kosovo) iznosio je 739 miliona KM, što je za 11,7 posto više nego u istom razdoblju 2017. godine. Uvoz iz zemalja CEFTA iznosio je 908 miliona KM, što je za 3,6 posto više nego u istom razdoblju prethodne godine, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nIzvoz u zemlje EU-a je iznosio tri milijarde 511 miliona KM, što je za 12,4 posto više nego u istom razdoblju 2017. godine. Uvoz iz EU-a iznosio je četiri milijarde 588 miliona KM, što je za 7,2 posto više nego u istom razdoblju prethodne godine.\nBORBA PROTIV UVOZA IZ AZIJE: Volkswagen otvorio prvu fabriku za sklapanje automobila u Ruandi


Zbog toga se sada može otvoriti budžetski opasna pravna dilema – da li produženje trajanja Zakona o privremenom uređenju isplate penzija služi izbegavanju fiskalne krize ili se preko njega vrši proizvoljna preraspodela imovine penzionera. Sve to je budući fiskalni rizik ukoliko se pokaže da je prekomerno produžavanje trajanja ove mere pravno neutemeljeno, objašnjava za Ekonomski online član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković.\nŠta, na osnovu predloženog budžeta, može da se kaže o ekonomskim planovima Vlade za narednu godinu?\nPlaniraju se veće javne investicije i to je dobra strana budžeta. Rast investicija za 300 miliona evra u odnosu na ovu godinu važan je cilj i ostaje da se vidi da li će se taj ambiciozni plan ispuniti ili će, kao u prethodnim godinama, realizacija na terenu biti znatno manja od budžeta. Naše ocene, koje se odnose na najšire karakteristike budžeta, uglavnom su povolјne. Odabran je dobar fiskalni cilј, odnosno veličina deficita, budući da u 2018. godini omogućava smanjenje učešća još uvek previsokog udela javnog duga u BDP-u. Struktura budžeta menja se načelno u dobrom pravcu. Smanjuje se poresko opterećenje privrede, rast ukupnih izdvajanja za penzije dobro se usklađuje sa rastom ekonomske snage, a izdvajanja za zaposlene u državi nisu se otrgla kontroli, mada bi ekonomski bilo daleko bolјe da je rast ovih izdataka planiran skromnije. Međutim, predloženi budžet ima i neke slabosti, od kojih je najveća to što zadržava privremene mere fiskalne konsolidacije – umanjenje iznadprosečnih penzija i zabranu zapošlјavanja.\nPohvalili ste nastojanja vlade da se smanji deficit u budžetu, ali zamerate što penzije nisu vraćenje na nivo pre smanjenja. Vi ste se prethodnih godina zalagali za smanjenje penzija. Zašto mislite da je došlo vreme da one budu vraćene na pređašnji nivo?\nProblem je što budžet ne predviđa izlazak iz privremenih mera budžetske konsolidacije iz 2014. godine. Te mere su tada bile opravdane i znatno su doprinele izbegavanju krize, ali su u dužem roku ekonomski štetne i nepravične. Izbegnuta je neposredna opasnost od krize javnog duga i u budžetu postoji prostor za povećanje ukupnih izdvajanja za penzije od pet odsto. Ovaj prostor, međutim, nije iskorišćen za vraćanje na uređen penzijski sistem u kom odnosi isplaćenih penzija zavise od visine uplaćenih doprinosa, već su sva sredstva neopravdano potrošena linearno. Naime, veću penziju za pet odsto imaće i penzioneri kojima ranije uopšte nije smanjena penzija i oni koji su osetili veliko smanjenje penzije. Da bi svi imali više ili približno jednako kao 2014. godine bilo je poželjno da se iznadprosečnim penzionerima sada penzija poveća za više od pet odsto, a da se onima sa ispodprosečnim penzijama, koji nisu ni osetili smanjenje penzije nakon 2014. godine, penzija sada poveća za manji procenat. Zbog toga se sada može otvoriti budžetski opasna pravna dilema – da li produženje trajanja Zakona o privremenom uređenju isplate penzija služi još uvek izbegavanju fiskalne krize ili se preko njega vrši proizvoljna preraspodela imovine penzionera koja je stečena uplatom doprinosa. Sve to je budući fiskalni rizik ukoliko se pokaže da je prekomerno produžavanje trajanja ove mere pravno neutemeljeno.\nProjekcija rasta BDP-a zasnovana je na podizanju agregatne tražnje kroz povećanje plata i penzija, kao i kroz razvojnu orijentaciju povećanja investicija. Da li je realna procena o rastu tražnje?\nProjekcije rasta ekonomske aktivnosti i s tim povezanim veličinama dobre su, čak su i blago konzervativne. Preciznije, moguće je da realni rast privrede bude i oko četiri odsto, a Vlada je predvidela 3,5 odsto. Unutar tog rasta, najviše bi trebalo da porastu investicije i izvoz, mada se, po prvi put nakon nekoliko godina, javlja prostor i da tražnja da veći doprinos rastu. U svemu, stekli su se uslovi za pomeranje svih elemenata BDP-a i da on raste po četiri do pet odsto u sledećih nekoliko godina.\nKoliko su opšte procene prihoda i rashoda u budžetu realne? Da li i koliko u predlogu ima i onoga što realno nije ostvarivo, posebno pošto znamo da je i ranijih godina znalo da desi da budžet bude delom i spisak lepih, ali teško ostvarivih želja?\nPredloženi budžet je kredibilan, odnosno projekcije prihoda i rashoda su realistične. Planiran je veoma dobro, pa i oprezno. To je poželjno, jer bolje da imamo pozitivna nego negativna iznenađenja. Prihodi mogu biti veći, a rashodi manji od onoga što je zapisano u budžetu. Kao rezultat, ne bi trebalo da nas iznenadi da umesto malog deficita i sledeće godine imamo suficit budžeta. Ne bi valjalo da to bude zbog slabog izvršenja investicija i o tome treba voditi računa. Međutim, budžet povećava izdvajanja za zaposlene nešto više nego što to dozvoljava ekonomska snaga zemlje. Predviđeno je povećanje zarada za 10 odsto u ubedljivo najvećem delu javnog sektora: u zdravstvu, prosveti, MUP-u i odbrani. Zaposleni u državnoj i lokalnoj administraciji dobijaju povećanje od pet odsto, a bez povećanja ostao je samo manji deo zaposlenih u opštoj državi. Premda će prosečne zarade biti povećane za oko devet odsto, rashodi za zaposlene, ipak, će da porastu manje od toga, jer država planira da zadrži zabranu zapošljavanja, kojom se smanjuje ukupan broj zaposlenih. Međutim, čak i uz ove korekcije, rast izdvajanja za zaposlene biće veći od očekivanog privrednog rasta u narednoj godini – što je loše. To znači da će u 2018. godini, prvi put posle dužeg niza godina, učešće državnih rashoda za zarade u BDP-u da se blago poveća umesto da se smanjuje. Loše je i što se planira veće povećanje zarada zaposlenih u javnom u odnosu na privatni sektor. Ovo nikako nije u skladu sa deklarativnim opredeljenjem Vlade da prvenstveno podstiče razvoj i atraktivnost privatnog, a ne javnog sektora.\nKritikovali ste i produženje zabrane zapošljavanja u javnom sektoru.\nVeć četvrtu godinu zaredom produžava se i zabrana zapošljavanja u opštoj državi koja u dužem roku negativno utiče na kvalitet javne uprave. Kao ilustracija lošeg uticaja zabrane zapošljavanja na kvalitet javnih usluga može poslužiti primer zdravstva, gde radi oko 2.500 ljudi manje nego što je predviđeno Uredbom o maksimalnom broju zaposlenih. Ova radna mesta, za koje sama država procenjuje da su joj potrebna, neće moći da se popune sve dok je na snazi zabrana zapošljavanja. Vlada je još 2014. godine najavila da će odrediti tačan broj potrebnih zaposlenih na odgovarajućim radnim mestima i onda u skladu s tim otpuštati prekobrojne, a zapošljavati nove zaposlene tamo gde postoje manjkovi. Međutim, umesto da se te analize završe još u 2015. godini, upravljanje brojem zaposlenih u opštoj državi već četvrtu godinu počiva na zabrani zapošljavanja iako je prvobitno bilo zakonski predviđeno da ova privremena I iznuđena mera traje svega godinu dana. Odavno je trebalo da bude zamenjena nekim drugim, trajno održivim, rešenjem za uređenje broja zaposlenih.\nI u ovom budžetu, kao i u mnogim prethodnim, kao jedno od ključnih opredeljenja je navedeno sprovođenje sveobuhvatnih strukturnih reformi i nastavak reformi javnih preduzeća. Dokle se generalno stiglo u strukturnim reformama? Šta je sa restrukturiranjem javnih preduzeća pošto se u javnosti stiče utisak da se u tom segmentu jako malo uradi iako se neprestano obećava?\nVeoma malo je urađeno u pogledu reforme javnih i državnih preduzeća. Izuzimajući “Železnice Srbije”, u kojima se reforme dobro sprovode, i prodaje “Železare” i “Galenike”, gotovo da nema uspešnih primera preduzeća koja su reformisana i koja su privatizovana. Za sada su neki rizici predupređeni pozitivnim kretanjima, kao što su visoke cena bakra i hemijskih proizvoda na međunarodnom tržištu i to privremeno popravlja rezultate RTB-a Bor i petrohemijskog kompleksa. Budžet za 2018. godinu nagoveštava da Vlada odustaje od sprovođenja nekih važnih reformi javnog sektora. Veliki problem ovog sektora predstavljaju uglavnom neuspešna, državna preduzeća u kojima još uvek radi oko 50.000 zaposlenih. Rešavanje statusa ovih preduzeća najavljuje se godinama, ali se sporo sprovodi. Ovaj predlog budžeta predviđa za otpremnine zaposlenima svega dve milijerde dinara, što je dovoljno za isplatu socijalnih programa tek za oko tri hiljade radnika. Uz to, predlogom budžeta, ne menjaju se, na primer, iznosi subvencija za “Resavicu”, što ukazuje na to da je propuštena još jedna godina za rešavanje problema u ovom preduzeću. Pored uobičajene subvencije za zarade zaposlenih, koja se u poslednje četiri godine ustalila na nivou od 4,5 milijarde dinara, ponovo se predviđa dodatni rashod od 0,6 milijardi za prvu fazu zatvaranja dela rudnika u sistemu rudnika “Resavice”. Isti plan postojao je za 2017. godinu – što ukazuje da u njegovoj realizaciji nije napravljen nikakav pomak.\nGlavni ekonomista Fiskalnog saveta: Ukinuti zabranu zapošljavanja. Postoji bolje rešenje\npovećabnje plata i penzija


NUNS: Pretnje Zorana Ćirjakovića moraju već jednom da se zaustave - NUNS\nFoto: Youtube RTV Marš HD Valjevo\nNezavisno udruženje novinara Srbije najoštrije osuđuje brutalne pretnje upućene novinarkama Jovani Gligorijević i Snežani Čongradin, kao i istoričarki Dubravki Stojanović i književnoj kritičarki Jeleni Lalatović.\nPretnje su upućene sa naloga „Autošovinizam voč poništenog Džendera Vukadinovića“ na Tviteru, iza kojeg stoji, opravdano sumnjamo, Zoran Ćirjaković. Pored pretnji koje povremeno upućuje, lice koje stoji iz Tviter naloga na ovaj način nastavlja da proganja novinarke, posebno Jovanu Gligorijević.\nU dva tvita tokom večeri 20. oktobra autor je napisao da mu je „teško da zamisli da postoji muškarac, koji bi, koliko god da je odvratan i jadan, poželeo da siluje Jovanu Gligorijević“, a samo par minuta pre toga napisao da „Jovani Gligorijević, Snežani Čongradin, Dubravki Stojanović i Jeleni Lalatović želi sve najgore sem silovanja i kiseline u lice“.\nOvo nije prvi put da se pretnje upućuju sa istog naloga. Pre skoro godinu dana sa tog naloga je upućena pretnja novinarki Vesni Mališić prema kojoj se indirektno pozivalo na ubistvo. Takođe, podsetnika radi, u julu 2019. Jovana Gligorijević, Snežana Čongradin, Isidora Petrović, Dubravka Stojanović, Adriana Zaharijević i Jelena Lalatović su poslali otvoreno pismo javnosti u kojem su jasno i precizno ukazale na kontinuirani teror koji je nad njima sprovodio Ćirjaković.\nTakođe pozivamo policiju i tužilaštvo da što pre pronađe i procesuira osobu koja se nalazi iza ovog naloga.\nNUNS će o ovom slučaju obavestiti nadležne organe, uneti ih u Bazu napada i pritisaka na novinare i izvestiti o njima međunarodne organizacije.\nNapad, Novinarke, Pretnje, Tviter, Zoran Ćirjaković


Vojna parada u Beogradu: „POZORIŠTARIJA“ NA OTVORENOJ SCENI – Palanačke novine\nby Palanačke · 15 oktobra, 2014\nKaže mi prijatelj da su beogradske ulice u kojima se održavaju probe za sutrašnju Vojnu paradu – uništene. Gusenice oklopnih vozila oljuštile su asfalt i smrvile ivičnjake.\nKome treba taj trošak, ta, neukusna prezentacija „vojne moći“?\nA zapravo, biće to parada naše vojne nemoći!\nVojna sredstva koja će „prodefilovati“ ispred svite koja će biti u loži, starija su od većine vojnika koji će gaziti strojevim korakom u znak pozdrava srpskom i ruskom predsedniku. „Paradiraće“ naoružanje iz sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog stoleća!!!\nPa šta, onda, ima da nam pokaže vojska koja je poražena u svim ratovima, posle slavne pobede pre sedamdeset godina.\nNaravno da tu veliku pobedu u Drugom svetskom ratu, i vredan jubilej, treba obeležiti i izvući pouke iz slavne prošlosti, ali postoje primereniji načini za to.\nOvako ispada da se država rasipa novcem koji je, ekonomskim merama Vlade, uzela od svojih građana.\nBilo bi poštenije da nam politička i vojna elita priznaju ko je ubio dvojicu gardista na Topčideru. Taj odgovor doneo bi više koristi državi od „pozorištarije“ koju ćemo 16. oktobra imati na otvorenoj sceni.\nRazvijeni (čitaj: normalan) svet neće nam aplaudirati.\nA građanima Srbije, koji su iscrpljeni višedecenijskim preživljavanjem, paradiranje sigurno nije prioritet.\nI da ne zaboravim, bilo je „bajkovito“ slušati četničkog vojvodu Nikolića kako sa ushićenjem najavljuje paradu pobedničke (partizanske) vojske.\nAko je to vojvodin doprinos konačnom nacionalnom pomirenju onda to treba istaći i pohvaliti.\nMeni ipak više liči na cinizam i ironiju koji dominiraju u izjavama aktuelne političke elite.\n„Čovek mora da zna svoje granice“ (2)\nPotpuno ludilo aktuelnog režima\nNext story Ministar unutrašnjih poslova Stefanović sedeo u istoj loži sa osobom koja je upravljala dronom\nPrevious story Svečano obeležena 67. godišnjica Opštinske organizacije penzionera


Miruje milionski projekat katarske kompanije kod Tivta - Turistički žurnal Miruje milionski projekat katarske kompanije kod Tivta - Turistički žurnal\nMinistarstvo ekonomskog razvoja (MER) insistiraće na održavanju sastanka sa predstavnicima katarskog investicionog fonda Qatari Diar koji već godinama ne realizuje projekat izgradnje ekskluzivnog hotelsko-rezidencijalnog rizorta u uvali Pržna (Plavi horizont) kod Tivta, a prema prvim najavama trebalo je da bude završen još 2014. godine.\nPotvrđeno je to Vijestima u resoru koji vodi ministar Jakov Milatović, uz napomenu da je “imajući u vidu da se projekat ne realizuje odgovarajućom dinamikom, MER iniciralo organizovanje sastanaka sa investitorom u cilju diskusije o izazovima u realizaciji, ali planirani sastanci nisu organizovani zbog nemogućnosti prisustva investitora”.\n– Važno je istaći da će MER, u narednom periodu, biti jednako posvećen intenziviranju aktivnosti na realizaciji ovog projekta. Nastaviće koordinaciju neophodnih aktivnosti svih uključenih institucija u cilju adekvatne realizacije ovog projekta. Posebno značajno da će insistirati na organizaciji sastanaka sa investitorom – poručili su iz ovog ministarstva, napominjući da su razlozi za usporenu realizaciju projekta na Pržnu “epidemiološka situacija prouzrokovana virusom COVID-19 i sudski sporovi sa fizičkim licima u vezi sa suvlasništvom na parcelama u sklopu lokacije”.\nNa ista ova opravdanja zašto nema ništa od obećanih nekoliko stotina miliona eura ulaganja, sudeći prema dokumentaciji Vlade, se do sada pozivao i Qatari Diar. Tako i u najnovijoj “Informaciji o realizaciji prioritetnih projekata iz oblasti turizma” za period od početka jula do kraja drecembra prošle godine, a koju je nedavno razmatrala Vlada, stoji da su “epidemiološka situacija prouzrokovana pojavom virusa Covid-19 i mere za sprečavanje širenja istog, uticale i na planiranu dinamiku kada su u pitanju aktivnosti na realizaciji projekta” u uvali Pržna. Ovakvog opravdanja inače, nema ni za jedan drugi sličan veliki investicioni projekat u turizmu u Crnoj Gori poput Porto Montenegra, Luštice Bay, Mamule ili Portonovog gde se nastavljaju ulagati na desetine miliona eura i čijim investitorima, za razliku od Kataraca na Pržnu, ne smeta ni Covid, ni epidemiološke mere.\nIz MER-a su izbegli da direktno odgovore na pitanje Vijesti smatraju li ovakva opravdavanja Qatari Diara iole smislenim, budući da epidemiološka situacija i Covid infekcija nisu u negativnom kontekstu uticali na ostale velike strane investicije u sektoru turizma u Boki. Iz resora ministra Milatovića nije eksplicitno odgovoreno ni na pitanje Vijesti hoće li i šta država preduzeti da adekvatnim ekonomsko-fiskalnim merama, utiče na ovog investitora da konačno započne realizaciju najavljenog projekta ili da lokaciju proda nekome ko će je na pravi način valorizovati. Bez konkretnog odgovora je ostalo i pitanje da li država razmišlja da sama otkupi ovu vrednu lokaciju od Qatari Diara koji se, uprkos izlaženju u susret svim njegovim željama i potrebama kada je u pitanju planska dokumentacija, pokazao kao potpuno nepouzdan i neodgovoran partner.\nNaime, ni prošla godina nije donela apsolutno nikakav pomak u realizaciji dugo obećavanog projekta izgradnje luksuznog rizorta Beyond Horizon u uvali Pržna u Krtolima kod Tivta.\nOvaj kompleks vrijedan preko 270 mil EUR, trebalo je prema ranijim čvrstim najavama investitora, katarske državne kompanije Qatari Diar, da bude izgrađen i stavljen u funkciju 2014. godine, ali u jednoj od najljepših uvala na Crnogorskom primorju nije urađeno apsolutno ništa, osim što je srušen stari veliki hotel Plavi horizont koji je četiri decenije bio obilježje Pržna.\n“Ni lopata nije zabodena” a na papiru investirano 79,6 miliona\nVeliki zemljišni kompleks od oko 270.000 kvadrata u uvali Pržna Katarci su još u januaru 2010. kupili za 25 miliona eura od tivatskog HTP Primorje, a u tu transakciju bila je uključena i atraktivna imovina tivatske firme u Bonićima, na mjestu stare ciglane Račica. Katarci su u međuvremenu preprodali plac u Bonićima jednoj domaćoj kompaniji koja je za tu lokaciju razvila projekat manje luksuzne marine i hotela, a u čiju bi realizaciju trebalo da uđe sa renomiranim partnerima iz Luksemburga.\nŠto se Pržne tiče, tu do danas “ni lopata nije zabodena”, iako su Vlada Crne Gore i sve bivše lokalne vlasti u Tivtu u proteklih 12 godina, prihvatili sve želje Qatari Diara, te su plansku dokumentaciju i mnoge druge stvari prilagodili svemu što je ta kompanija tražila. Po još aktuelnoj planskoj dokumentaciji urađenoj po željama i potrebama Kataraca, u Pržnoj je predviđen luksuzni hotel ranga pet zvjezdica sa 168 smještajnih jedinica, vile i depandansi sa 78 smještajnih jedinica, spa centar, bazeni, restorani, teniski klub sa terenima, plažni bar, obalno šetalište… Da bi se to realizovalo, 2013. je JP Morsko dobro sa Qatari Diarom potpisalo i ugovor o korišćenju akvatorijuma i obale u uvali Pržna kojoj to prirodno dobro na 30 godina dato u zakup katarskoj kompaniji, za naknadu od 50.000 eura godišnje.\nDvije godine kasnije, Vlada je dala i formalnu saglasnost Katarcima za “izvođenje pripremnih radova većeg obima za izgradnju objekta od opšteg interesa – mješovitog rizorta Plavi horizont”, da bi 2018. Qatari Diar dobio i ukupno pet građevinskih dozvola za izgradnju većine u Pržnu planiranih novih objekata. Međutim, kako gradnja nijednog od njih nije počela u zakonskom roku od godinu dana nakon izdavanja dozvola, važenje svih tih dozvola je prestalo. Qatari Diar u međuvremenu je otpustio gotovo sve zaposlene koji su radili u crnogorskoj kćerci-firmi te kompanije, Qatari Diar Hotel & Property Investment Montenegro iz Podgorice, koja trenutno, prema podacima sa kojima barata Vlada, ima samo jednog zaposlenog.


Trgovci nastavljaju sa prevarama građana: Brašna u nekim prodavnicama nema nikako – Magazin Plus\nHome/Trgovci nastavljaju sa prevarama građana: Brašna u nekim prodavnicama nema nikako\nTrgovci nastavljaju sa prevarama građana: Brašna u nekim prodavnicama nema nikako\nGrađani Bosne i Hercegovine se, osim što se bore sa problemima koji su ih zadesili zbog poplava, moraju boriti i sa bezobraznim trgovcima koji u ovakvoj situaciji povećavaju cijene osnovnih životnih namirnica. Stoga je Vlada Federacije BiH otvorila dežurni telefon za prijavu ovakvih slučajeva.\nMnogo je pritužbi\n– Primamo veliki broj poziva građana koji se žale na povećanje cijena. Mogu reći da u sat vremena primimo oko deset poziva, a najviše se javljaju građani iz Zavidovića, Živinica, Zenice, Visokog, Sarajeva… Prijave se uglavnom odnose na povećanje cijena vode i brašna, kao i na to da brašna u pojedinim trgovinama uopšte nema. Također smo primili primjedbe na neka sjedišta Crvenog križa, da nema hrane u njima ili da je ne daju građanima, kazao je za Oslobođenje operater dežurnog telefona Vlade FBiH, koji je dodao i kako se građani mogu javljati 24 sata dnevno.\nDežurni operater je istakao i da sve primjedbe direktno idu premijeru Nerminu Nikšiću, generalnom sekretaru Vlade i Ibrahimu Tirku, direktoru Federalne uprave za inspekcijske poslove, koji upućuju inspekcije na prijavljena mjesta koje će kasnije odrediti kazne za trgovce. O preduzetim radnjama Federalna uprava za inspekcijske poslove svakodnevno će podnositi izvještaje. Podsjetimo, dežurni telefon Vlade FBiH za prijavu je 033/212-602.\nKako bismo provjerili kakva je situacija sa snabdjevanjem vodom i ostalim osnovnim namirnicama obišli smo nekoliko manjih i većih trgovina u Sarajevu u kojima su nam potvrdili kako je proteklih dana porasla prodaja ovih artikala, ali kako kod njih nije bilo povećanja cijena.\n– Ovih dana smo povećali prodaju vode, brašna, ulja, soli i drugih proizvoda, ali nismo povećavali cijene. Što se tiče raspoloživih količina, one su se preko vikenda smanjile, ali smo sve police popunili početkom sedmice, kazala nam je radnica jedne Merkatorove prodavnice, te dodala kako se, što se tiče vode, najviše prodaje Sarajevska.\nKad već pominjemo vodu, vrijedi pomenuti kako se ni jučer na policama jedne Konzumove prodavnice nije mogla naći sarajevska voda, ali je bilo svih drugih vrsta voda. Da li se radi o tome da su prodali ovu vodu ili da je uopšte nisu ni nabavljali, ne znamo. Radnica ovog prodajnog mjesta nam je također potvrdila da se cijene nisu mijenjale ni kod njih, te kako je ovih dana povećana prodaja osnovnih životnih namirnica.\nApel trgovinskim lancima\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine uputila je apel svim trgovinskim lancima registrovanim u Bosni i Hercegovini da u ovoj teškoj situaciji u našoj zemlji, prouzrokovanoj nezapamćenom prirodnom katastrofom, koliko god im to prilike i mogućnosti dozvoljavaju, pokušaju da putem dodatnih akcija snize cijene osnovnih životnih namirnica i higijenskih proizvoda, kao i hrane i higijenskih proizvoda za bebe.\n2.000 ljudi s biroa bit će zaposleno na čišćenju poplavljenih područja


Trosoban stan u zgradi sa liftom. Od prostorija ima dnevni boravak, trpezariju, rešo kuhinju, 2 lođe, dve spavaće sobe, kupatilo, WC i hodnik. Stan je u izvornom stanju a zgrada ima upotrebnu dozvolu.\nStan se nalazi na odličnom mestu - u blizini Doma zdravlja i reke Nišave. Lokacija sa koje se lako stiže u druge delove grada bilo pešice, bilo gradskim prevozom ili sopstvenim prevozom. Snabdevanje u ovom delu grada je odlično, a blizu su i ostali resursi potrebni porodici. Naročito je interesantan za one koji vole prirodu, sportske aktivnosti ili šetnju pored reke.


Obavljena treća svemirska šetnja\nObavljena treća svemirska šetnja – Personal magazin\nAstronauti iz američkog svemirskog šatla Diskaveri boravili su juče ponovo u slobodnom prostoru, pripremajući prostor za nove akumulatore, koje će doneti posada sledećeg šatla. Tokom šest i po časova stronauti…\nAstronauti iz američkog svemirskog šatla Diskaveri boravili su juče ponovo u slobodnom prostoru, pripremajući prostor za nove akumulatore, koje će doneti posada sledećeg šatla.\nTokom šest i po časova stronauti Stiv Svonson i Džozef Akaba instalirali su novu antenu sistema za globalnu navigaciju, koja će navoditi novu raketu za snabdevanje, kasnije ove godine. U petak, astronauti su razmotali nove panele sa solarnim ćelijama, koji će udvostručiti proizvodnju struje na stanici i omogućiti proširenje stalne posade na šest članova.\nU posadi šatla našao se i Koiči Vakata, prvi japanski astronaut koji će na Međunarodnoj svemirskoj stanici provesti šest meseci. Očekuje se da će se šatl odvojiti od stanice u sredu, a povratak na zemlju predviđen je za subotu.\nObavljena treća svemirska šetnja was last modified: March 24th, 2009 by Redakcija


Zauzeta predsednička palata u Adenu\nPobunjenik iz grupe Huti\nJemenski zvaničnici saopštili su da su pripadnici šiitskog plemena Huti i njihovi saveznici uspeli da se probiju do centra Adena i zauzmu predsedničku palatu u važnom lučkom gradu.\nPobunjenici su proteklih dana prodrli dublje u grad, gde su se sukobili sa snagama lojalnim predsedniku Abedu Rabu Mansuru Hadiju, koji je napustio Aden prošle nedelje.\nZauzimanje poslednjeg uporišta Hadijevih pristalica predstavljalo bi nesupeh za koaliciju predvođenu Saudijskom Arabijom, koja više od nedelju dana izvodi vazdušne napade širom Jemena. Zvaničnik saudijskog ministarstva odbrane je na konferenciji za novinare u Rijadu rekao da vjeruje da je situacija u Adenu relativno stabulna i mirna.\nRanije danas, ekstremisti iz Al Kaide upali su u zatvor u južnom delu Jemena i oslobodili 300 zatvorenika. Bezbednosni zvaničnici navode da je među oslobođenim zatvorenicima Halid Batarfi, istaknuti pripadnik Al Kaide na Arabijskom poluostrvu.\nU međuvremenu, zvanična saudijska novinska agencija prenela je da je u napadu sa jemenske teritorije ubijen jedan saudijski graničar. Reč je o prvoj saudijskoj žrtvi od kako je ta zemlja započela vazdušne udare na položaje šiitskih pobunjenika.\nOrganizacija Hjuman rajts voč danas je navela da je koalicioni napad, u kojem je početkom nedelje poginulo najmanje 29 osoba, podstakao ozbiljnu zabrinutost u pogledu kršenja običaja ratovanja. Organizacija je zatražila od snaga uključenih u napade da sprovedu istragu, a od Sjedinjenih Država, koje pružaju logističku i obaveštajnu podršku, da osiguraju preduzimanje mera za zaštitu jemenskih civila.


Izvor: AutoBlog, 19.Jan.2020, 10:20\nItalijanska kompanija Bimota je potvrdila da će pretproizvodna verzija njihovog retro KB4 sportskog motocikla biti sremna na leto ove godine. Drugi novi model nakon što je Kawasaki kupio vlasnički udeo od 49,9% u kompaniji, krajem prošle godine, imaće najnoviji četvorocilindarski agregat, zapremine 1.043 kubika. Radi se o istoj jedinici koja pokreće novi Kawasaki Ninja 1000SX model, samo ovoga put smešten u novu Bimota trelis šasiju. Za razliku od Tesi H2 modela, prikazanog na EICMA...\nIzvor: AutoBlog, 28.Dec.2019, 08:32\nKawasaki sprema model na tri točka\nU svetu motocikala na tri točka, najnovija generacija Yamahe Niken suvereno vlada, ali bi uskoro mogla da dobije ozbiljnog konkurenta. Naime, Kawasaki planira da uđe u ovaj segment, što pokazuju najnoviji patenti, koji otkrivaju da budući model neće koristiti konvencionalne viljuške za prednje točkove. Umesto njim, koristiće novi sistem, koji će zahvaljujući svom jednostavnom, a ipak efikasnom dizajnu, omogućiti značajnu uštedu težine. Japanski gigant je dosta vremene uložio u ovakvo...\nIzvor: AutoBlog, 26.Dec.2019, 01:15\nSprema li Kawasaki povratak GPZ900R?\nKawasaki je nedavno postavio zanimljiv video snimak koji prikazuje evoluciju modela GPZ900R. Na njemu se nalaze svih 16 modela koji su lansirani od 1984. godine pa sve do 2003. Pravo pitanje je zašto je Kawasaki izabrao prošlu sedmicu za takav potez. GPZ900R je imao i pojavljivanje na velikim ekranima, u kultnom holivudskom filmu Top Gun, gde ga je provozao Tom...\nIzvor: AutoBlog, 04.Dec.2019, 19:26\nVIDEO: Test Kawasaki Z900\nIzvor: AutoBlog, 30.Nov.2019, 01:25\nKawasaki je saopštio da se ZZR1400 više neće prodavati nakon 2020, 14 godina nakon što je prva generacija ovog modela ugledala svetlost dana. ZZR1400 je bio deo generacije ludačkih „projektila“ velike zapremine, koja je nastavila tamo gde su stali Honda Super Blackbird i Kawasaki ZX-12R. Kada je lansiran, 2006. godine, ZZR1400 je bio najsnažniji drumski motocikl koji je novac mogao kupiti....\nIzvor: Nezavisne Novine, 15.Nov.2019, 20:24\nSvi koji su posjetili Kawasaki štand na EICMA sajmu u Milanu , imali su priliku da vide šasiju električnog motocikla na kojem radi japanska kompanija.\nSvi koji su posetili Kawasaki štand na EICMA sajmu u Milanu , imali su priliku da vide šasiju električnog motocikla na kojem radi japanska kompanija. To je bilo jedno od iznenađenje sajma, ono što je bilo izloženo na zadnjem delu štanda jesu zeleni čelični ram, skromna baterija i lažno kućište motora. Međutim, Kawasaki nije želeo ništa više da otkriva o prototipu. Do sada....


Američki doktor pomaže srpske bolnice! Donacija vredna više od pola miliona dolara stiže u Srbiju! - Naši u svetu\nObjavljeno 11/04/20 u 23:00\nBolnice u Srbiji dobiće medicinsku pomoć vrednu više od pola miliona dolara zahvaljujući doktoru iz SAD Daglasu Džeksonu i Projektu C.U.R.E, humanitarne organizacije Lifeline Njujork, kojom koordinira princeza Katarina Karađorđević, prenosi Serbiantimes.info.\nDoktor Džekson DaglasdonacijaMedicinska pomoćPrinceza Katarina\nKon: Ne znamo kojom će se brzinom prenositi! Nestorović: Šalio sam se o koronavirusu, da spustim tenziju!\nDanas je Uskrs po Gregorijanskom kalendaru, Hočevar: “Prilika da svi učimo, da se povezujemo”\nNemačka donira ASTRAZENEKU: Sve preostale količine idu SIROMAŠNIM ZEMLJAMA!


Schneider Electric jedan od najatraktivnijih evropskih poslodavaca u 2014. godini Schneider Electric jedan od najatraktivnijih evropskih poslodavaca u 2014. godini – Personal magazin\nKompanija Schneider Electric, svetski stručnjak u upravljanju energijom, proglašena je za jednog od svetski najatraktivnijih poslodavaca u 2014. godini od strane kompanije Universum – vodećeg globalnog istraživača za zapošljavanje.\nKompanija Universum istraživanje je sprovela u periodu od oktobra 2013. godine do marta 2014. godine u kom je učestvovalo 46 hiljada studenta ekonomije i informatike u 12 evropskih zemalja i 47 najatraktivnijih poslodavaca u svetu. U istraživanju su učestvovale Nemačka, Francuska, Velika Britanija, Rusija, Italija, Španija, Holandija, Švajcarska, Švedska, Norveška, Poljska i Belgija, a bilo je podeljeno na dve celine: biznis studije i inženjerske studije. Ovo je treća godina za redom da se kompanija Schneider Electric nalazi u Universum istraživanju.\n“Zaista samo ponosni na pozitivan i ohrabrujući rezultat naše kompanije koji dodatno omogućava kandidatima da saznaju više o kompaniji Schneider Electric i započnu karijeru u našoj grupi. Kao globalna kompanija, Schneider Electric nudi mogućnosti za raznovrsne i talentovane generacije u svim sfverama tržišta.” – istakao je Endi Tejlor, globalni direktor za zapošljavanje u kompaniji Schneider Electric.\nUniversum istraživanje promoviše one kompanije koji ne samo da imaju najuspešnij sistem poslodavca već su uspeli i da prepoznaju šta budući kandidati žele i izađu u suret tim potrebama.\nSchneider Electric jedan od najatraktivnijih evropskih poslodavaca u 2014. godini was last modified: October 2nd, 2014 by Redakcija


Windows XP i dalje jači od Viste — eZadar.hr\nWindows XP i dalje jači od Viste\nPodaci sa tržišta softvera, kako prenose agencije, demantiraju čelnike Microsofta koji tvrde da se novi sistem Vista odlično prodaje\nProdaja operativnog sistema Windows XP ne opada na tržištima softvera, iako je ta verzija Microsoftove platforme službeno povučena prije dva mjeseca, prenosi Seebiz.eu\nPodaci sa tržišta softvera, kako prenose agencije, demantiraju čelnike Microsofta koji tvrde da se novi sistem Vista odlično prodaje. Rukovoditeljica odjela za tržišni razvoj u kompaniji Hewlett-Packard (HP) Jane Bradburn navodi da prodaja računala sa XP operativnim sistemom ne opada. Uz XP računala, kako je rekla Bradburn, dostavljaju se licence za nadogradnju na operativni sistem Vista.\n"Korisnici za to, međutim, nisu pretjerano zainteresirani" kazala je Bradburn.\nSlične informacije o premoći sistema XP dao je rukovodilac marketinškog odjela kompanije HP i Rob Kingston, koji kaže da do upgradea Viste sigurno neće doći do kraja iduće godine.\n"Microsoft će svakako morati da razmisli o nekom drugom modelu, jer je očigledno da Vista ne ispunjava zadatak", rekao je Kingston.


Ne dešava se često da svetske megazvezde ostanu fascinirani nekim igračem sa ovih prostora, ali Novak Đoković i po tom pitanju pomera granice.\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković i Nemac Aleksandar Zverev igraju finale na Završnom mastersu u Londonu, a jedno poznato fudbalsko ime nalazi se na tribinama "O2 arene".\nREKLAMIRA INTER Bekam krenuo u marketinšku kampanju SVIM SNAGAMA /FOTO/\nNakon što je Dejvid Bekam šokirao navijače Milana, za koji je svojevremeno nastupao, odabirom naziva kluba koji je kupio pre četiri godine - Inter Majami, proslavljeni fudbaler je već počeo da po čitavom gradu reklamira ovo ime.\nNAVIJAČI MILANA U NEVERICI Bekam otkrio kako će se zvati njegov klub u Majamiju, a to ime se neće svima svideti\nNekada istaknuti engleski fudbaler Dejvid Bekam otkrio je kako će se zvati američki klub koji je kupio pre četiri godine.\nVELIKO PRIZNANJE Dejvid BEKAM dobio prestižnu nagradu!\nLegenda svetskog fudbala Dejvid Bekam će u ponedeljak na konferenciji objaviti Americi i svetu, svoje planove za budućnost fudbala u Majamiju.\nOPSESIJA Potrošio bogatstvo na plastične operacije da bi izgledao ISTO KAO BEKAM, a sada se gorko kaje /VIDEO/\nDžek Džonson, 21-godišnjak iz Velike Britanije, bio je toliko opsednut svojim fudbalskim idolom Dejvidom Bekamom da je nizom plastičnih operacija pokušao da izgleda kao čuveni fudbaler.


Izmenama Zakona obezbediti kvalitetnu obuku sudija | Paragraf\nZAKON O PRAVOSUDNOJ AKADEMIJI: Izmenama Zakona obezbediti kvalitetnu obuku sudija\nPravosudna akademija treba da priušti sudijama obuku kojom će da jačaju ekskluzivitet sudijskog poziva, a to su - sposobnost pravničkog rezonovanja i pravničke argumentacije, izjavila je ministarka pravde Nela Kuburović.\n"Ko ne zna - podložan je manipulaciji i predodređen je da bude objekat nepriličnih uticaja, i da povija poverenje javnosti u rad sudova i nije od koristi ni građanima ni sudstvu", rekla je Kuburovićeva na konferenciji "Unapređenje veština i znanja sudija - Pravosudna akademija", koju je organizovalo Društvo sudija Srbije.\nMinistarka je istakla da je za ostvarenje cilja jačanja integriteta sudije i nezavisnosti sudova potrebna personalno odlučna i osposobljena Pravosudna akademija.\nU tom cilju, kako je navela, treba osmisliti sistem obučavanja pravnika koji bi počinjao čim okončaju studije na Pravnom fakultetu i trajao od pripravništva do penzionisanja kao sudije.\n"Ovo je krupna promena, ali mislim da drugog puta nema. Pri tome, smatram da treba dobro preispitati koncept pravosudnog ispita koji danas deluje kao izolovani fragment pravničke biografije. Nepovezan je sa onim što je bilo pre njega i onim što treba da usledi", rekla je ministarka.\nUkazala je da su neke države u okruženju već počele da rade tako što jedinstvenim zakonom uređuju pravničku karijeru, počev od konkursa za sudijskog pripravnika, preko toka pripravničkog staža, pravosudnog ispita, pa do prvog izbora za sudiju.\n"Meni se čini da bi to trebalo da bude i naš način. Upravo kroz izmene i dopune zakona koji treba da se rade, pre svega Zakona o Pravosudnoj akademiji ("Sl. glasnik RS", br. 104/2009, 32/2014 - odluka US i 106/2015), mislim da imamo šansu da popravimo stanje u našem pravnom sistemu", naglasila je Kuburovićeva.\nGovoreći o raznim društvenim pritiscima na sudije, koje su se, kako kaže, ranije uglavnom samo branile, ona je istakla važnost nastanka sudijskih udruženja za zaštitu prava i položaja sudija.\nTako su, kako je dodala, sudije dobile autentičan glas u javnosti i prestali da se samo brane, već da same nameću teme kojima javnost treba da se bavi.\nPredsednica Društva sudija Srbije Dragana Boljević rekla je da u poslednjih 20-ak godina postoji konsenzus da Srbija mora da ima stručne sudije od integriteta.\n"Vladavina prava podrazumeva ne samo nezavisne sudije nego i ustanovljavanje takvih sudova koji su u stanju da donesu presude najvišeg kvaliteta, a za tako nešto je potrebna obuka koja se neće svoditi samo na stručno znanje, već će obuhvatiti i poimanje društva i otvorenost uma", rekla je Boljević.\nPodsetila je da je Društvo sudija još 2001. godine zajedno s Vladom Republike Srbije osnovalo Pravosudni centar, neku vrstu preteče Pravosudne akademije.\n"Putevi da se dođe do cilja - stručnog sudije, različiti su. U nekim državama kao što su Nemačka i Austrija, to se radi kroz mentorski sistem u pravosuđu. U Francuskoj, Španiji i Portugaliji osnovane su pravosudne akademije posle vremena koja su za te zemlje bila problematična. Holandija i Italija imaju kombinovane sisteme i svi oni daju dobre rezultate", smatra Boljević.\nOna je podsetila da se Srbija pre 10 godina opredelila da uspostavi Pravosudnu akademiju, umesto pravosudnog centra, kao i da je poslednjim predlozima ustavnih amandmana, kao jedan od uslova za izbor sudije - završena obuka na Pravosudnoj akademiji.\nDalja obuka na Akademiji takođe je podjednako važna, jer je neophodno da se sudija, kao i lekar, celog života obučava i da uvek održi 100 odsto svojih kapaciteta, naglasila je predsednica Društva sudija.\nOna je ukazala da je upravo zbog važnosti obuke sudija, organizovana ova konferencija, kako bi se diskutovalo o tome kako se "pravi" dobar sudija.\nOva diskusija će rezultirati i jednom publikacijom, najavila je Boljevićeva.\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici rekao je da je unapređenje veština i znanja sudija važan i kompleksan zadatak koji podrazumeva različite elemente za ulazak u pravni sistem, počev od programa fakulteta i rezultata studija.\nKao najvažniju tačku ove diskusije, Fabrici je istakao vladavinu prava.\n"Ona je stub modela koji je neophodan ovom društvu i uslov za svaku zemlju koja želi da bude deo EU", naglasio je šef Delegacije EU.\nŠef Misije OEBS-a Andrea Oricio rekao je da Pravosudna akademija ima nezamenljivu ulogu u pogledu unapređenja pravosuđa, od prvog do poslednjeg dana sudije.


Opština Kovačica » Regionalni turistički info-centar\nRegionalni turistički info-centar\nуторак, 18 децембра 2012\nPokrajinski sekretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu je Odeljenju za privredu i razvoj odobrio sredstva za projekat ”Regionalni turistički info-centar”.\nPored kulturno – istorijskog nasleđa i karakteristika, za koje se može reći da su “sinteza Evrope” i koje počivaju na ponudi autohtonih proizvoda i promovisanja banatskog načina života (multikulturalnosti, gostoljubivosti i lokalne gastronomije), značajan turistički potencijal Banata predstavljaju očuvana prirodna bogatstva (postojanje mreže reka, kanala i jezera, termalnih izvora, bogatstvo flore i faune, lovišta i zaštićenih područija).\nJedan od preduslova za valorizaciju navedenih potencijala kroz turizam, pored strateškog pristupa, predstavlja institucionalna podrška na regionalnom nivou. U skladu sa tim, RCR Banat je putem Programa prekogranične saradnje Srbija – Rumunija, pokrenuo inicijativu za formiranjem novog turističkog entiteta u regionu Banata “Regionalne turističke organizacije“, koja će biti locirana upravo u Kovačici i koja će oko sebe kreirati mrežu svih zainteresovanih strana iz privatnog, javnog i civilnog turističkog sektora. Zajedno sa integrisanim inovativnim paketom alata i usluga koje projekat predviđa, predstavljaće jak i efikasan instrument za razvoj i promociju turističkih potencijala. Projekat je odobren za finansiranje i početak realizacije se očukuje u narednih mesec dana.\nOpština Kovačica, kao i ceo region, poseduje značajne turističke potencijale kao što su: galerije naivne umetnosti poznate širom sveta, muzeji, etno domovi i izložbeni prostori, poslovno rekreativni centar “Relaks”, razne manifestacije i mogućnosti lova i ribolova. Iako beleži značajan broj posetilaca, posete Kovačici se najčešće organizuju kroz đačke ekskurzije, kao usputna destinacija kružnih tura i međunarodnih i poslovnih poseta, koje u sebi ređe uključuju noćenja i višednevna zadržavanja.\nU skladu sa predstojećim projektom prekogranične saradnje i navedenim činjenicama iz oblasti turizma, projekat predstavlja nastavak napora koje opština Kovačica čini u pogledu razvoja turizma u regionu. Ono što projektom želimo da postignemo jeste sinteza turističke ponude opštine Kovačica i celokupnog regiona Banata i stvaranje uslova za kvalitetniju informisanost turista.\nU toku osam meseci trajanja projekta, potrebno je stvoriti elementarne uslove za početak rada Regionalnog turističkog info centra u okviru Regionalne turističke organizacije, koji podrazumevaju radove na privođenju nameni prostora koji je opredeljen za tu svrhu i edukaciju zaposlenih u Turističkom info centru. Istovremeno želimo da unapredimo vidljivost novoosnovane organizacije i informisanost turista, postavljanjem info bilborda.\nPo prispeću sredstava očekuje se početak realizacije projekta.


25.05.2019. 16:30 > 20:14\nUsledila je serija protesta u kojoj su prednjačili esktremisti, ali i svojevrsni skup podrške vlasniku pekare "Roma" Monu Đuraju, na kojem se okupilo više stotina građana.\nSituacija u Borči se smirila, pekara sada nesmetano radi, a njen vlasnik na miru može da nastavi da vodi porodični biznis.\n- Sve je u redu, nisam imao nikakvih problema, niti pretnji od poslednjeg protesta - rekao je kratko Mon Đuraj za "Blic".\nNa automobil vlasnika pekare stavili praseće glave\nPodsetimo, 27. aprila nekoliko desetina ljudi okupilo se oko "Rome" kako bi protestovali, jer je vlasnikov brat, Florim, na svom Fejsbuk profilu okačio sliku, staru dve godine, na kojoj pokazuje dvoglavog orla. Tog dana, ispred pekare okupljeni su pevali "Ubi, zakolji, da Šiptar ne postoji", o paljenju džamija, a na vlasnikov automobil čak su stavili svinjske glave.\nSvaki protest nadgledala je policija\nOd tog momenta, prašina oko pekare u Borči krenula je još više da se diže, te su se mnogi političari, po pravilu opozicioni, odlučili da Đuraju pruže podršku, pa je organizovan "Burek solidarnosti".\nNakon toga, desničari su organizovali još jedan, poslednji protest. Stotinak okupljenih tada su šetali od jedne do druge Đurajeve pekare i protestovali.


Mićunović: Boško Obradović je huligan i antievropljanin - Novinar.rs\nNa pitanje da li je očekivao oštriju reakciju rukovodstva DS-a i SzS-a nakon što ga je Obradović “izvređao na društvenim mrežama”, Mićunović je rekao “naravno da jesam”, ali da je očekivao i oštriju reakciju SzS-a koji čine bivši funkcioneri DS-a.\n“Mene ne interesuje politički huligan i antievropljanin Boško Obradović, koji pokušava da u naš politički život uvede tabloidno prostaštvo. Uvek je bilo onih koji hoće da postanu nešto vređajući one koji su neko”, rekao je Mićunović u intervjuu za Danas.\nPrema njegovim rečima, da je bojkot besmislen govorio je “i pre godinu dana i kasnije više puta”.\n“Govorio sam i na Glavnom odboru stranke i protiv ulaska u Savez za Srbiju sa Dverima, nije bilo nikakve reakcije. Sada odjednom na izjavu u Blicu stiže iz Dveri ova ‘tabloidna žuč”, rekao je Mićunović.\nDodao je da je protiv bojkota jer se u poslednjih 30 godina pokazao “neuspešnim i pogrešnim”, ali i zbog toga što su skoro sve članice UN-a izabrale reprezentativnu demokratiju kao ustavni poredak.\n“Slobodnim i kontrolisanim izborima vlast se osvaja ili gubi. Postoje međunarodna i unutršnja kontrola. Ne možete na takmičenjima da pobedite ako ne učestvujete”, rekao je Mićunović.\nDodao je da se vlast, “doduše, može osvojiti i revolucijom”, ali da do sada tu varijantu “niko nije zastupao”.\nPosted in POLITIKATagged #BOJKOT IZBORA #BOŠKO OBRADOVIĆ #DEMOKRATSKA STRANKA #DRAGOLJUB MIĆUNOVIĆ #DVERI #SAVEZ ZA SRBIJU\nIFIMES: Izjava patrijarha Vartolomeja da neće priznati CPC, došla je u pravo vreme Đukanoviću da realizuje drugi scenario - unijaćenje Crnogorske pravoslavne crkve


Od početka pandemije koronavirusa stručnjaci su dali niz saveta kako da se zaštitimo od ove bolesti, a jedna od stvari koje treba da se pridržavamo je redovno pranje ruku. Iako danas zvuči neverovatno nekada je higijena ruku smatrana gubljenjem vremena sve dok mađarski lekar Ignac Zemelvajs (1818-1865) nije započeo revoluciju u istoriji medicine svojom teorijom. Teorija o higijeni ruku nastala je sredinom 19. veka, a ovaj lekar je do otkrića je došao u Opštoj bolnici u Beču. Mađarski ginekolog je počeo da radi na Odeljenju za porodilje 1846. godine i odmah je primetio veliku stopu smrtnosti porodilja na svom odeljenju jer je čak 30 odsto pacijentkinja umiralo nakon porođaja od porođajne groznice. Zemelvajs je napravio poređenje sa drugim odeljenjem koje su umesto lekara vodile babice i ustanovio da\n20.03.2020 u 17:58\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, a u saradnji sa RFZO, dopremilo je danas kliničkim centrima u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu i KBC „Dragiša Mišović” ukupno šest tona koncentrata za pravljenje 50.000 litara rastvora dezinfekcionog sredstva natrijum hipohlorida. Prema rečima ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića, ta sredstva koristiće se za dezinfekciju podova u kliničkim centrima, ali i za otvorene površine. „Po nalogu predsednika Aleksandra Vučića i premijerke Ane Brnabić u prethodna dva dana Ministarstvo poljoprivrede sa RFZO je preuzelo koordinaciju za nabavku dezinfekcionih sredstava”, rekao je Nedimović novinarima tokom dostavljanja dve tone koncentrata u KC Srbija, prenosi Tanjug. Nedimović ističe da se od dve tone koncentrata može\n08.05.2017 u 20:44\nVeliki broj ljudi ima naviku da se tušira ujutru i uveče, a kupanje jedino preskaču u slučaju veoma hladnog vremena. Osećaj svežine i čistoće koji imaju posle tuširanja mnogi smatraju veoma važnim za jutarnje razbuđivanje, a neki ističu da ne mogu uveče da odu na počinak ukoliko se nisu opustili u mirisnoj kupki. Ove navike stručnjaci smatraju pogrešnim jer ističu da nisu dobre za zdravlje kože i da se kompletno treba istuširati samo jednom do dva puta nedeljno.\n23.03.2017 u 18:10\nTuširanje hladnom vodom sagoreva masne naslage\nJoš je Hipokrat, otac medicine, zagovarao kupanje hladnom vodom, a novo istraživanje medicinskog centra Lajden, istoimenog univerziteta, inače najstarijeg u Holandiji, ukazuje da mogu da se dovedu u vezu globalno zagrevanje i epidemiološke razmere dijabetesa tipa 2. U brojnim studijama, kako je preneo britanski „Gardijan”, istraživala se poslednjih godina uzročno-posledična veza sve viših prosečnih temperatura i boravka ljudi u veštački zagrejanim prostorijama sa pojavom ove bolesti, ali i porastom broja gojaznih. Kako je navedeno u studiji istraživača iz Holandije, dve vrste masti u organizmu sve više su u disbalansu. Reč je o beloj masti koju niko ne želi u preteranim količinama, iako je skladište energije, i o smeđoj masti koja je zadužena za održavanje toplote. Ova druga vrsta\n06.05.2014 u 21:57\nSvaki peti Evropljanin pere ruke posle upotrebe novca\nIako je 75 odsto stanovnika Evrope uvereno da bi prilikom upotrebe keša trebalo da budu na oprezu zbog bakterija koje se nalaze na novčanicama, znatno manji broj njih pere ruke posle dodira novca – tek svaki peti opere ruke, posle plaćanja. Rezultati istraživanja kompanije „Masterkard”, sprovedeno na sajtu „Toluna” tokom marta i aprila, u kome je učestvovalo skoro 10.000 punoletnih stanovnika iz 12...\nPrljave ruke – siguran put do crevnih infekcija\nU Srbiji nema epidemija infektivnih bolesti, a većina onih oboljenja zbog kojih se građani javljaju lekarima ovih dana imaju sezonski karakter. Najviše pacijenata završi u bolnici zbog infekcija koje se prenose putem prljavih ruku i vode, što je očekivano u letnjem periodu. Kako ističe dr Nevenka Dimitrijević, specijalista opšte medicine, veliki broj ljudi dolazi u dom zdravlja zbog prehlada i...\n30.03.2010 u 15:41\nRadije se odriču sapuna nego piva\nViše od 70 odsto naših sugrađana ne kupuje sredstva za higijenu u istoj količini kao ranije. Sve češće pazare jeftinije proizvode i veća pakovanja, pa su šamponi malo poznatih domaćih proizvođača u litarskim pakovanjima ponovo u modi. I dok svega 11 odsto naših sugrađana kupuje manje alkoholnih pića nego pre godinu dana, 23 odsto njih, posmatrano u istom periodu, pazari manje sapuna, pasti za...\n12.08.2009 u 23:59\nRuke ugostitelja čiste, prljave radne površine\nSanitarni inspektori su u julu nesmanjenim tempom nastavili da proveravaju ispravnost namirnica i čistoće zdravstvenih objekata, obdaništa, studentskih i đačkih domova, internata, menzi, javnih izvorišta, česmi i kupališta. Iako im je novim Zakonom o bezbednosti hrane smanjen obim nadležnosti i objekata koje kontrolišu, inspektori Ministarstva zdravlja nisu umanjili broj kontrola, pa su prethodnog...