Foto: Ilustracija | Kakve odnose NATO ima sa zemljama koje ne žele postati članice\nDejan Šajinović 17.05.2021 08:01\nBANJALUKA, BRISEL - U Evropi postoji desetak zemalja koje su zvanično izrazile da žele neutralan status u odnosu na postojeće vojne saveze. Iza svake od ovih odluka stoje zanimljive istorijske okolnosti, a svaka je različita na neki sebi svojstven način. Najvažnije neutralne zemlje u Evropi su Austrija, Finska, Irska, Moldavija, Srbija, Švajcarska i Švedska.\nAustrija se opredijelila za neutralnost 1955. godine, jer je to bio uslov Sovjetskog Saveza da povuče svoje trupe iz ove zemlje, koju je zauzeo nakon Drugog svjetskog rata. Ustav te zemlje zabranjuje stupanje Austrije u vojne saveze i prisustvo vojnih baza stranih trupa na njenoj teritoriji. Ovaj uslov je kompromis sila pobjednica u Drugom svjetskom ratu.\nSSSR, SAD, Britanija i Francuska su Austriji zagarantovale da će poštovati njen teritorijalni integritet. Uprkos ovoj austrijskoj odluci, Austrija ima odličnu saradnju s NATO-om, a njeni pripadnici učestvuju u NATO vojnim misijama, uz uslov da se radi o misijama odobrenim od strane UN-a.\nI Finska se, kao i Austrija, na vojnu neutralnost odlučila na insistiranje SSSR, koji je garantovao bezbjednost toj zemlji pod uslovom da se ne pridruži NATO-u i da njena teritorija ne smije biti korištena za napad na SSSR. Uprkos tome što formalno nije članica, na stranici NATO-a ističu da je Finska jedan od najaktivnijih NATO partnera i da daje ključan doprinos NATO operacijama širom svijeta.\nZa BiH je, vjerovatno, najinteresantniji slučaj Irske, koja se za vojnu neutralnost odlučila zbog specifičnih odnosa vjerskih grupa koje žive na irskom ostrvu. Nakon Drugog svjetskog rata Irska je odlučila da se ne pridruži NATO-u kako ne bi isprovocirala međuvjerske sukobe dvije suprotstavljene frakcije. Naime, Irci katolici insistiraju da Irska ne bude članica NATO-a zbog toga što je Velika Britanija članica te alijanse, dok irski protestanti nemaju ništa protiv da Irska bude članica alijanse. Za razliku od većine drugih neutralnih zemalja, Irska dozvoljava prisustvo stranih vojski na svojoj teritoriji i ima aktivnu saradnju s NATO-om kroz Partnerstvo za mir. Osim u NATO operacijama, Irska učestvuje u vojnim misijama EU, poput EUFOR-a u BiH, kao i u misijama OEBS-a. I Irska kao uslov za učešće u vojnim operacijama traži odobrenje UN-a.\nMoldavija je, kao i BiH, zemlja u kojoj dio stanovništva želi dobre odnose s Rusijom, dok drugi dio stanovništva želi tješnje veze sa Zapadom i NATO-om. U Ustavu Moldavije piše da je Moldavija zemlja s trajnom neutralnosti koja na svojoj teritoriji ne dozvoljava prisustvo stranih trupa. NATO na svojoj stranici ističe da je Moldavija po ustavnom uređenju neutralna, ali da želi biti bliže evroatlantskim standardima i institucijama. Naglašeno je da NATO u potpunosti poštuje moldavsku neutralnost.\nRazlozi Srbije za njenu želju da zadrži neutralnost su javnosti manje-više poznati. Pored činjenice da je NATO 1999. bombardovao Srbiju, javnost u Srbiji insistira na vojnoj neutralnosti i zbog tradicije iz prethodnog perioda, kada je Jugoslavija bila veoma uspješna u zadržavanju statusa neutralnosti i pokreta nesvrstanosti. Osim toga, izražen sentiment Srba prema Rusiji i ruskom narodu je takođe prepreka političkom rukovodstvu te zemlje da zemlju uvede u NATO savez. NATO poštuje odluku Srbije da zadrži status vojne neutralnosti, ali uz uslov da Srbija ne nudi svoju teritoriju Rusiji za vojne baze.\nOdluka Švajcarske o vojnoj neutralnosti datira još od Vestfalijskog mira iz 1640. godine. Bečkim kongresom iz 1815. velike sile tog vremena, Austrija, Francuska, Engleska, Rusija i Pruska su potpisale trajnu garanciju poštivanja švajcarske neutralnosti, a ove garancije traju i danas.\nŠvedska je svoju neutralnost izgradila još u 19. vijeku, ali glavni razlog za nepridruživanje NATO-u je vezan za status Finske i njenih dogovora sa SSSR. Švedska je veoma aktivna u vojnim misijama NATO-a, a njihovi vojnici su dali značajan doprinos i NATO misiji SFOR-a u BiH.\nOsim ovih zemalja u Evropi su još neutralne Malta, Vatikan i Lihtenštajn, a svaka od njih ima svoje specifične razloge za ovu odluku.


Lice: Busnov Selman Archives - Page 2 of 10 - Detektor\nMujčinović i ostali: Opasni ljudi kao nevini civili\nOdbrana optuženog Ramiza Halilovića je, iznoseći završnu riječ na suđenju za zločine počinjene u Stuparima kod Kladnja, zatražila donošenje oslobađajuće presude.\nMujčinović i ostali: Opravdana izolacija stanovništva\nIznoseći završnu riječ, Odbrana Ramiza Halilovića je kazala da su osobe srpske nacionalnosti izolovane u zgradi u Stuparima kod Kladnja jer su predstavljale potencijalnu prijetnju i opasnost zbog naoružanja koje su posjedovale.\nMujčinović i ostali: Uloga policije svedena na minimum\nOdbrana je u nastavku završne riječi zatražila od Suda BiH da Selmana Busnova oslobodi optužbi za zločin protiv civila počinjen nad srpskim stanovništvom na području Kladnja.\nMujčinović i ostali: Busnov bez nadležnosti za sudbinu civila\nOdbrana Selmana Busnova u završnoj riječi je istakla da optuženi i njegovi podređeni nisu bili nadležni za sudbinu srpskih civila zatvorenih u Stuparima kod Kladnja.\nMujčinović i ostali: Zatražena oslobađajuća presuda za Hamzića\nOdbrana je u završnoj riječi zatražila od Suda BiH da Zijada Hamzića oslobodi optužbi za zločin protiv civila počinjen nad srpskim stanovništvom na području Kladnja.\nMujčinović i ostali: Tužilaštvo traži osuđujuću presudu\nNa suđenju za zločine počinjene na području Kladnja, Tužilaštvo BiH je u završnoj riječi zatražilo osuđujuću presudu za sedmoricu optuženih.


Sednica Odbora Agencije održana u Nišu – Agencija za sprečavanje korupcije\nSednica Odbora Agencije održana u Nišu\nMišljenje Agencije o novom tekstu Nacrta zakona o ulaganjima\nJuče je u Nišu, u prostorijama Univerziteta, održana redovna sednica Odbora Agencije za borbu protiv korupcije. Nakon sednice, na kojoj su direktorka i zamenik direktora Agencije izvestili Odbor o aktivnostima u prethodnom periodu i Odbor odlučivao o pristiglim žalbama, održan je otvoreni deo sednice kojem su prisustvovali predstavnici niškog Lokalnog antikorupcijskog foruma (LAF), nevladinih organizacija i medija.\nNa pitanja prisutnih odgovarali su predsednik Odbora Agencije, Zoran Stojiljković, direktorka Agencije, Tatjana Babić i zamenik direktora, Vladan Joksimović.\nTom prilikom, predstavnica LAF-a Vesna Crnogorac, uručila je Agenciji za borbu protiv korupcije Povelju za uspešnu saradnju, u okviru dodele Godišnje nagrade za borbu protiv korupcije, koju ovo samostalno i nezavisno gradsko telo dodeljuje u skladu sa lokalnim antirkorupcijskim planom Grada Niša, a na Međunarodni dan prava javnosti da zna.\nOdbor Agencije odlučio je na prethodnoj sednici da započne praksu održavanja sednica u drugim gradovima Srbije kako bi se javnosti približio rad Agencije i kako bi se omogućilo da i predstavnici lokalnih samouprava, nevladinih organizacija i medija razgovaraju sa članovima Odbora i rukovodstvom Agencije o pitanjima od značaja za borbu protiv korupcije.


Turnir Basket 3x3 jedan od najbolje organizovanih dogadjaja u Novom Pazaru - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Turnir Basket 3×3 jedan od najbolje organizovanih dogadjaja u Novom Pazaru\nTurnir Basket 3×3 jedan od najbolje organizovanih dogadjaja u Novom Pazaru\nTurnir u basketu 3×3 koji je održan poslednjeg vikenda, prvi put u Novom Pazaru, oduševio je sve ljubitelje ove igre u ovom gradu. Direktor Sportskog saveza Emir Mehmedović ne krije zadovoljstvo i kaže da je turnir prevazišao sva očekivanja što je rezultat besprekorne organizacije.\n– Grad Novi Pazar, gradski Sportski savez i sportska ustanova Pendik, u saradnji sa 3×3 Srbija, glavni su organizatori održanog turnira u basketu 3×3. Učestvovalo je 30 ekipa i 120 igrača u svim takmičarskim selekcijam, koji su se. admetali puni 10 časova, kaže direktor Mehmedović.\nOn dodaje da je priprema i organizacija ovog dogadjaja trajali duže od mesec dana.\n-Radili smo punih mesec dana, tim su činili ljudi iz našeg saveza, marketinga, logistike i ostalih službi. Osim što smo želeli da turnir bude besprekoran, krajni cilj bio nam je i promocija Novog Pazara i smatram da smo u tome uspeli, rekao je Mehmedović.\nPrvi turnir BASKET 3×3 u konkurenciji seniora osvojila je beogradska ekipa Olimp, koja je zaradila 120.000 dinara, drugo mesto zauzela je ekipa Armagedon i njima je pripala nagrada u iznosu od 50.000 din dok je treće mesto zauzela ekipa Pazarci u sastavu Asmir Numanović, Tarik Numanović, Almir Dazdarević i Haris Ajdinović, njima je pripala novčana nagrada u iznosu od 30.000 dinara.\nKod mlađih selekcija pobedničke pehare osvojili su juniori Tutina, kadeti Starog Rasa i pionirski tim Pazar 3×3.\nNagrade su uručene i najstarijim učesnicima turnira Ismailu Ćosoviću i Seadu Spahiću, koji su igrali za Fener.\nPrethodni tekstAnes Hot ponovo u Plavom dresu\nSledeći tekstSavo Milošević posetio FK Novi Pazar


Šta se krije iza srpsko-turske "ljubavi" | WebTribune\nHome IZBOR Šta se krije iza srpsko-turske “ljubavi”\nDvodnevna poseta, više od 150 privrednika, svečani dočeci, aplauzi i ovacije za turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, trebalo bi da su dokaz nikad boljih odnosa između Srbije i Turske. Obećana saradnja, investicije, pomoć i podrška čule su se na svakom koraku.\nMeđutim, pitanje je šta se krije iza toga, i šta su čiji interesi u tim obostranim hvalospevima, naročito ako se ima u vidu da odnosi dve zemlje nisu oduvek bili ni tako skladni ni prijateljski. Još od Hladnog rata oni su počeli da blede, devedesetih su bili pod uticajem dešavanja na prostoru bivše SFRJ, a zatim i rata na Kosovu, a ne treba smesti sa uma i to da je Turska zemlja koja je podržala kosovsku nezavisnost.\n– Oni su izgrađeni do te mere da je doček Erdogana podsetio na period prijateljstva između kralja Aleksandra Karađorđevića i Kemala Ataturka. Potpisani sporazumi i izjave pokazuju da su odnosi Turske i Srbije ušli u novo doba i da su počeli da se transformišu u neku vrstu strateškog partnerstva. Dok je više evropskih lidera sa ćutanjem pratilo puč u Turskoj prošle godine, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je bio među prvim liderima koji je podržao demokratski izabrane vlasti, i stao uz predsednika Erdogana. To je bila i jedna od prekretnica u zbližavanju dva predsednika – kaže on.\n– Postoje mišljenja da predsednik Erdogan pod uticajem Moskve gradi dobre odnose sa Srbijom, ali mislim da je to netačna i prividna analiza jer mesto Srbije u tusrkoj spoljnoj politici ne zavisi od Rusije – objašnjava on.\nEkonomski i politički uticaj su dve ključne stvari pojačanog interesovanja Turske za Srbiju, i uopšte region Zapadnog Balkana. Ekonomista i konsultant za strana ulaganja Mahmut Bušatlija navodi da je za Srbiju važna ekonomska saradnja sa bilo kojom državom, uz opasku da je Turska zemlja od 80 miliona ljudi, i da je prošle godine bila 12. najjača ekonomija na svetu.\n– Dobro je imati ovakav početak sa velikom i razvijenom zemljom, ali je sada lopta u našem dvorištu. Ilustracije radi, dogovorili smo izvoz 5.000 tona govedine, ali je to smešno s obzirom na toliku populaciju. Međutim, ono što možemo jeste da sada toliko izvozimo, ali i da za recimo pet godina možemo da ponudimo 50.000 tona. To će onda biti dobra stvar, ali pre toga moraćemo sami da budemo u mogućnosti da toliko proizvedemo – navodi on.\nKaže i da nije siguran da ima baš toliko mesta za euforiju, i da ga pomalo brine šta bi Srbija mogla da ponudi Turskoj. Njihova ekonomija je, kaže, vrlo zanimljiva, i to gotovo sve grane privrede.\n– Zato ne znam šta bi za njih bilo toliko interesantno što već nemaju, i što bi im se isplatilo da rade ovde – navodi on, uz opasku da su ovih dana iznošeni podaci da turske firme u Srbiji zapošljavaju oko 7.000 radnika, ali i da to nije ništa posebno “u zemlji u kojoj je zaposleno dva miliona ljudi”.\nPolitički uticaj Turske na Balkanu ne treba zanemariti s obzirom na Bošnjake u Sandžaku, u BiH i na Kosovu, i to da je veliki broj njih doživljava kao zemlju zaštitnicu.\n– Tursku za saradnju sa čitavim Balkanom opredeljuje politički i ekonomski momenat. Zanima ih „zelena transferzala“, odnosno potez od severozapada Grčke, preko Albanije, Makedonije, Sandžaka i u Srbiji i Crnoj Gori, odakle ulaze u centralnu Bosnu, jer se naseljena pretežno muslimanskim stanovništvom. Sam Erdogan često pominje Kosovo, a u Novom Pazaru je rekao da se oseća kao kod kuće – kaže Mahmut Bušatlija.\nUpravo ovu činjenicu Turska može da koristi u pregovorima sa Briselom oko stvari koje su njoj važne.\n– Zbližavanje Ankare i Beograda može samo pozitivno uticati na druge delove regiona. I EU, koja na tursko prisustvo u regionu gleda sa dozom protivništva i konkurentnosti, treba shvatiti ovu realnost. Štaviše, zajedničko delovanje Turske i EU na Balkanu bi moglo pomoći u otvaranju nove stranice u duboko zaleđenim odnosima između Ankare i Brisela – priča Turbedar.\nBušatlija navodi da će Srbija Turskoj biti najbliže mesto preko koga se mogu približiti EU jer su, kao i mi sada, u pregovorima, „doduše poslednjih 30 godina“.\n– Zbog geopolitičke situacije i svojih problema sa EU oni jesu otvoreni za saradnju sa svima, i to je dobro. Sve ovo može nama da koristi ako bismo imali dugoročno ekonomsko planiranje, koje nemamo. Ono daje prioritete, pa bi jedan od njih mogao da bude i saradnja sa Turskom – objašnjava Buštalija, uz napomenu da bi to trebalo da bude nešto što bi se njima isplatilo da rade u Srbiji i za svoje, ali i za druga tržišta.\nI tokom posete turskog predsednika Erdogana Srbiji bilo je reči o gasovodu „Turski tok“ koji bi, bar prema najavama srpskih zvaničnika, trebalo da prođe kroz Srbiju, što bi bila neka vrsta zamene za ruski „Južni tok“ od koga se u međuvremenu odustalo.\n– Predsednik Erdogan podržava i ideju da se Srbija uključi u projekat gasovoda „Turski tok“. Jako je verovatno da i Moskva podržava istu ideju. Međutim, Beogradu bi povodom ovoga verovatno trebalo odobrenje iz EU – navodi Turbedar.\nOn objašnjava da je Srbija u poslednje vreme pokazala veliko interesovanje za turskim kapitalom. Između ostalog, najavljeno je da će jedna turska tekstilna kompanija u Kraljevu investirati 35 miliona evra, kao i da će Turska podržati izgradnji autoputa Sarajevo-Beograd čija se vrednost procenjuje na oko 800 miliona evra.\n– I brojni sporazumi koji su potpisani prethodnih dana omogućiće da turski biznismeni budu još više zainteresovani za poslovanje u Srbiji – navodi on.\nO čemu se priča, i šta je dogovoreno\nPodrška Turske u izgradnji autoputa Sarajevo-Beograd\nOtvorena je turska “Halk banka” u Srbiji\nPotpisan je prošireni Sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Turske (izvoz soje, graška, ulja, stočne hrane, mantija…)\nU Istanbulu je osnovano zajedničko trgovinsko predstavništvo Srbije i BiH za unapređenje privredne saradnje\nRazgovori o gasovodu “Turski tok”\nPotpisano 16 sporazuma o saradnji iz raznih oblasti\nInteresovanje za banje i banjski turizam


Zvezda se dogovorila sa Makedom, čeka se Panatinaikos!\nIzvor: MozzartSport.com, 07.Avg.2020, 10:31\nDanas bi sve moglo da se završi\nPotvrdio je meč sa Radničkim iz Niša da je Crvenoj zvezdi potrebno osveženje u napadačkoj liniji. Trener crveno-belih Dejan Stanković je zahtevao od uprave pojačanje u špicu, i prema saznanjima MOZZART Sporta, sportski sektor crveno-belih je na dobrom putu da mu ispuni jednu od najvećih želja.\nMesecima se pisalo o Andersonu iz Famalikaa, ali je blizu Marakane napadač Panatinaikosa Federiko Makeda. Tačnije, >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << naša saznanja govore da je srpski šampion postigao dogovor sa nekadašnjim vunderkindom Mančester Junajteda oko ličnih uslova, i da se samo čeka da Panatinaikos pristane na ponuđene uslove.\nDugo već traje saga oko dolaska Federika Makede u Crvenu zvezdu. Posle dobre sezone u Panatinaikosu i 12 postignutih golova, rođeni Rimljanin je imao nekoliko ozbiljnih ponuda. Finansijski najprivlačnije iz arapskog sveta, ali nije pristao da ode u Dubiaji bez plate od 1.2000.000 evra.\nGrčki mediji su pisali da je Crvena zvezda danima stezala obruč oko Federika Makede. I da mu je na kraju dostavila ponudu koja sa lako ostvarivim bonusima iznosi oko 700.000 evra godišnje plate. Gledajući dosadašnja dešavanja u Ljutice Bogdana, Makeda će moći da računa na osnovnu platu od oko 500.000 evra, koliko ima i Gelor Kanga.\nMeđutim, pregovori sa Panatinaikosom nisu prethodnih dana išli tako lako. Klub iz Atine je tražio 1.000.000 evra, što je mnogo za igrača koji ima ugovor na još godinu dana. Crvena zvezda je poslala prvu ponudu u visini od 350.000, ali će na kraju morati da podeblja cifru... U celu priču je upleten i Minjo Rajola, poznati menadžer koji ima određena potraživanja prema Panatinaikosu. Na tu kartu igraju u Crvenoj zvezdi, kao i na to što je Dejan Stanković jasno stavio do znanja da ga vidi kao ozbiljnog aduta u ovoj sezoni.\nNa Marakani su poslovično oprezni, ali se može čuti da bi transfer već danas mogao da bude kompletiran. Čeka se još jedno da iz Atine.


Zajmovi, štednja, i ko je tu lud - Poslovanje u Srbiji – Er Srbija i Etihad - Nedeljnik Vreme\nSKUPA LJUBAV: Er Srbija, "nacionalni avio-prevoznik"\nKada se podvuče crta, za samo tri godine Srbija je subvencijama i otpisima dugova Er Srbije prema Aerodromu pomogla "nacionalnog avio-prevoznika" sa ukupno 194,12 miliona evra. Ukupna neto "dobit", ako je uopšte vredi pominjati, za ove tri godine bila je 7,4 miliona evra. U prevodu, da država nije "iskeširala" Er Srbiju, ona bi za ove tri godine ubeležila neto gubitak od oko 62 miliona evra – godišnje. Ali to nije sve. Kada se saberu svi troškovi, država je u ovo, do sada, "uletela" sa cirka pola milijarde evra, u zamenu za 51 odsto kompanije. Etihad je dao zajam od 40 miliona dolara i know how za 49 odsto\n"Država nastavlja da podržava Er Srbiju, uprkos razornim finansijskim gubicima", rekla je Džil Zakmen (Jill Zuckman), glavni portparol "Partnerstva za otvoreno i fer nebo". "Bez godišnjih dodataka od vlade, Er Srbija ne bi mogla da postoji. Ovakvim subvencijama, koje krše pravila, oni remete međunarodno avio-tržište i lete neprofitabilnim rutama koje jednostavno nemaju nikakvog smisla", dodala je nekadašnji pomoćnik sekretara i direktor za odnose s javnošću u Ministarstvu saobraćaja SAD (Department of Transportation).\nU doba "lažnih vesti" i "post istine", možda je i prikladno tekst početi ovakvom – lažnom – vešću. Naime, Džil Zakmen jeste rekla sve ovo, ali je to rekla o Etihadu i Ujedinjenim Arapskim Emiratima, i načinima na koje posluje manjinski vlasnik Er Srbije. Međutim, sve rečeno apsolutno je primenjivo i na Er Srbiju i Vladu Republike Srbije.\nNegde krajem jula, predsednik Nadzornog odbora (NO) Er Srbije Siniša Mali izjavio je da je tačna vest o tome da Er Srbija otpušta radnike zbog racionalizacije troškova poslovanja i povećanja profita. Usledila je vest i da Er Srbija zatvara sve poslovnice van Beograda, a nešto pre toga saopšteno je kako kompanija uvodi nova, tanja sedišta u deset aviona, kako bi povećala kapacitet vazduhoplova. Takođe, poznato je da je već neko vreme znatno smanjen kvalitet usluge na letovima Er Srbije. A onda je, dan pre objavljivanja finansijskog izveštaja za 2016. godinu, kompanija saopštila da je treću godinu zaredom zabeležila neto profit, ovoga puta od 900 hiljada evra, kao i "značajan operativni rast u 2016. godini, uprkos izazovima u industriji koja se ubrzano menja".\n"Uvek imate poslovni plan koji podrazumeva dodatno povećanje profitabilnosti i ponašate se kao svaka tržišna kompanija. Ne znam da li je reč o 30 ljudi, ali neka ste u pravu, verovatno će se smanjiti za 30 ljudi. To je sve deo normalnog procesa da smanjite troškove, a povećate prihode", objasnio je Siniša Mali novinarima problematiku preduzeća. Predsednik NO Er Srbije je tom prilikom bio siguran da Er Srbija nema nikakvu pomoć od države Srbije, ali nije bio siguran da li takvo stanje traje od februara 2016. ili još od februara 2015. godine.\nDa pomognemo gradonačelniku i predsedniku Nadzornog odbora: takvo stanje nije ni od februara 2015. ni od februara 2016, s obzirom na to da je država u 2016. dala subvenciju od više desetina miliona evra Er Srbiji. Štaviše, kako ćemo videti, takvo stanje – da Er Srbija može samostalno da posluje na tržištu i da preživi bez državne pomoći – nije dosegnuto ni u 2017. godini.\nGOVOR BROJKI: Šta kaže najnoviji finansijski izveštaj, završen, i od revizora pregledan još u februaru, ali objavljen tek u avgustu ove godine? Ukratko: država Srbija je dala Er Srbiji donaciju od 40,1 milion evra, e da bi "nacionalni avio-prevoznik" mogao da se pohvali "neto dobiti" od 857.180 evra. Ovo bi, ujedno, trebalo da bude poslednja pomoć države toj kompaniji (Siniša Mali to voli da zove "investicijom"), pošto je krajem 2016. istekao rok predviđen za njeno restrukturiranje. Ili, kako piše u rešenju Komisije za kontrolu državne pomoći iz februara 2014, kojim se dozvoljava državna pomoć Er Srbiji: "Subvencije za finansiranje poslovanja nisu potrebne u periodu nakon 2016. godine, kada se očekuje ostvarivanje dobiti."\nMeđutim – kvragu – deluje da restrukturiranje baš i nije bilo uspešno, i da će kompaniji biti potrebno da od države dobije još "restrukturiranja". Kako stoji u finansijskom izveštaju za 2016, originalni plan restrukturiranja odnosi se na period 2014–2016: "Društvo je u postupku pripreme i podnošenja revidiranog plana restrukturiranja za period nakon 2016. godine, a u skladu sa strategijom Društva. Na dan ovih finansijskih izveštaja, proces sa relevantnim Državnim institucijama je još uvek u toku. Rukovodstvo očekuje da će revidirani plan restrukturiranja biti definisan u skorije vreme." U prevodu, taman fino da vlada uplanira dodatno "restrukturiranje" prilikom pravljenja državnog budžeta za 2018. godinu.\nKada se gleda čime je sve država Srbija "izrestrukturirala" Er Srbiju u poslednje tri godine, uvek treba imati na umu da se Etihad, kao manjinski partner, ugovorom obavezao da će ceo poduhvat finansirati "do sto miliona dolara", pri čemu to nisu sve investicije, već i krediti: tako je krajem 2013, Etihad dao kredit Er Srbiji od 40 miliona dolara, uz kamatu od tri odsto godišnje. Takođe, treba imati na umu i uveravanja Siniše Malog da država i Etihad ulažu podjednako – dakle, 100 miliona dolara oni, 100 miliona dolara Srbija.\nA evo šta je Srbija od 2014. do kraja 2016. uložila u zajedničku kompaniju, samo kroz subvencije i kroz "čerupanje" Aerodroma "Nikola Tesla", još jedne kompanije u državnom vlasništvu: u 2014. Er Srbija je od države dobila 69,32 miliona evra subvencije, a Aerodrom ostao "kratak" za još 16,79 miliona evra, da bi kompanija ostvarila "dobit" od 2,65 miliona evra.\nSledeće, 2015, država je dala još 48,68 miliona evra, Aerodrom se odrekao još 19,26 miliona evra u korist Er Srbije, kako bi "nacionalni avio-prevoznik" imao dobit od 3,89 miliona evra. Napokon, stiže i pomenutih 40,07 miliona evra donacije države, zarad "dobiti" od 187.180 evra.\nPrema finansijskom izveštaju Aerodroma za prošlu godinu, vidi se da nije bilo ovako ogromnih otpisa i "ispravljanja" dugova – Aerodrom je otpisao ukupno 162 miliona dinara potraživanja, odnosno 1,31 milion evra, ali, za razliku od prethodnih izveštaja, nije napisano kome je sve ova suma otpisana. Uprkos zahtevu za pristup informacijama od javnog značaja koji je Aerodromu poslat pre više od dva meseca – da razjasne kome su otpisali ovaj dug – Aerodrom još uvek nije ništa odgovorio.\nDakle, kad se podvuče crta, za samo tri godine Srbija je subvencijama i otpisima dugova Er Srbije prema Aerodromu pomogla "nacionalnog avio-prevoznika" sa ukupno 194,12 miliona evra. Ukupna neto "dobit", ako je uopšte vredi pominjati, za ove tri godine bila je 7,4 miliona evra. U prevodu, da država nije "iskeširala" Er Srbiju, ona bi za ove tri godine ubeležila neto gubitak od 186,72 miliona evra, odnosno malo više od 62 miliona evra – godišnje.\nOvde se valja prisetiti reči Siniše Malog, kako je stari JAT gubio tridesetak miliona evra godišnje, i da se – ne baš tim rečima, ali sa tom suštinom – to više nije moglo podneti. Takođe, da ne bude zabune – ovo nipošto nisu svi troškovi države vezani za Er Srbiju: ona se obavezala da očisti stare dugove JAT-a ("Zakon o preuzimanju obaveza privrednog društva Air Serbia a.d. Beograd prema pravnim i fizičkim licima po osnovu izvršenih usluga i isporučenih roba i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije"). Prilikom objavljivanja ugovora, BIRN je pisao o sumi većoj od 230 miliona dolara; Siniša Mali je u intervjuu portalu Tango Six iz marta 2016. govorio o sumi od "oko 300 miliona dolara". Takođe, ugovorom su predviđene još mnogobrojne olakšice, poput popusta od 50 odsto na aerodromske takse ili eventualnog popusta "do 50 odsto" na gorivo NIS-a.\nPrema tome, država je u ovo, do sada, "uletela" sa cirka pola milijarde evra, u zamenu za 51 odsto kompanije. Etihad je dao zajam od 40 miliona dolara i know how za 49 odsto.\nOtužno deluju izvodi iz ugovora sa Etihadom, koji još uvek stoje na sajtu Er Srbije, u kojima piše da će "Etihad ervejz i Vlada Republike Srbije uložiti po 40 miliona američkih dolara", te da će "Etihad ervejz i Vlada Republike Srbije obezbediti dodatna sredstva u maksimalnom iznosu od po 60 miliona dolara". Još otužnije deluje izjava Aleksandra Vučića iz januara 2016, kada je na pitanje novinara da li Vlada Srbije nanosi štetu Aerodromu, odgovorio: "Kakvu štetu mogu da nanesu? To su oba naša preduzeća. Mi ne dajemo više nikakav novac – ni jednima, ni drugima."\nDaleko od toga da je samo iznos subvencije zanimljiv u finansijskom izveštaju Er Srbije. Tako, možemo saznati da su troškovi "intelektualnih i konsalting usluga" više nego duplirani u odnosu na prethodnu godinu, i da su u 2016. iznosili 5,69 miliona evra. Možemo saznati i da su troškovi održavanja softvera i licenci porasli sa 715 hiljada na 2,71 milion evra – pretpostavka je da je ovde, između ostalog, reč o uvođenju i implementaciji rezervacionog sistema SABRE, na kojem je insistirao menadžment. SABRE se ne nalazi samo pod "održavanjem softvera" – pod stavkom "nematerijalna ulaganja", koja su sa 2,8 miliona evra u 2015. porasli na 5,14 miliona u 2016, stoji da se ova ulaganja "najvećim delom odnose na softverske licence za letačku operativu i novi rezervacioni sistem". Takođe, broj zaposlenih je uvećan za 12,5 odsto (182 radnika više u 2016), ama je ukupan trošak za zarade porastao za 31,9 odsto, a pojavila se i nepotvrđena informacija da se Er Srbija seli iz zakupljenih prostora u Belvilu, na koje je u poslednje dve godine dala više od 560.000 evra….\nNAPLATA RAČUNA TEK DOLAZI: No, zbilja spektakularni podaci tek dolaze. Kao što je "Vreme" pisalo prošle godine ("Troškovi vaši, zarada naša", broj 1335), Er Srbija je 15. septembra 2015. zaključila ugovor o dugoročnom kreditu sa Etihadom. Kredit je bio 54,54 miliona dolara, rok dospeća je 2020. godina (sve se plaća odjednom), uz izuzetno loše uslove – kamatnu stopu od čak 6,96 odsto godišnje, koja se uvećava za 0,1725 odsto na kvartalnom nivou. Ovo je posledica činjenice da je Etihad izdao obveznice u septembru 2015. od 700 miliona dolara, po kamatnoj stopi od 6,87 odsto, pa onda dao kredit Er Srbiji "po divljačkim kamatama" (copyright by Dušan Vujošević). Neko je za ovu transakciju, a na ime transakcionih troškova, uzeo 3,7 miliona dolara.\nTu negde sredinom 2016, Evropska komisija je završila svoju istragu o vlasničkoj strukturi Er Srbije i utvrdila da Vlada Srbije drži upravljačka prava nad srpskim avio-prevoznikom. To bi eventualno mogla da bude otežavajuća okolnost po članove te vlade u budućnosti – jer je potvrda da je ona svojevoljno uzela takav kredit u 2015, a onda to isto uradila i u 2016: Er Srbija je 20. maja te godine uzela još jedan kredit od Etihada, od 63 miliona dolara, sa kamatnom stopom od 6,95 odsto godišnje, koja se uvećava za 0,17225 odsto na kvartalnom nivou. Za ovu transakciju, neko je na ime transakcionih troškova uzeo još 4,13 miliona dolara. Ovo, naravno, povezujemo sa činjenicom da je u maju 2016. Etihad izdao obveznice za još 500 miliona dolara "za kapitalnu potrošnju, investicije u avione i refinansiranje dugova", sa kamatnom stopom od 6,75 odsto.\nPrema tome, Er Srbija je 2015. i 2016. uzela ukupno 117,54 miliona dolara kredita i za to platila "transakcione troškove" 7,83 miliona dolara. Za te kredite će, čak i bez onog kvartalnog uvećanja stope, ukupno platiti oko 50 miliona dolara kamate, kada krediti dospeju 2020. i 2021. godine. Međutim, iz finansijskog izveštaja čitamo sledeće: da je Er Srbija u nekom trenutku u 2016. godini oročila 79,2 miliona dolara kod komercijalnih banaka u zemlji, pod kamatom od 0,4 do 2,2 odsto, do juna 2017. godine, uz mogućnost prevremenog razročenja.\nDakle, uzmeš kredit po stopi od 7 odsto koja se stalno uvećava – i staviš u banku da bi dobio 0,4 do 2,2 odsto kamate godišnje. Zvuči kao dobar posao. Ne za Er Srbiju, doduše, ali za nekoga sigurno jeste dobar posao – svakako će znati o čemu je reč predsednik Nadzornog odbora Siniša Mali, ali i članica NO Suzana Vasiljević, oboje bliski saradnici predsednika Aleksandra Vučića.\nDa vlast podržava ovakav način poslovanja Er Srbije, svedoči i podatak da je ta kompanija u januaru 2017. dobila kredit od Fonda za razvoj Republike Srbije od 14 miliona evra, na 18 meseci, sa 3,5 odsto kamate godišnje. Uzimajući u obzir koliku kamatnu stopu zaračunava drugi partner u kompaniji, Etihad, ovo se bez svake sumnje može nazvati državnom pomoći za Er Srbiju: zašto država Srbija da daje kredit po 3,5 odsto, a da Etihadova početna kamata bude 7 odsto?\nA ŠTA VI RADITE: Tu je i pitanje poslovanja manjinskog partnera iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, Etihad ervejza. Na dan kada nastaje ovaj tekst, stigla je vest da je nemački avio-prevoznik Er Berlin podneo zahtev za bankrot nakon što je najveći akcionar, kompanija Etihad, navela da će obustaviti finansiranje. Etihad je saopštio i da je prvi put nakon nekoliko godina imao gubitak u 2016, i to od 1,87 milijardi dolara. Međutim, postoje indicije da je Etihad godinama unazad "šminkao" svoje finansijske izveštaje.\nNa početku pomenuto "Partnerstvo za otvoreno i fer nebo" (Partnership for Open & Fair Skies), koje zastupa interese tri američka avio-prevoznika (American Airlines, Delta Airlines i United Airlines), saopštilo je krajem jula da su njihove forenzičke računovođe utvrdile da je Etihad, uprkos tvrdnji kompanije da je imala 103 miliona dolara profita, u 2015. imao 2,06 milijardi dolara operativnog gubitka, uprkos subvenciji vlade UAE od 1,7 milijardi dolara. Takođe, otkriveno je da je operativni gubitak Etihada u 2014. iznosio 1,4 milijarde dolara, uprkos davanju UAE od 2,5 milijardi dolara. Takođe, kaže se u saopštenju, Etihad je dobio beskamatni zajam od vlade od 270 miliona, bez obaveza da ga plati u doglednoj budućnosti, kao i "‘prihod’ od 1,9 milijardi dolara od ‘prodaje’ programa lojalnosti povezanoj strani, a da do 31. decembra 2015. nije dobio nikakav novac za te transakcije". Ovo, kažu iz ove organizacije, "demonstrira kontinuirani obrazac znatnih gubitaka, koji bi nesubvencionisanog avio-prevoznika izbacio iz posla". Zvuči poznato?\nNo, postoje nedoumice i u vezi sa poslovanjem Etihada u Srbiji. Naime, s obzirom na to da Er Srbija nije nova kompanija, već se nastavlja na prethodni Jat ervejz, u bilansima firme su ostali akumulirani gubici iz prethodnih godina. Prema Zakonu o privrednim društvima (član 270), neto dobit prvo ide na pokriće gubitaka iz prethodnih godina.\nI zbilja, na kraju svake od poslednje tri fiskalne godine (2014, 2015. i 2016), Er Srbija donosi Odluku o raspodeli dobiti, u kojoj piše: "Dobit utvrđena redovnim godišnjim izveštajem raspoređuje se za pokriće gubitaka iz ranijih godina." Dakle, umesto da svu onu pomenutu "dobit" od 7,4 miliona evra država Srbija i Etihad "bratski" podele po pola, to je odlazilo na pokriće gubitaka Jataa. Država se jeste zakonom obavezala da vrati dugove Jataa, i to je i učinila, ali poslovni gubici su ostali u bilansima – ima ih nešto manje od 30 milijardi dinara. Ovim tempom, kada prosečna neto dobit u periodu 2014–2016. iznosi 300 miliona dinara godišnje, ti gubici će biti pokriveni za otprilike 100 godina.\nS tim u vezi, a pošto je osnovni cilj svake firme profit, "Vreme" je Etihadu poslalo sledeća pitanja: Koji je cilj Etihada na srpskom tržištu, s obzirom na to da mu nije uplaćena nikakva dobit od zajedničke kompanije? Pošto je sva neto dobit odlazila na pokrivanje gubitaka Jata, postoje li neki drugi načini putem kojih Etihad zarađuje na srpskom tržištu?\nDo zatvaranja broja, Etihad nije poslao odgovore. No, zlonamerni bi rekli: kome treba da deli dobit od 857.180 evra, kada postoji mogućnost da se preko kamate na kredit izvuče 50 miliona dolara, a preko transakcionih troškova za kredit dobije još 7,83 miliona?


Vučić: Prvi put čujem za rusku bazu na aerodromu Ečka\nMandatar za sastav Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u utorak da prvi put čuje informaciju da Rusija želi bazu na aerodromu Ečka kod Zrenjanina.\n"Prvi put čujem za to", rekao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara kako komentariše informacije da postoji mogućnost da aerodrom Ečka postane trenažna ispostava Rusko-srpskog humanitarnog centra iz Niša.\nU medijima se prethodnih dana pojavila informacija da Rusija želi da na toj lokaciji izgradi trenažni centar, odnosno poligon za obuku ljudi za djelovanje u vanrednim situacijama, za šta je Moskva navodno spremna da izdvoji značajna sredstva.\nTa tema, kako se navodi, trebalo bi da bude dio zvaničnih razgovora Beograda i Moskve prilikom posjete ruskog premijera Dmitrija Medvedeva.\nDva ruska helikoptera stigla su u Beograd danas oko tri sata poslije ponoći, a primopredaji su prisustvovali su i ministri u Vladi Srbije, komandant Vazduhoplovstva i PVO, general-major Ranko Živak, te predstavnici ruskog vojnog izaslanstva.\nHelikopter Mi-17 ima nosivost od 4.500 kilograma i može da razvije maksimalnu brzinu od 262 kilometara na čas.\nMože da ponese 36 putnika ili 24 padobranca i 12 ranjenika.\nDužine je 18,6 metara i visine 4,7 metara, dok je maksimalna težina pri poletanju 13.000 kilograma.\nFIAT-ova fabrika u Kragujevcu\nVučić najavio je da će u petak u Torinu sa predstavnicima FIAT-a razgovarati o budućnosti te kompanije u Srbiji.\nOn je novinarima na aerodromu "Nikola Tesla" rekao u utorak da će se u petak sastati sa glavnim menadžerom FIAT-a za Evropu i Afriku Alfredom Altavillom.\n"Nadam se da ću donijeti dobre vijesti za budućnost FIAT-a", rekao je on.\nKako je dodao, za Kragujevac i Srbiju važno da dobije garancije za budućnost FIAT-a u Srbiji, odnosno da ta kompanija neće napustiti Srbiju 2018. i 2019. godine.\nKompanija FIAT Chrysler automobili Srbija saopštila je 14. juna predstavnicima sindikata fabrike u Kragujevcu da je jedna od tri smjene radnika "višak" zbog smanjene tražnje vozila i predočila da će poslije odmora u avgustu, fabrika raditi u dvije smene.\nU kragujevačkoj fabrici radi 3.200 radnika.


Milorad Čavić zaštitno lice Forda\n20 Okt 2008 - 18:23 Vesti Link\nPlivaču Miloradu Čaviću, novom zaštitnom licu "Forda", uručeni su ključevi modela "kuga", koji je premijerno predstavljen uoči svečanog otvaranja 8. međunarodnog sajma automobila "Auto Show" u Novom Sadu.\nPredstavnici kompanije "Grand Motors", ovlašćenog distributera američkog proizvođača za Srbiju, naveli su da je reč o modelu sa pogonom na sva četiri točka, koji je na testu bezbednosti putnika ocenjen sa pet zvezdica. Karakteriše ga aerodinamična linija, dok se unutrašnji i spoljašnji dizajn oslanja na model "s-max", koji je javnosti predstavljen pre tri godine. "Fordov" novi "crossover" proizvodi se u dve varijante, sa "trend" i "titanijum" paketom. Cena najjeftinijeg modela je 27.220, dok je za najskuplji potrebno izdvojiti 34.450 evra.\nNa Sajmu "Auto Show" u Hali "Master" novosadska publika prvi put ima priliku da vidi i "ford renger" kao i novu verziju "focusa". Predstavnici "Grand Motorsa" posetiocima Sajma nude i specijalan sajamski popust od 15 odsto na sve izložene modele.


Naslovna Info Srbija Nakon 16 godina ponovo zvone zvona u Crkvi Bogorodice Ljeviške na KiM\nPRIZREN: Bogorodica Ljeviška, vršnjakinja pariske katedrale Notr Dam i jedna od 40 zadužbina kralja Milutina, delimično je obnovljena, a poslednjih sedam godina najviše je rađeno na čišćenju i oživljavanju jedinstvenog crkvenog živopisa , nastalog između 1310. i 1313. godine.\nUpitan šta bi bili prvi koraci jednog takvog tima u borbi za očuvanje naše ugrožene baštine, Garić navodi da bi versko i kulturno nasleđe trebalo bolje prezentovati putem medija i savremenih modela komunikacije – aplikacija, platform, te da bi, osim stručnjaka i predstavnika SPC, u takvu radnu grupu trebalo pozvati i stručnjake za savremene tehnologije.\n„Mislim da je to jedan od mogućih načina da prezentujemo stanje kuturne baštine i da se šira javnost, a ne samo stručna, upozna sa čime se suočavamo u zaštiti naših spomenika na KiM“, smatra Garić.\n„Naš cilj je bio da se stanovnici Prizrena i svi Albanci na KiM na njihovom jeziku upoznaju sa našim kulturnim nasleđem. Posetila sam tamošnji arheološki lokalitet Ulpijana i podelila sam monografiju albanskim kolegama, bili su prijatno iznenađeni što smo na albanskom jeziku objavili monografiju o spomeniku kulture koji se nalazi na prostoru KiM“, kaže Andrić koja je nekoliko primeraka monografije na albanskom podelila prolaznicima kraj Bogorodice Ljeviške, koji su bili zatečeni tim gestom, ali nisu odbili poklon.\nPonovo su otkrivene za vreme restauratorskih radova početkom 50-ih godina prošlog veka, a radovi na njihovoj sanaciju trajali su do 1876. godine. U delimično obnovljenoj crkvi u martu 2010. godine prvi put je služena liturgija posle martovskog nasilja iz 2004. godine.\nIZVORTanjug, Studio B\nsvetinje na KiM\nPrethodni tekstPrva pobeda Starog grada u Srpskoj ligi Vojvodina\nSledeći tekstPet pravila za škole – Šta će se desiti u slučaju korone u školi?


Drama u borskom rudniku - Bor GRAD INFO\nDrama u borskom rudniku\nurednik\t јул 18, 2009 835 0\nBor, 18.07.2009. Preuzeto: Glas javnosti\nMladi reditelj i scenarista Nikola Ležaić počeo je u četvrtak snimanje svog debitantskog igranog filma „Tilva Roš„, u produkciji filmske kuće „Kiselo dete“, saopštila je distributerska kuća „Tak“.\nRadnja filma smeštena je u Boru, u nekada najvećem rudniku bakra u Evropi, gde su u toku radnički protesti zbog privatizacije. Devetnaestogodišnjake Todu i Stefana protesti ne interesuju. Oni su nerazdvojni prijatelji, skejteri, koji sa svojim društvom provode leto nakon srednje škole, tumarajući gradom i po napuštenim površinskim kopovima, inspirisani televizijskim šouom „Jackass“, snimaju video-klipove u kojima izvode razne vratolomije.\nKada se u Boru pojavi Jelena, tinejdž-anarhista, koja svakog leta dolazi u Bor iz Francuske i ludo se provodi u atmosferi „bez mnogo pravila“, ona Todi i Stefanu prećutno postaje predmet nadmetanja.\nNaziv filma „Tilva Roš„ preuzet je iz imena prvog rudnog tela koje se nalazi u blizini Bora, gde se odvija i radnja filma. Na mestu te rupe, nekada se nalazilo brdo, crveno od rude bakra, zbog čega ga je lokalno vlaško stanovništvo nazvalo Tilva Roš, što na vlaškom jeziku znači Crveno brdo.\nStefan Đorđević i Marko Todorović Todi iz Bora igraju sami sebe u filmu, a lik Jelene tumači Dunja Kovačević.\nFilm „Tilva Roš„ je dobio sredstva na konkursu Filmskog centra Srbije i Sekretarijata za kulturu Beograda, a snimanje će trajati do 9. avgusta.


Vašington optužio Rusiju za „najveću humanitarnu krizu“ u Evropi - 06.12.2018, Sputnik Srbija\nVašington optužio Rusiju za „najveću humanitarnu krizu“ u Evropi\nPomoćnik državnog sekretara SAD za poslove Evrope i Evroazije Ves Mičel smatra da je Rusija krivac za „najveću humanitarnu krizu“ u Evropi. On je optužio... 06.12.2018, Sputnik Srbija\nOdavno mi je pokojni otac govorio: "Sine, budale se ne seju. One same niču" Šta li bi tek rekao da je poživeo da vidi šta se dešava proteklih nekoliko decenija!\nOvaj nižerazredni sluga "duboke države" misli da mi svi jedemo GMO big mek i da smo debeli debili.\nrusija, vesti, svet, ukrajina, evropa\n© AFP 2021 / Alastair GrantGlavni hol Stejt departmenta\nPomoćnik državnog sekretara SAD za poslove Evrope i Evroazije Ves Mičel smatra da je Rusija krivac za „najveću humanitarnu krizu“ u Evropi. On je optužio Moskvu za produženje „agresije“ zbog incidenta sa ukrajinskim brodovima u Kerčkom moreuzu.\n„U poslednje četiri godine ruske akcije su dovele do najveće humanitarne krize u Evropi — više od 10.000 ljudi je tokom nje poginulo na istoku Ukrajine. Više od 1,5 miliona ljudi su postali raseljena lica“, rekao je Mičel.\nAmerički političar je naglasio da je „agresivnost Rusije“ u suprotnosti sa svih 10 principa Helsinškog akta i tera saveznike iz NATO-a da „intenziviraju svoj stav i o obuzdavanju i o odbrani“.\nZaključni akt Sednice o bezbednosti i saradnji u Evropi (Helsinški akt) u prestonici Finske 1. avgusta 1975. godine potpisali su predstavnici 33 evropske države, SAD i Kanade. Dokument je učvrstio politička i teritorijalna rešenja iz Drugog svetskog rata i učvrstio glavne principe saradnje između država.\n6 Decembar 2018, 18:351\n6 Decembar 2018, 18:551


Kenija: U očekivanju policijskog pressa o hapšenju\nPolicija u Keniji saopštila je da je juče u Mombasi uhapsila osobu za koju se vjeruje da je povezana s ratnim zločinima počinjenim u bivšoj Jugoslaviji. Strani mediji nagađali su da se radi o Ratku Mladiću ili možda o Goranu Hadžiću koji još uvijek bježe pred Haškim tribunalom. Agencija Reuters prenoseći izjavu lokalnog policijskog dužnosnika kaže da se uhapšeni zove Igor Majeski, da je u 60-tim godinama života, te da se bavi iznajmljivanjem sprava za sportove na vodi u jednom od hotela u Mombasi. Prema izjavama direktora hotela uhapšeni je prije 25 godina došao u Keniju, te ima ispravne dokumente i dozvole za rad. Iz Tužilaštva Haškog tribunala , kao i iz samog suda odbili odbili su za sada davati izjave. Kenijska policija bi, kako javlja Reuters, trebala uskoro održati konferenciju za novinare sa koje se čeka više informacija.


Volker: Kriza zasenila proširenje\nPotreban veći politički angažman SAD i EU u rešavanju odnosa Beograda i Prištine: Kurt Volker\nSaradnik Centra za transatlantske odnose, na prestižnom Univerzitetu Džons Hopkins, Kurt Volker nedavno je u jednom od odbora na Kapitol Hilu rekao da pridruživanje Evropskoj uniji više nije faktor koji može da utiče na dalju demokratizaciju zemalja Jugoistočne Evrope. Koleginica Jela Defrančeski zamolila je Volkera, da detaljnije objasni tu svoju tvrdnju, kao i da se osvrne na nerazrešeni spor između Beograda i Prištine.\nPo Volkerovim rečima, evropska dužnička kriza je potpuno zasenila pitanje daljeg proširenja. U Briselu se ne raspravlja o proširenju, već o tome kako spasiti opstanak evropskog bloka, ističe Voker. Naš sagovornik stoga predlaže da Brisel i Vašington preusmere svoj angažman na rešavanje preostalih strateških problema u regionu. Jedno od njih su nesređeni odnosi između Beograda i Prištine.\n„Što se tiče Kosova, zaglibili smo se oko pitanja statusa Mitrovice. Smatram da treba mnogo energečnije raditi na uspostavljanju efikasnog dijaloga između Kosova i Srbije. To podrazumeva mnogo veći politički angažman i Sjedinjenih Država i Evropske unije u uspostavljanju modus vivendija koji bi bio prihvatljiv za obe strane.“\nVoker tvrdi da i Kosovo i Srbija i imaju dovoljno snažne razloge da se toga late:\n„Glavni podsticaj za Srbiju je još uvek pridruživanje Evropskoj uniji. S obzirom da se to neće dogoditi tako brzo, postoje i drugi razlozi koji su u interesu Srbije – ekonomske i trgovinske prednosti, stabilnost zemlje, sloboda kretanja – koji će uslediti posle normalizovanja odnosa sa Kosovom. U ovom trenutku je teško očekivati da će Srbija priznati Kosovo, ali moguće je da Beograd i Priština postignu dogovor o načinu upravljanja Mitrovicom. To podrazumeva da se sa pozicija vlasti uklone neke osobe u samoj Mitrovici, ali i one koji dolaze iz Srbije, od kojih neki rade u ministarstvu unutrašnjih poslova u Beogradu. Verujem da bi postizanje takvog dogovora stvorio novi zamah za proces prijema Srbije u evropski blok.“\nUpitan da prokomentariše predlog republikanskog zakonodavca Dejne Rorabakera da Srbija i Kosovo zamene teritorije i tako reše spor, Volker je rekao:\n„Rorabaker je pored ostalog pitao da li bi se SAD protivile razmeni teritorije koju bi dve strane ugovorile. Odgovor je naravno da se tome ne bi protivili. Ali, mislim da nije realno očekivati da će Priština na tako nešto pristati. Već sada imate situaciju da kosovski Albanci ne mogu da dođu do svojih kuća i imovine severno od Ibra. U stvari, takvom se razmenom ne bi ništa promenilo. Kao što sada Srbi kažu da neće da žive na Kosovu, Albanci zahvaćeni takvom razmenom bi insistirali da neće da žive u Srbiji. Takođe mislim cilj ne treba da bude stvaranje etnički čistih zajednica. Uostalom, NATO je intervenisao u balkanskoj krizi da bi zaustavio etničko čišćenje.“\nNa primedbu da većina srpske javnosti i dalje smatra Kosovo delom Srbije, Volker je kazao da je teško zamisliti da bi kosovski Albanci pristali na prethodni status. Dodao je i da se spor ne može rešiti na osnovu javnog mnjenja dve strane, već na osnovu promišljenog dogovora Beograda i Prištine, koji će jednom i drugom narodu obezbediti dugoročnu stabilnost i prosperitetnu budućnost u zajednici evropskih demokratija.


Solarni sistemi za zagrijavanje vode - Forum Klix.ba\nPost by zakonpera » 16/12/2011 23:11\nDa li je neko imao iskustva sa ovim. Da li u gradu postoji neko ovlasten da se bavi ugradnjom kolektora, uspostavi sistem..interesuje me isplativost investicije. Po Europi gdje ima mnogo manje suncanih perioda su mnogi domovi nadjidjani onim kolektorima, da li to znaci da to nama nije trend ili nema adekvatnog distributera i servisera.\nRe: Solarni sistemi za zagrijavanje vode\nPost by Iris31 » 17/12/2011 10:23\nNedavno sam čini mi se vidjela neku reklamu u našem časopisu Moj dom, nisam zapamtila ko je u pitanju, ali mislim da je to još uvijek poskupa investicija kod nas. Treba sačekati da bude malo pristupačnije. Nisam sigurna, ali jedna panel ploča sa sistemom z azagrijavanje je par hiljadica ane znam da li može zagrijavanje sa jednom panel pločom podmiriti potrebe prosječnog domaćinstva i biti alternativa drugim izvorima...\nPost by slobodni armirach » 17/12/2011 11:42\nti kolektori sluze za zagrijavanje TPV (topla potrosna voda), i mogu da sluze kao pomocni 'pogon' za zagrijavanje vose za centralno grijanje u kombinaciji sa nekim koji vec postoji.\nako govorimo o TPV, zavisi koliko zaista postoji potreba sa ugradnjom kolektroa, odnosno da li ste veliki potrosaci TPV, broj osoba u domacinstvu itd itd. prosto receno da li se isplati porodici da bi imala komforan prevoz da kupi autobus ili neki monovolumen\nkolektori su skupi bilo gdje u svijetu i to je velika investicija,...ako se planira cisto radi grijanja da bi imali jeftinije grijanje smatram da je bolje rjesenje da se instalira toplotna pumpa, koja nudi grijanje zimi, a hladjenje ljeti


SleepMore tablete - Online apoteka Srbotrade\nSleepMore je dodatak ishrani koji u svom sastavu sadrži melatonin, valerijanu i hmelj.\nMelatonin je prirodna supstanca koja se sintetiše u organizmu i u prisustvu svetlosti reguliše ritam budnosti i spavanja. Pod uticajem sunčeve svetlosti aminokiselina triptofan u organizmu se pretvara u serotonin, koji se noću pretvara u melatonin odnosno hormon sna.\nNivo melatonina je najviši u detinjstvu, sa maksimumom lučenja u pubertetu. Sa godinama količina proizvedenog hormona sna se smanjuje što može dovesti do poremećaja spavanja, odnosno nesanice.\nMelatonin može pomoći organizmu da se brži prilagodi promeni vremenske zone (jet-leg), neugodnom posledicom dugih putovanja avionom.\nPored regulacije ritma spavanja i budnosti, melatonin ima i snažno antioksidativno delovanje štiteći organizam od dejstva slobidnih radikala, usporava proces starenja organizma, stimuliše funkciju imunog sistema, pomaže organizmu da se izbori sa stresom.\nManjak melatonina se uspešno može nadoknaditi uzimanjem melatonina u obliku dodataka ishrani.\nMelatonin doprinosi skraćenju vremena potrebnog za uspavljivanje, a koristan učinak postiže se uzimanjem 1 mg melatonina pre spavanja.\nEkstrakti valerijane i hmelja doprinose mirnom i opuštajućem snu, kao i smanjenju nervoze, napetosti i uznemirenosti.\nOdrasli i deca iznad 12 godina: 1 film tabletu popiti sa dovoljno vode oko 30 minuta pre odlaska na spavanje.


Nosov: Medijski huškački teatar\nNaslovnice beogradskih medija sredinom novembera.\nAndrej Nosov, direktor Hartefakt fondacije iz Beograda, za ‘Zašto?’ objašnjava zbog čega pojedini mediji u Srbiji kontinuirano i neometano koriste uvrjedljivu, zapaljivu i ratno-huškačku retoriku prema susjedima u regionu, Haškom tribunalu i pojedinim zapadnim zapadnim zemljama.\nMislim da postoji čitav jedan patriotski blok pitanja, kako bih ga nazvao, koji se direktno, i ne samo preko štampanih medija, nego i preko elektronskih, koji se zapravo koristi za jednu vrstu artikulacije tih vrlo ratnohuškačih groznih stavova o regiji.\nOnda u skladu sa uputstvom za upotrebu, koje sasvim sigurno dolazi iz tog jednog smišljenog aparata koji vlast predstavlja vi imate te neke krize, ja bih ih tako nazvao -- to je neka atmosfera gotovo ratnog stanja u kome vi morate da se odredite, u kome se pravi panika, u kome se najavljuju nekakvi veliki napadi u kome imate jednu jasno artikulisanu poruku i daljnji razvoj tih teorija zavere.\nKada gledate neke od tih takozvanih analitičkih emisija vi zapravo mislite da se čitav svet bavi svakodnevno dnevno-političkim stvarima u Srbiji a i sami znamo da je to jedne neverovatna glupost.\nI uz to ide naravno jedno pitanje nasleđenog i gajenog nacionalizma koji je primio jednu sofisticiranu dozu vakcina i sada su te granice malo sužene ali i dalje jednako pristune.\nU političkom smislu, cenu za sve to zapravo plaća upravo onaj deo javnosti koji je na suprotnoj strani.\nVi vidite kako izgleda naša opozicija, koju kad pitate o tim ključnim pitanjima koja oni pokreću, jer (predsednik) Aleksandar Vučić to jako dobro zna, on zna da ne može Sašu Jankovića da pita ništa o Kosovu jer kad biste slušali stav Vučića ili stav Saše Jankovića ili bilo kog predstavnika opozicije sa retkim izuzecima vi biste zapravo čuli mnogo, čini mi se, goru retoriku.\nPogledajte samo rekaciju bivšeg predsednika (Borisa Tadića) na presudu Ratku Mladiću, pogledajte samo šta nam sve sad izlazi u javnost ko je to Mladića štitio.


CRNA GORA – Page 290 – Bankar.me\nFilijala Erste banke u Tivtu u novom prostoru\nJuly 12, 2012 BANKE, CRNA GORA 0\nFilijala Erste banke u Tivtu od danas se nalazi u novom prostoru na adresi Njegoševa broj 4. U novom prostoru uređenom u potpunosti u skladu sa standardima Erste grupe, klijenti mogu obavljati sve bankarske poslove jednostavnije i efikasnije.\nKatnić: Od utorka isplata bivših štediša Dafimenta i Jugoskandika\nDržavne obveznice za isplatu neisplaćenih potraživanja zaposlenih, za čijim je radom prestala potreba, biće emitovane 27. jula, navodi se u saopštenju Ministarstva finasija dostavljenom Portalu Analitika. Odluku o emisiji ovih obveznica donijela je Vlada na današnjoj sjednici, i time definisala model obezbjeđenja sredstava za ove namjene, kroz emisiju obveznica, u vrijednosti …\nJuly 10, 2012 BANKE, CRNA GORA, Ekonomija, MAKRO 0\nPrema podacima iz Izvještaja Guvernera, objavljenom na sajtu Centralne banke, javni dug Crne Gore, na kraju aprila 2012. godine, iznosio je 1.638,6 miliona eura ili 48,1% BDP-a. Od ovog iznosa, na unutrašnji dug se odnosilo 432,6 miliona eura ili 12,7% BDP-a, a na spoljni dug 1.206,0 miliona eura ili 35,4% BDP. U …\nJuly 9, 2012 BANKE, CRNA GORA 0\nCentralna banka Crne Gore danas je saopštila da će na osnovu primjene Odluke o kreditnom registru pratiti statistiku kamatnih stopa na novoodobrene kredite. Prema podacima iz maja 2012. godine, Prosječna ponderisana efektivna aktivna kamatana stopa banaka na ukupne kredite iznosila je 9,57%, dok je Prosječna ponderisana efektivna aktivna kamatna stopa …\nBankari strahuju da će izgubiti štediše\nJuly 9, 2012 BANKE, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nNijesam siguran da će zaključak Savjeta Centralne banke koji je donijet na poslednjoj sjednici, a kojim obavezuje banke i mikrofinansijske institucije da smanje kamate dati neki rezultat, možda neće doći do povećanja, ali nijesam siguran ni da će doći do smanjenja, kazao je za Dan predsjednik Udruženja banaka Esad Zaimović. “Saopštenje …\nDeficit budžeta – 84,7 miliona eura\nJuly 7, 2012 BANKE, CRNA GORA, Ekonomija, MAKRO 0\nU aprilu 2012. godine fiskalni deficit Crne Gore iznosio je 43,6 miliona eura, dok je u aprilu 2011. godine ostvaren deficit u iznosu od 10,7 miliona eura, navodi se u Izvještaju Guvernera za maj 2012. godine. Deficit budžeta, za prva četiri mjeseca 2012. godine, iznosio je 84,7 miliona eura, odnosno 2,5% …\nKapital i likvidna aktiva banaka u padu\nJuly 6, 2012 BANKE, CRNA GORA 0\nU Izvještaju Guvernera za maj 2012. godine konstatovano je da je kapital banaka u maju 2012. godine smanjen za 2,8% u odnosu na decembar 2011. godine. Likvidna aktiva je u maju iznosila 529,6 milion eura i bila je niža za 5,4% u odnosu na decembar 2011. godine. Bilansna suma banaka …\nTurske banke zainteresovane za ulazak na crnogorsko tržište\nTurske banke zainteresovane su za ulazak na crnogorsko tržište, saopšteno je nakon sastanka ministra finansija Milorada Katnića i turskog ambasadora Mehmeda Tauhirija. Ambasador je prenio zainteresovanost turskih investitora za Crnu Goru, dodajući da je najbolji primjer i podstrek za buduće turske investitore iz različitih sektora, kupovina nikšićke Željezare od strane …\nEuromoney: Societe Generale Montenegro najbolja banka u Crnoj Gori\nInternacionalni finansijski magazin Euromoney proglasio je Societe Generale Montenegro za najbolju banku u Crnoj Gori. Od 1992. godine Euromoney, vodeci finansijski magazin u svijetu, nagrađuje istaknute finansijske institucije u 100 zemalja širom svijeta.\nCBCG naložila smanjenje ekstremno visokih kamatnih stopa\nJuly 5, 2012 BANKE, CRNA GORA 0\nSavjet Centralne banke (CBCG) usvojio je danas zaključak kojim se banke i mikro finansijske institucije (MFI) obavezuju da razmotre postojanje ekstremno visokih kamatnih stopa i da ih eliminišu. U slučaju da zaključak ne bude sproveden CBCG će, kako je najavljeno, u posljednjem kvartalu godine donijeti privremenu regulativu, kojom će propisati …\nCBCG i CBBiH: Stabilnost bankarskih sistema nije ugrožena\nSavjet Centralne banke Crne Gore i Savjet (Upravno vijeće) Centralne banke Bosne i Hercegovine, održali su danas sastanak na kome je zaključeno je da stabilnost bankarskih sistema nije ugrožena, ali da se banke suočavaju sa brojnim izazovima. Ključne ranjivosti dolaze iz realnog sektora, koji zbog smanjene likvidnosti ima teškoće u …\nTraži se zahtjev za veću javnost u radu banaka\nCentralna banka treba da objavljuje imena banaka koje su prekršile zakon i kojima je u postupku kontole naložila sprovođenje određenih mjera, da više kritikuje vladu kada je u pitanju sprovođenje njenih preporuka, kao i da sa ministarstvom finansija aktivnije radi na snižavanju kamatnih stopa koje bi pokrenule privrednu aktivnost. To …\nPage 290 of 311« First...260270280«288289290291292 » 300310...Last »


Zbog čega je važan “Mali Šengen” za Balkan i koji su najvažniji benefiti za Srbiju – OnlineVesti\nby admin October 30, 2020, 9:37 am 1.6k Views\nInicijativa nazvana “Mali šengen” okupila je tri zemlje sa idejom da se “olabave” granice u svakom smislu, da se stvori jedinstveno tržište radne snage, kao i da se zemlje bez ikakve zadrške i prepreka pomažu u slučaju elementarnih nepogoda.\nLideri Srbije, Albanije i Severne Makedonije obavezali su se u zajedničkoj Deklaraciji o uspostavljanju slobodnog protoka ljudi, robe, usluga i kapitala na Zapadnom Balkanu (Mali Šengen) da će raditi na unapređenju regionalne saradnje, u cilju većeg privrednog rasta, privlačenja investicija i podizanja kvaliteta života građana, piše Srbija Danas.\nU deklaraciji, koju su nakon trilateralnog sastanka u Novom Sadu prošle godine, potpisali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijeri Albanije i Severne Makedonije Edi Rama i Zoran Zaev, navodi se da su potpisnici, svesni odgovornosti oblikovanja sudbina svojih zemalja, posvećeni jačanju mira, jednakosti, vladavine prava i prosperiteta za sadašnje i naredne generacije u jugoistočnoj Evropi. O značaju same inicijative za osnivanje “Malog Šengena” za postizanje dugoročnog mira na Balkanu razgovarali smo sa profesorom Fakulteta društvenih nauka Slobodanom Pajovićom.\nProfesor Slobodan Pajović istakao je da je kroz istoriju u regionu bilo pokušaja saradnje, ali nažalost sa veoma niskim rezultatima, te tako treba istaći da je inicijativa za “Malim Šengenom” nešto što već sada pokazuje predispoziciju da zemljama u regionu donese mnogobrojne benefite.\n– Pokušaji pokretanja saradnje i integracije u našem regionu imaju relativno dugu tradiciju i nažalost malo rezultata. Prisetimo se da je u Atini održana i Balkanska konferencija (1930. godine) koja je promovisala ideje ekonomske saradnje u regionu. Tako je i nastala Balkanska komora, potpisana Balkanska poštanska konvencija, itd. Za vreme Hladnog rata bilo je još nekoliko inicijativa regionalnog karaktera kao što su Balkanska federacija ili Balkanski pakt i tek krajem dekade sedamdesetih godina prošlog veka pokreće se inicijativa regionalne prekogranične saradnje Alpe-Jadran koja je okupila regije iz Austrije, Jugoslavije, Mađarske i Nemačke. Nešto kasnije pokreće se Kvadrigonala (Austrija, Mađarska, Italija i SFRJ), zatim Pentagonala (priključenjem tadašnje Čehoslovačke) i Heksagonala (nakon priključenja Poljske). Konačno formira se Srednjoevropska inicijativa (1992. godine). Iz ovih primera se vidi da je regionalna balkanska saradnja potisnuta širim konceptom saradnje između tadašnje EZ i zemalja Srednje i Jugoistočne Evrope. Posledično, benefiti od učešća u ovim inicjativama bili su ograničeni i anulirani krizom i raspadom bivše SFRJ. Ovaj kratak istorijski pregled bio je neophodan kako bi se ukazalo na veliki značaj pojave “Malog Šengena” kao inicijative koja izvorno nastaje u regionu i podrazumeva učešće država iz regiona. Takođe, potencijalno “Mali Šengen” može ojačati međunarodni položaj ovih zemalja i biti dodatna alatka za brže pristupanje EU. Da bi “Mali Šengen” bio uspešan mora se usaglasiti jedan fleksibilni okvir saradnje otvoren ka svim nacionalnim društvima, interakciji na različitim nivoima, intenziviranju saradnje u onim oblastima koje vode ka relaksaciji regionalnih napetosti i rivaliteta. Takođe je važno za Srbiju, kao pokretača “Malog Šengena” da pokaže spremnost za podeljeno liderstvo što u praksi ne znači gubitak liderstva, već upravo podrška za ovu njenu inicijativu. Realizacija “Malog Šengena” nesumnjivo predstavlja model za dugoročno jačanje mira u regionu, uspostavljanjem direktnog povezivanja na nivou društva u najširem smislu i to putem mreže saradnje u raznim oblastima – istakao je profesor Fakulteta društvenih nauka Slobodan Pajović.\nKako ističe profesor Pajović održivost ovakvih inicijativa zavisi i od spoljašnjih i unutrašnjih faktora, ali je presudni faktor taj da li zemlje članice prepoznanju podsticajni bilans koji takav projekat nosi sa sobom.\n– Praksa je pokazala da održivost ovakvih regionalnih inicijativa zavisi od nekoliko unutrašnjih i spoljašnjih faktora, odnosno od stepena zavisnosti datog regiona i prisutnosti spoljnih faktora i interesa. Ukoliko uzmemo za primer Višegradsku grupu videćemo da je politički konsenzus imao potencijal da grupa opstane i nakon ulaska u EU i NATO, odnosno da usaglašeno zastupa interese zemalja članica u najznačajnijem evropskom integracionom modelu. Takođe je važno ukazati da je ova grupa uspela da održi progresivan trend regionalne saradnje obezbeđujući dovoljno potencijala da se ostvari zajedničko delovanje na međunarodnoj sceni. S druge strane, imamo primere koji pokazuju da su takve inicijative nakon uspešno okončane prve faze razvoja prerasle u viši stepen saradnje. Na primer, Grupa Kontadora je nakon postizanja mira u Centralnoj Americi transformisana u Rio grupu za regionalnu političku saradnju. Potom je Rio grupa prerasla u Zajednicu latinskoameričkih i karipskih država (CELAC) koja funkcioniše kao stalni međuvladin mehanizam za političku saradnju. Iz ovoga se može zaključiti da dugoročnost i održivost zavise direktno od unutrašnjih karakteristika datog regiona, istorijskog nasleđa, spremnosti država da usaglase ciljeve i načine funkcionisanja integracionog modela, odnosno ostvare podsticajni balans između nacionalnih i grupnih interesa – objašnjava profesor Pajović.\nProfesor Fakulteta društvenih nauka, Slobodan Pajović\nProfesor Pajović je objasnio na primerima dobre prakse od čega zavisi celokupan uspeh “Malog Šengena”, ali i šta je to od čega zavisi u kome smeru bi se takva regionalna saradnja razvijala i koje pogodnosti bi svaka od članica imala na tom putu saradnje i razvoja.\n– Počevši od sredine devedesetih godina prošlog veka praksa je pokazala da se dugoročno mir i bezbednost jedino mogu postići ukoliko odnosi unutar datog regiona uđu u fazu složene međuzavisnosti. Da bi do toga došlo neophodno je ostvariti širi regionalni konsenzus za rešavanje svih problema putem pregovora, razviti ili ojačati institucionalnu strukturu inicijative i obezbediti da pored vladinih predstavnika u njoj učestvuje i nevladin sektor, razne specijalizovane institucije, “think thank”, univerziteti, fondacije, itd. Radi se o složenom procesu harmonizacije regionalnih interesa koji moraju biti teritorijalno, vremenski i tematski određeni. U stručnoj literaturi takvi modeli saradnje i integracije nazvani su alternativnim, a samim tim oni su mnogo fleksibilniji, pragmatičniji i oslobođeni glomazne administracije koju podrazumeva klasična institucionalizacija bilo kog modela integracije. U svetu imamo zaista dosta primera alternativne političke saradnje koja je rezultirala pozitivnim rešenjima u domenu mira, bezbednosti i razvoja. Što se tiče okruženja naše zemlje bilo je i ima inicijativa koje su se različito razvijale bez obzira što su sve polazile od političkog konsenzusa. Najuspešniji primer je već spomenuti model Višegradske grupe sa kojim Srbija ima odlične odnose. Njihov polazni politički konzensus bio je u odluci da zemlje članice što pre ostvare ekonomsko-političku tranziciju ka demokratiji i tržišnoj ekonomiji, pristupe NATO paktu i EU. Mada su ovi ciljevi bili vremenski, teritorijalno i tematski određeni grupa je nastavila sa praksom usaglašavanja interesa i u okvirima EU, što dodatno ukazuje na potencijal ovakvih inicijativa. Kada se radi o pitanjima regionalnog mira i bezbednosti ukazao bih iz naše perspektive na veliki značaj iskustava Grupe Kontadora koja je uspešno okončala svoje aktivnosti u Centralnoj Americi, sprečila internacionalizaciju krize, njeno vojno rešenje i tako usmerila čitav proces u sferu političke stabilnosti, demokratije i ekonomsko-socijalnog razvoja tog dela Latinske Amerike. Pri tome, treba uzeti u obzir činjenicu da su centralnoameričku krizu produbljivali vanregionalni faktori, posebno SAD i tadašnji SSSR. Ukratko, da bi “Mali Šengen” uspeo on mora biti višeslojna i decentralizovana inicijativa sa punom političkom podrškom vlada zemalja koje se opredeljuju da učestvuju u tom projektu saradnje i integracije – zaključio je profesor Fakulteta društvenih nauka Slobodan Pajović.


srbijasport.net - Vesti - Odbojka - Derbi u Obrenovcu: Sudar dve mladosti sa sličnom koncepcijom igre\nSubota, 05.12.2020 05:42\nOK TENT je potvrdio da se nalazi u odličnoj formi i lakše nego što se očekivalo slavio je u Lajkovcu. Protiv Obrenovčanki bila je tradicija i bučna publika, ali su igračice trenera Milana Gršića odigrale kao "matore", izuzetno motivisano i ostavile "želju" bez šansi da iznenadi lidera.\n- Činjenica je da Železničar, upros individualnom kvalitetu, još ne može da pronađe pravu formu. U dva seta se igra rezultatska klackalica koja je rešena na ravne časti, ostalo je pripalo nama - nije imao mnogo toga da kaže trener Gršić.\nSeriju derbija Obrenovčanke nastavljaju i završavaju protiv drugoplasiranog Jedinstva na svom parketu. - Jedinstvo nekoliko godina unazad beleži kontinuirane rezultate i uvek su u vrhu. Očekuje nas tvrda utakmica, gajimo sličan stil igre, izuzetno smo borbeni, sa dobrim servisom i i čvrstom odbranom - zapažanja su mladog stručnjaka i napominje da sudar dve mladosti mogu da reše dve najbolje igračice. – U redovima ekipe iz Stare Pazove, kaže, sve se vrti oko tehničarke Emilije Žakić, koja zna da podigne ekipu kad ne ide i raznovrsnim dizanjem nalazi najbolja rešenja za svoj tim. Na drugoj strani naš kapiten Jelena Lazić odskače i uvek preuzima odgovornost na sebe i sigurnim napadima pravi razliku.\nGršić naglašava da je pobeda od 3:0 u Pazovi u prvom delu prvenstva samo rezultatski na prvi pogled delovala ubedljivo, jer je tek sedam poena ukupno u korist TENT-a odlučilo pobednika, tako da su nijanse odlučile. Zna se da Jedinstvo svaku utakmicu odigra motivisano i borbeno i to je dovoljno upozorenje da ne sme biti opuštanja. Veliku pomoć Gršić očekuje od pune hale navijača koji će prepoznati želju svojih ljubimica da regularni deo prvenstva okončaju pobedom i još više se učvrste na vodećoj poziciji pred početak mini lige.\nOdbojka Žene Superliga Srbije TENT Jedinstvo (SP) Srbija Grad Beograd Obrenovac


Od 01. februara na kursnim listama rumunski lej, bugarski lev i kuvajtski dinar (SRB) – PoljoMagazin\nOd 01. februara na kursnim listama rumunski lej, bugarski lev i kuvajtski dinar (SRB)\nPri donošenju odluke o uvođenju rumunskog leja i bugarskog leva na kursnu listu, Narodna banka Srbije se rukovodila učešćem i značajem Rumunije i Bugarske u spoljnotrgovinskoj razmeni Republike Srbije, kao i potencijalima za jačanje i unapređenje ekonomske saradnje sa tim zemljama u narednom periodu. U obzir je uzet i konstantan rast broja državljana Rumunije i Bugarske koji posećuju Srbiju. Očekuje se da uvođenje ove dve valute podsticajno utiče i na realizaciju zajedničkih ekonomskih projekata Srbije sa Bugarskom i Rumunijom.\nBugarski lev – BGN, Rumunski lej – RON\n– Istovremeno, odlučeno je i da se kuvajtski dinar ponovo uključi na kursnu listu za devize Narodne banke Srbije. Ovakva odluka doneta je uzimajući u obzir da u navedenoj valuti postoje ugovori o zajmu odobreni budžetskim korisnicima, kao i da će se u ovoj valuti povlačiti sredstva u okviru narednih tranši kredita. Na taj način Republika Srbija će ostvariti uštede kroz smanjenje troškova korišćenja posredničkih valuta (evro ili američki dolar) u kreditnim aranžmanima zaključenim u kuvajtskim dinarima. Ovime se povećava efikasnost servisiranja plaćanja odnosno naplate po postojećim (i budućim) kreditima u ovoj valuti u kojima Narodna banka Srbije ima ulogu agenta Republike Srbije – ističu u NBS.\nKategorija: Ostalo Tagovi: bugarski lev, kursna lista, kuvajtski dinar, rumunski lej, vesti


Putinova poseta Italiji — Obamina tema za razmišljanje - 12.06.2015, Sputnik Srbija\nPutinova poseta Italiji — Obamina tema za razmišljanje\nObamina administracija ispratila je ovonedeljnu posetu ruskog predsednika Italiji sa velikom dozom zabrinutosti, javili su italijanski mediji. 12.06.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, italija, milano, vladimir putin, barak obama, evropska unija (eu), ekspo 2015\n10:27 12.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© REUTERS / Alexei Nikolsky/RIA Novosti/KremlinRuski predsednik Vladimir Putin i italijanski premijer Mateo Renci\nObamina administracija ispratila je ovonedeljnu posetu ruskog predsednika Italiji sa velikom dozom zabrinutosti, javili su italijanski mediji.\n„Barak Obama je pomno posmatrao Putinovu posetu Italiji i pokušaje ruskog predsednika da smanji pritisak na Moskvu, bar kad je u pitanju Evropska unija“, piše novinska agencija „Ansa“.\nPutin je u posetu Italiji stigao po završetku samita Grupe 7 u Nemačkoj, a pre sednice Saveta Evrope, na čijem će se dnevnom redu između ostalog naći i sankcije Rusiji. Čelnici Evropske unije sastaće se krajem ovog meseca, 25. i 26. juna u Briselu.\n„Ako ne dođe do većih iznenađenja, Evropska unija će produžiti sankcije uvedene Moskvi“, navela je italijanska informativna agencija, govoreći o restriktivnim merama koje su zapadne zemlje nametnule Rusiji prošle godine.\nZapad optužuje Moskvu za raspirivanje konflikta u Ukrajini, u kom je poginulo više od 6.000 ljudi, povređeno 15.000, a 1,2 miliona je raseljeno. Kremlj je uvek odbacivao ove neutemeljene tvrdnje, zalažući se za mir u tom ratom razorenom regionu.\nTokom posete Milanu, Vladimir Putin je naglasio da antiruske sankcije štete saradnji između Rusije i Italije, dodajući da su italijanske kompanije zbog sankcija primile milijardu evra manje.\nSankcije su „prepreka“ italijanskim firmama, koje „ne žele smanjenje trgovine“, citira „Ansa“ reči Putina.\nRuski predsednik sastao se sa italijanskim premijerom Mateom Rencijem u glavnom centru italijanske ekonomije, a njih dvojica su zajedno obišla štand Rusije na Svetskoj izložbi „Ekspo 2015“ u Milanu.\n— Ruptly (@Ruptly) 12 iюnя 2015\nPutin se tokom kratkog boravka u Italiji sastao i sa papom Franjom, italijanskim predsednikom Serđom Matarelom i bivšim premijerom Silviom Berluskonijem, koji je obećao da će se boriti protiv sankcija koje su nametnute Moskvi.


Misterija Makron - BIGportal.ba\n7 Decembra, 2019 0103\nSvi se u poslednje vreme pitaju – šta je s francuskim predsednikom Emanuelom Makronom? Neki ga podržavaju, neki čak i hvale, ali je mnogo onih u Evropi i SAD koji njegove ideje dočekuju s nerazumevanjem. Ili im se pak otvoreno protive. Najpre je izazvao buru vetom na otvaranje pristupnih pregovora u procesu EU integracije Albanije i Makedonije. Time je, po oceni mnogih analitičara, poslao poruku da se Unija neće širiti još dugo, pre svega na tzv. Zapadni Balkan, gde svoju šansu čeka i Srbija. Još odavno, ceo naš region krenuo je „evropskim putem“, ali je on, kako je vreme prolazilo, postajao sve maglovitiji. A onda je Makron spustio zavesu u ovoj predstavi balkanskog teatra koju Vašington i Brisel decenijama režiraju. Otuda i ljutnja na francuskog lidera, najviše iz ova dva centra moći. Deluje kao da je Makron iznenada došao i srušio njihove kulise.\nSUVERENITET I STRATEŠKA AUTONOMIJA Od početka nije uhvatio ritam s konzervativnim američkim predsednikom Donaldom Trampom, uprkos činjenici da su na vlast došli negde u isto vreme. Makron nije postao previše blizak ni sa ideološki srodnijim političarima liberalnog usmerenja. Time je stvorio dosta protivnika i u Evropi i Americi, ali to u Francuskoj – zemlji gde desničari i nacionalisti okupljeni oko Marin le Pen tradicionalno drže uporište u trećini biračkog tela – ne mora da bude automatski hendikep. Za razliku od mnogih članica EU, u Francuskoj je dublji i širi rezervoar patriotskih glasova, a biračko telo smatra se jednim od najnaklonjenijih Rusima. Sve to ukazuje Makronu put, ako ne želi da predsednički mandat okonča još na prvom stepeniku, poput Nikole Sarkozija i Fransoa Olanda, koji su zanemarivali ove važne aspekte tradicionalne francuske politike. A oni, prema rečima bivšeg šefa francuske diplomatije Ibera Vedrina, glase: suverenitet, nezavisnost i strateška autonomija.\nTo su principi koji spajaju francuske predsednike različitih političkih orijentacija – Šarla de Gola, Fransoa Miterana i Žaka Širaka. Sva trojica ostavila su dubok trag u nacionalnoj i međunarodnoj politici. Neki, opet, skloni su da Makrona porede sa De Golom, citirajući i rečenicu slavnog generala koja glasi: „Naša zemlja, naspram drugih država, mora težiti velikim ciljevima i ni pred čim ne ustuknuti, jer u suprotnom može da se nađe u smrtnoj opasnosti.“ Ova poruka iz De Golovih „Vojnih memoara“, napisanih u vreme dok je boravio u „dobrovoljnom izgnanstvu“, oličava stavove koji su ga nekoliko godina kasnije doveli na vlast. I dok je De Gol, u svom čuvenom nastupu 23. novembra 1959, pre tačno 60 godina, govorio o „Evropi od Atlantika do Urala“, Makron je 19. avgusta 2019. u objavi na tviteru otišao hiljadama kilometara dalje na istok: „Uveren sam da je budućnost Rusije vezana za Evropu. Verujemo u Evropu koja se prostire od Lisabona do Vladivostoka.“ Zajedničko za obojicu jeste zalaganje za reforme koje zadiru u suštinu postojećeg poretka: u De Golovom slučaju prvenstveno Francuske, a u Makronovom – Evropske unije i NATO-a.\nDEGOLISTIČKI ISPRED ATLANTISTIČKIH STAVOVA I general je, doduše, ostavio dubok trag u odnosima sa zapadnom vojnom alijansom: po njegovoj direktivi Francuska je 1959. preuzela suverenu kontrolu nad svojim PVO i raketnim snagama, što je izazvalo bes s druge strane Atlantika. Šest godina kasnije De Gol je uradio nešto još „užasnije“, odbacujući dolar u međunarodnim plaćanjima i prelazeći na zlato, uz izjavu da se Pariz ne smatra obaveznim pred NATO-om. Sledeće godine Francuska i zvanično napušta vojni komitet NATO-a, nakon čega je glavni štab ove organizacije premešten iz Pariza u Brisel, gde se i danas nalazi. Francusku napušta 33 hiljade „savezničkih“ vojnika iz 29 baza. Posle ovih koraka, sve do kraja vladavine Šarla de Gola, francuska politika bila je izrazito antiamerička.\nKako je „Pečat“ nedavno pisao, francuski lider zainteresovan je za saradnju s Moskvom, obećavajući da će uzdići EU u rang globalne vojne i političke sile, autonomne od SAD. Makron tvrdi da su nesuglasice unutar NATO-a toliko narasle da će članice „morati da preispitaju svrsishodnost postojanja“ ove vojne alijanse. Ovo su njegove ocene iz novembra, u intervjuu londonskom „Ekonomistu“. Podvukavši „nepouzdanost američkih partnera“, pozvao je na preispitivanje pozicije EU prema Rusiji, jer od toga zavise „mir u Evropi“ i njena „strateška autonomija“. Osim toga, posebno je naglasio da je NATO u teškom stanju, jer unutar alijanse postoje problemi strateške i političke prirode. „To sa čime se mi sada suočavamo jeste moždana smrt NATO-a“, ocenio je Makron i dodao da se Evropljani nalaze na „ivici provalije“ i više ne mogu da računaju na vojnu zaštitu SAD. Stoga, naglasio je, Evropa mora da počne da razmišlja o sebi kao o samostalnoj geopolitičkoj sili, inače neće kontrolisati svoju sudbinu.\nEmanuel Makron spustio je zavesu u predstavi balkanskog teatra koju Vašington i Brisel decenijama režiraju. Otuda i ljutnja na francuskog lidera, najviše iz ova dva centra moći. Deluje kao da je Makron iznenada došao i srušio njihove kulise\nKRAJ ZAPADNE HEGEMONIJE U SVETU Ovo su klasične degolističke poruke „o smrtnoj opasnosti“ koja preti ako se stvari ne preuzmu u svoje ruke. Odnosno okretanje suverenitetu, nezavisnosti i strateškoj autonomiji, što bi rekao Iber Vedrin. Makron zato oživljava staru francusku ideju da je Evropi neophodna sopstvena armija. Ovo pitanje je u korenu debata o budućnosti EU. Makron je prvi put prošle godine, uoči početka pobune „Žutih prsluka“, govorio o stvaranju evropske armije, koja bi štitila EU „od Kine, Rusije, pa čak i SAD“. „SAD su naš istorijski saveznik i to i ostaju, ali biti saveznik ne znači biti vazal. Mi ne smemo da zavisimo od njih“, poručio je tada. A nedavno za „Ekonomist“ i sledeće: „Imajući u vidu nestalnost našeg američkog partnera i rastuće tenzije, jača ideja stvaranja mehanizma evropske bezbednosti. U jednom trenutku moraćemo da razmotrimo svrsishodnost postojanja NATO-a. Ako želimo mir u Evropi i da obnovimo stratešku autonomiju, moramo da revidiramo našu poziciju prema Rusiji. Tvrd politički kurs koji SAD sprovode prema Moskvi uslovljen je krajnje preteranom ocenom Vašingtona o sopstvenom administrativnom, političkom i istorijskom značaju.“\nMakron aktivno radi na zbližavanju s Rusijom. To uočava i američka agencija „Blumberg“, koja ocenjuje da nakon osvajanja Francuske, Makron sada teži da učvrsti svoju poziciju kao vodećeg lidera EU. U analizi se navodi da je „Rusija postala zajednička nit u mnogim Makronovim razmišljanjima“ i da želi Moskvu da izvuče iz kineske orbite i ubaci je u „evropsku orbitu“, kako bi se postigla ravnoteža na evroazijskom kontinentu. „Blumberg“ podseća i da je Pariz imenovao specijalnog izaslanika za obnovu odnosa EU i Rusije, navodeći da je to bivši francuski ambasador u SAD Pjer Vimon. Francuski predsednik je svestan da svet postaje multipolaran i da su u EU, da bi bila ravnopravan globalni igrač, neophodne brze i korenite promene – za šta mu je potreban oslonac na Rusiju. U suprotnom, ona će se potpuno okrenuti Istoku i Kini, a od „samostalne Francuske“ neće ostati ni traga.


Vreme je da se predstave inovacionog pozorišta izbace sa repertoara | ICT Hub\nTekst preuzet sa Netokracija.rs\nNaša Sandra Nešić nije štedela reči kada je pisala o štetnosti ‘inovacionog pozorišta’. O značaju adaptiranja na tržišne promene, kakav strateški pristup inoviranju trebaju da imaju kompanije i koje elemente snažan inovacioni ekosistem poseduje, pročitajte u njenom autorskom tekstu za Netokraciju u nastavku.\nA ukoliko ste i sami spremni da inovirate na pravi način, iskoristite priliku da se prijavite za novi ciklus Akademije za upravljanje inovacijama, koja će biti održana od 13. do 17. maja 2019 godine. Informacije i prijave na linku: https://akademija.icthub.rs/sr/naslovna/\nInovaciona strategija: u uslovima poslovanja kada je dugoročna stabilnost nepostojeća, korišćenje strategije da bi se stekla i zaštitila konkurentska prednost, oslanjajući se na ono što je jezgro kompetentnosti kompanije, nije niti moguće niti održivo. Potrebna je promena u pristupu strategiji organizacija koje treba da paralelno rade na dva fronta – da se takmiče na zrelim tržištima sa zrelim tehnologijama, dok istražuju nova tržišta sa novim tehnologijama.\nInovaciona teza: godinama unazad se jedan od pristupa inoviranju koji kaže pustite da cveta hiljadu cvetova pokazuje kao oprobano loš. Raditi neke kreativne stvari sa kojima ćemo smisliti kasnije šta ćemo je loše iz više razloga. Najvažniji je što to ukazuje na nepostojanje inovacione teze koja usmerava vaše inovacione napore, definiše koje oblasti i pravci inoviranja su strateški važni i doprinose realizaciji postavljenih poslovnih ciljeva. Inovacija dolazi kao odgovor na probleme koje želimo da rešimo. Jedino što iz ovakvog pristupa možete efikasno da skalirate jeste organizacioni haos koji nastaje u međuvremenu.\nInovacioni portfolio: za rukovodioce savremenih kompanija je potrebno da svoje poslovanje počnu da posmatraju kao portfolio proizvoda i usluga – koji se nalaze u različitim inovacionim fazama i fazama zrelosti – kako bi kvalitetnije reagovale na promene okruženja i prilike prilike stvaranja vrednosti za svoje korisnike na profitabilan način. Balansiran portfolio sadrži proizvode i usluge koji obuhvataju različite horizonte inoviranja.\nInovacioni menadžment: ukoliko je napravljen balansiran portfolio proizvoda i usluga, lideri kompanije moraju da prepoznaju da je proces upravljanja inovacijama drugačiji u odnosu na upravljanje postojećim proizvodima (kroz odgovarajući okvir – innovation framework).\nInovacione prakse: za upravljanje inovacijama koje su transformativnog karaktera, potrebno je obezbediti poštovanje principa koje poseduju lean i agilne prakse, testirati pretpostavke kroz eksperimente, vršiti unapređenja i definisanja daljih pravaca razvoja na osnovu validiranih učenja, uz inkrementalan stil finansiranja koji prolanazimo kod startapa (innovation practice and accounting).\nTakmičenja internih ideja: uvek je dobar signal da kompanija želi da podstakne zaposlene da nominuju ideje i rešenja za probleme koje uočavaju i koji su bitni za konkurentnost kompanije. Međutim, ovde se kriju i najopasnije zamke za interne inovatore i preduzetnike. Nepostojanje jasno definisanih strateških prioriteta kakve inovacije su bitne, kako se one finansiraju, kako se razvijaju i koje resurse koriste, vodiće samo gubljenju momentuma unutar organizacije i frustracijama zaposlenih.\nInovacione nindže i ostali superheroji: ukoliko su inovacije zaista toliko bitne, svakako da je potrebno da se njima neko bavi vrlo posvećeno. Zamislite zamislite situaciju u kojoj upravljanje finansijama postaje svačiji posao u organizaciji! Međutim, bez autonomije, resursa, jasnog opisa posla i ovlašćenja, ove uloge postaju glavni glumci inovacionog pozorišta, završavajući svoje kratkotrajne karijere jako demotivisani.\nInovacione laboratorije i ostale prostorije: pre nego odvojite poseban prostor gde će magija inovacija da se dešava i opremite ga šarenim nameštajem, neizostavnim stolom za stoni tenis, ubacite lejzi begove i proglasite kompaniju inovativnom, definišite jasnu namenu ovog prostora i zaista ga učinite mestom gde se kreiraju ideje, testiraju eksperimenti i vode razgovori sa (potencijalnim) korisnicima.\nIskustvo rada s korporacijama u ICT Hubu nam govori da i u Srbiji definitivno dolazi do promena u načinu razmišljanja velikih, uspešnih kompanija. Dolaze nam spremne da razgovaraju o inovacijama, da budu više nalik startapima. Sve više shvataju da je…\nLjudi su bića verovanja – čak i najveći skeptici među nama veruju u nešto, makar to bila i sitnica, poput načina na koji se ponašamo kada igra naš omiljeni sportski tim, nošenje odevnog predmeta koji nam ‘donosi sreću’ ili verovanje…


Udruženje za zaštitu ustavnosti: Građani su poslednja linija odbrane svojih prava - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Udruženje za zaštitu ustavnosti: Građani su poslednja linija odbrane svojih prava\nUdruženje za zaštitu ustavnosti: Građani su poslednja linija odbrane svojih prava\nSavo Manojlović iz Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti ocenio je da ukoliko ne postoje institucije države, koje su apsolutno razorene, a mediji ćute, građani moraju da shvate da su oni poslednja linija odbrane svojih prava.\n0Piše: Beta 28. oktobra 2019. 14.28\nGrađani Požege protestuju protiv lokalne vlasti Foto: Nenad Kovačević (arhivska fotografija)\nOn je poručio da ono što se desilo uzbunjivaču iz Krušika Aleksandru Obradoviću, može da se desi bilo kome.\n„Slučaj Aleksandra Obradovića je sjajan primer gde su građani naterali institucije ove zemlje da oslobode čoveka koga su 20 dana protivpravno držali u zatvoru. I to zaista pokazuje da ljudi jesu moć i nikako ne treba ubijati ljudima veru da nešto mogu promeniti ako se dobro organizuju“, rekao je Manojlović u današnjem intervjuu za Fejsbuk portal „Glas Šumadije“.\nOn je rekao da 20 dana šira javnost nije ni znala da je uzbunjivač uhapšen.\n„U procesu decenije, imamo slučaj srpskog Snoudena ili Drajfusa da 20 dana javnost ne zna da je on uhapšen, da njegova porodica, verovatno iz straha, jer im je tako savetovano, ne obaveštava javnost. S druge strane, problematična je i uloga i šta je radio njegov tada dodeljenog advokat. I kako je tek nakon što se javnost pobunila uspeo da izađe iz pritvora“, rekao je Manojlović.\nDodao je da onog momenta kada je javnost saznala, ljudi su se organizovali, Tviter odigrao veliku ulogu, Inicijativa žena Srbije organizovala protest i ljudi su počeli da se solidarišu.\nManojlović koji je široj javnosti postao poznat kada je njegovo udruženje skupilo 42.842 potpisa za promenu Zakona o elektronskim medijima, rekao je da su oni predati Narodnoj skupštini i čeka se na njihovu obradu.\nNajavio je još jednu kampanju da se ograniče rijaliti programi na televizijama s nacionalnom frekvencijom i to uz javnu kampanju i pritisak, organizovanje građana.\n„Primer je Odbranimo reke Stare planine gde je ta ‘inicijalna grudva izazvala lavinu’ ljudi koji su se priključili“, rekao je Manojlović.\n„Studenti koji su ušli u Rektorat, uspeli su da vrate tu instituciju na kolosek vladavine prava“, dodao je Manojlović i ocenio je da postoji „niz malih pobeda koji vraćaju državu“.\n„Analiza koju smo radili pokazala je da se dnevno krši 50 odredbi Ustava, a većina u nekom momentu. Kršenje jedne odredbe je katastrofa, a 50 procenata pravna kataklizma. Jedino udruženi građani, dobro motivisani, mogu da odbrane svoja prava. I sve ove pobede koje smo nabrajali pokazuju da to jeste moguće“, ocenio je Manojlović.\ninstitucije države, Udruženje za zaštitu ustavnosti i zakonitosti\nNVO traži od vlade informacije zašto je izgradnja nacionalnog stadiona izuzeta iz javnih nabavki\nGrupa za zaštitu prava lekara: Kršenje Zakona na štetu lekara


Svečano otvoranje Doma zdravlja „Sveti Pantelejmon“ - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nSvečano otvoranje Doma zdravlja „Sveti Pantelejmon“\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 10.09.2018. 08:32\nU ponedeljak 10. septembra 2018. godine, u 15 časova biće otvoren novi obijekat Doma zdravlja „Sveti Pantelejmnon“ u Kotor Varošu.\nIzgradnjom savremenog Doma zdravlja, Kotor-Varoš dobio je porodičnu medicinu, hitnu pomoć, stomatologiju, ginekologiju, pedijatriju, laboratoriju, higijensko-epidemiološku zaštitu, usluge 10 konsultanata za različite oblasti dijagnostike i zdravstvene zaštite, kao i moderno sanitetsko vozilo marke ´Mercedes´.\n- Zahvaljujući prijateljstvu i odličnoj saradnji s predsjednikom Azerbejdžana Ilhamom Alievim, ova azerbejdžanska fondacija uložila je u Kotor-Varoš i Republiku Srpsku nekoliko miliona KM - rekao je član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Mladen Ivanić prilikom nedavne posjete Kotor Varošu.\nDonacija Fondacije “Hajdar Alijev“ za izgradnju i opremanje nove zgrade i nabavku novog sanitetskog vozila dostigla je vrijednost od oko 1,5 miliona KM. Novi objekat je u potpunosti završen i funkcionalno opremljen u skladu sa najvišim standardima u zdravstvu.\nPremijer Republike Srpske Željka Cvijanović nedavno je u Kotor Varošu izjavila da je sa rukovodstvom opštine Kotor Varoš dogovoreno da će Vlada Srpske sa 250.000 KM podržati rekonstrukciju Doma zdravlja u toj opštini.\n“Građevinskim radovima biće obuhvaćena ginekologija i laboratorija, a rukovodstvu opštine obećala sam da ću kao premijer iz drugih sredstava omogućiti kupovinu ultrazvučnog aparata koji će koštati od 35.000 do 40.000 KM”, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Kotor Varošu.\nOna je podsjetila da je na područje ove opštine iz Razvojnog programa, po različitim osnovama, do sada uloženo 70 miliona KM, a posredstvom povoljnih plasmana Investiciono-razvojne banke 11 miliona KM.\nNačelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan kaže da opština želi dobru saradnju sa svim nivoima vlasti, kao i sa Vladom Republike Srpske.\nPrethodna vijest: NDP spreman za izbore Sljedeća vijest: Konkurs za izbor najboljih literarnih i likovnih radova na temu „Čudna šuma“


Rudari EPS-a oslonac energetike Srbije\nČestitika Milorada Grčića, v. d. direktora „Elektroprivrede Srbije“, povodom rudarske slave\nRudari „Elektroprivrede Srbije“ su najsnažniji stub energetske stabilnosti naše države, a to pokazuju svakodnevno 24 sata 365 dana u godini. Oni predano rade u svim situacijama i kad su ledene zime, sušna i vrela leta, za vreme košava, poplava i mećava. Bez rudara „Kolubare“ i „Kostolca“ nema energetske sigurnosti i nezavisnosti i sa zadovoljstvom im čestitam rudarsku slavu Svetog Prokopija – rekao je Milorad Grčić, v. d. direktora „Elektroprivrede Srbije“.\nGrčić je zahvalio rudarima na predanom radu, na tome što se uvek trude da budu bolji i što nadmašuju sopstvene rekorde iz godine u godinu. I ove godine rudari iz meseca u mesec ispunjavaju proizvodne planove i za sedam meseci proizvedeno je oko 19 miliona tona uglja i više od 60 miliona kubnih metara otkrivke.\n- Od neprocenjive je važnosti što svaki kupac električne energije u Srbiji uvek može da računa na vaše zalaganje. Uvek kada je u ostalim granama proizvodnje bilo teško, vi ste istupali i održavali balansiranu proizvodnju – naglasio je Grčić. - Vredni i predani rudari imaju sigurnu budućnost u EPS-u i jedan od osnovnih naših ciljeva je unapređenje uslova rada i opreme za proizvodnju. Modernizacija rudarske proizvodnje znači opstanak EPS-a i zato činimo sve da proizvodnja uglja i električne energije ispune sve ekološke norme i u budućnosti ostanu važna osnova za ekonomski razvoj Srbije.\nUz rudarski pozdrav „Srećno“, prvi čovek EPS-a je poručio i da privreda i građani Srbije znaju koliko je težak rudarski posao, ali da se često zaboravlja da rudarski sektor obezbeđuje ne samo dovoljno uglja i potom struje, već da je rudarstvo veoma značajno i za napredak ekonomije i time bolji život svih građana.


Šri Lanka trazi podrsku od Svetske banke do 700 mln dolara\nTanjug 4. maja 2022. 08:41\nKOLOMBO – Šri Lanka planira rebalans sadašnjeg „nerealnog“ budžeta i pregovara sa Svetskom bankom o povećanju njihove podrške za 300 do 700 miliona dolara, izjavio je danas ministar finansija te zemlje Ali Sabri.\n„Postojeći budžet je nerealan, s obzirom na naše probleme. Donećemo novi budžet koji će biti usmeren na rešavanje suštinska pitanja niskih javnih prihoda“, rekao je Sabri na sednici parlamenta, izveštava Rojters.\nOva ostrvska država, teško pogođena kovidom-19, ostala je bez velikog dela prihoda nakon što je vlada predsednika Gotabaje Radžapakse oštro srezala poreze. Zemlja je suočena s dramatičnim nedostatkom deviza, zbog čega je zatražila urgentnu pomoć i od Međunarodnog monetarnog fonda.\nVisoka inflacija i nestašica hrane, goriva i lekova iz uvoza uzrokovali su višenedeljne proteste u Šri Lanki koji su povremeno eskalirali u nasilje.\nMinistar Sabri je rekao da želi da poveća poreske prihode kao udeo u bruto domaćem proizvodu na 14 odsto u naredne dve godine, sa sadašnjih 8,7 posto.\nŠri Lanka će u naredne dve nedelje imenovati finansijske i pravne savetnike za predloženo restrukturiranje svog državnog duga, naveo je on, dodajući da vlada želi da sarađuje sa MMF-om na strukturnim reformama.\n„Ovo je jedini način da se ekonomija postavi na održive osnove“, zaključio je Sabri.


Vlasnici uzurpiranih objekata sutra kod Veljovića - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Vlasnici uzurpiranih objekata sutra kod Veljovića\nVlasnici uzurpiranih objekata sutra kod Veljovića\nNovi Pazar – Vlasnici objekata i zastupnici malih akcionara preduzeća “Uniprom” i “Samald Commerce” iz Novog Pazara kako nezvanično saznajemo ići će sutra u Beograd gdje će razgovarati sa direktorom policije Miloradom Veljovićem o neasistenciji novopazarske policije u slučajevima kada Zukorlić otima njihovu imovinu.\nSastanak kod direktora Policije tražili su jer se više puta dešavalo da Zukorlić zauzme objekat a da nakon toga polilcija samo dođe na lice mjesta i tako održava stanje. Zukorlić je zauzeo više objekata a novopazarska policija odbija da izvrši asistenciju zog “bezbednosnih procena” koje vrši novopazarska policijska uprava na čelu sa Draganom Terzićem i Jasminom Društincem.\nTakvih siutacija ima mnogo ističe naš sagovornik i dodaje da će oni sutra jasno staviti do znanja Direktoru polilciej da PU Novi Pazar ne radi u skladu sa zakonom i da se stavila na stranu Muamera Zukorlića.\n“Jasno ćemo reći Direktoru polilcije Miloradu Veljoviću da smo nezadovoljni kako se ponaša policija u Novom Pazaru kada je u pitanju Zukorlić kaže jedan od oštećenih radnika preduzeća Uniprom koji se nada da će “Direktor Policije naterati svog kuma načelnika PU Novi Pazar Dragana Terzića da radi po zakonu” ističe on.\n“Očekujemo da će policija prestati da štiti Zukorlića i da odbija da asistira u situacijama kada je on u pitanju. Ne ulazeći u razloge i priče koje kruže gradom o vezama načelnika PU Novi Pazar sa Zukorlićem i njegovim saradnicima mi smo odlučili potražimo zadnje utočište po hierarhiji ako ni to ne bude urodilo plodom tražićemo sastanak kod premijeraVučića” kaže jedan od radnika.


Koroman: Volim mečeve sa Partizanom\nIskusni prvotimac Crvene zvezde Ognjen Koroman ne opterećuje se previše ličnim učinkom otkako se vratio u "crveno-bele" redove.\n"Ne gledam lični učinak jer znam da mogu još mnogo bolje. Još uvek nisam u pravoj formi, ali idem na bolje. Najvažnije je da pobeđujemo i da idemo dalje, iz meča u meč. Pred nama je sada pauza od dve nedelje tokom koje ćemo trenirati i uigravati se kako bismo gostovanje Slobodi u Lučanima dočekali spremni i ubeležili nova tri boda", rekao je Koroman.\nKoroman je zadovoljan kvalitetom Zvezdinog tima ove sezone.\n"Kadu je majstor fudbala. Videlo se protiv Metalca koliko može da razigra ekipu i pomogne napadačima u postizanju golova. O Milovanoviću ne treba ni da pričam. Tošić i Ninkov su najjači bočni igrači u Srbiji. Isah je sjajan na zadnjem veznom... Dakle, odličan tim, kojem je sada pridodat i Li Adi, osveženje. Potrebno je samo da imamo strpljenja i pobedničkog mentaliteta", rekao je Koroman.\nKoroman je svestan da pravi ispiti tek sleduju za Zvezdu.\n"Tek nam sledi igranje sa Vojvodinom, OFK Beogradom, Partizanom, Spartakom i drugima iz vrha tabele. Svaka utakmica je važna ali pred nama su tek pravi ispiti u šampionatu i naravno u Kupu", jasan i iskren je Koroman.\nMeđutim, bivši fudbaler Portsmuta se ne opterećuje derbijem koji je na programu 23. oktobra.\n"Ima vremena do 'večitih'. Prvo Sloboda, pa onda Partizan. Volim mečeve sa Partizanom, to su velike utakmice na kojima nema mnogo priče. Samo izađeš i daš maksimum", rekao je Koroman.


- Zamislite Lionela Mesija ili Kristijana Ronalda da šutnu loptu u publiku, a onda da iznervirano tvrde na konferenciji za medije da ne bi trebalo da budu pitani o svom ponašanju. Nešto ekvivalentno tome uradio je Novak Đoković u nedelju - napisao je Meklin.\nNovinar, koji je inače stručnjak za golf, konstatovao je kako se "Novak lažno uvredio kada sam ga upitao o tome da njegovi postupci lagano mogu da dovedu do trenutne suspenzije".\nPrema Meklinovoj oceni Đoković je u London stigao "spreman na sukob", što je pokazao na prvoj konferenciji za medije, kada je novinaru "Sana" na pitanje da li će se vratiti u prepoznatljivu formu fizički i psihički, oštro rekao: "Otkud vam to? Ja sam sebi normalan svakoga dana".\n- Kada je na vrhuncu forme mislim da je Đoković i dalje najbolji na svetu. Ali njegov pad od kompletiranja grend slema i njegovo ponašanje su deo ove price. Ako ne želi da ga pitamo o izbacivanju loptica u publiku, onda to ne bi trebalo da radi - zaključio je Meklin.\nPOGLEDAJTE Ovako je novinar provocirao Noleta u Londonu /VIDEO/


„Forin polisi“: Priznajmo, sankcije su potpuni fijasko - 29.04.2016, Sputnik Srbija\n„Forin polisi“: Priznajmo, sankcije su potpuni fijasko\nNesuglasice zbog antiruskih sankcija SAD unele su neslogu među američke saveznike u Evropi, koji su i bez toga imali finansijske probleme. 29.04.2016, Sputnik Srbija\n22:30 29.04.2016 (Osveženo: 01:20 30.04.2016)\nNesuglasice zbog antiruskih sankcija SAD unele su neslogu među američke saveznike u Evropi, koji su i bez toga imali finansijske probleme.\n„Od Irana do Rusije, od Afrike do Severne Koreje, administracija Baraka Obame već dugo igra na kartu finansijskih sankcija, svog omiljenog oružja protiv neprijatelja SAD, ali čitave prošle godine upravo američki saveznici osećaju rastuće negativne posledice tih sankcija. Možda su sankcije od čestog korišćenja izgubile na efikasnosti, a u nekim slučajevima čak dovode do suprotnih rezultata“, piše „Forin polisi“.\nAmerički ministar finansija Džek Lu u martu je upozorio Kongeres da ako sankcije „učine biznis okruženje previše komplikovanim ili nepredvidivim ili budu preterana smetnja novčanim tokovima u svetskim okvirima“, onda finansijske transakcije mogu da počnu da zaobilaze SAD.\n„Moramo biti svesni rizika da preterano korišćenje sankcija može da potkopa naše vodeće pozicije u globalnoj ekonomiji i efikasnosti samih sankcija“, rekao je Lu.\n„Da li su sankcije imale uspeha? Ne! To je potpuni fijasko“, rekla je u februaru italijanska poslanica i poslanica PSSE Debora Bergamini. Prema njenim rečima, nakon uvođenja sankcija SAD i EU Italija je 2014. godine izgubila bar 1,25 milijardi evra od izvoznih prihoda.\nOsim Francuske i Italije, i u Nemačkoj jača raspoloženje za ukidanje sankcija. U martu je ministar privrede Zigmar Gabrijel pozvao EU da stvori uslove da se do leta ukinu sankcije. Rusko-nemački trgovinski obrt opao je za bezmalo 12 milijardi evra, kaže Mihael Harms, predsednik Rusko-nemačke trgovinske komore.\nPrema procenama Evropske komisije, zbog sankcija BDP EU je 2015. godine porastao za 0,3 odsto manje nego što je mogao. Austrijski institut ekonomskih istraživanja izračunao je da ako sankcije ostanu na snazi još nekoliko godina EU će izgubiti 92 milijarde evra i više od 2,2 miliona radnih mesta.\nMeđutim, zvaničnici Ministarstva finansija SAD izjavili su u četvrtak da će, ako je suditi po razgovorima Obame sa nekoliko evropskih lidera, EU u junu produžiti sankcije Rusiji.\nCNAS je zaključio da aktuelne sankcije „ne utiču bitnije na BDP zemlje protiv koje su uvedene“.\n„Strašno je što smo tako usrdno primenili taj skup ekonomskih instrumenata za kažnjavanje Rusije — zemlje sa ogromnom globalnom ekonomijom — a da nismo izvršili temeljno ispitivanje efekata i posledica“, konstatovala je Elizabet Rozenberg iz CNAS.


Orden umetnosti i književnosti u rangu viteza - Vesti\nOrden umetnosti i književnosti u rangu viteza\nOrden umetnosti i književnosti u rangu viteza uručen je juče 20.09. u ambasadi Francuske Jovanki Višekruni Janković, Ivanu Medenici i Milanu Saviću. Ova priznanja u rangu viteza umetnicima je, u ime ministarke kulture Francuske, dodelio otpravnik poslova francuske ambasade u Beogradu Nikola Faj. On je podsetio da se ovom ceremonijom ukazuje čast muzici i pozorištu, jer su to struke i ujedno strasti onih kojima orden uručuje.\nNikola Faj je na početku ceremonije dodele vrednih priznanja predstavio laureate čitajući njohove biografije.\nJovanka Višekruna Janković, osnivač i umetnički direktor Art Link festivala, zahvalila se na vrednom priznanju, naglasivši da je lepo biti u društvu u kome su danas najtraženiji umetnici sveta i i značajni umetnički poslanici.\nTeatrolog, umetnički direktor Bitefa i profesor na FDU-u Ivan Medenica izjavio je da Francuskoj vraća ono što je od nje naučio i dobio. Medenica se zahvalio svojoj porodici, istakavši da mu je život pre dve godine poverio vrlo važnu misiju da sačuva jedan od najznačajnijih festiivala u kojem se razmenjuju srpska i ostale svetske kulture - Bitef. Orden je posvetio svima sa kojima je stvarao Bitef u poslednje dve godine, ali i njegovim osnivačima, takođe frankofilima, Miri Trailović i Jovanu Ćirilovu. Govoreći o ovom umetniku Nikola Faj je istakao da je porodica Ivana Medenice negovala jake veze sa Francuskom.\n- Vaši otac i majka, ali i njihovi roditelji, živeli su u Parizu, veze sa Francuskom su dakle jedna porodična priča. Vi ste takođe preveli i kapitalno delo francuskog savremenog pozorišta „U samoći pamučnih polja” Bernar-Marija Koltesa. Taj komad je toliko tanano napisan i višeznačan da ste radeći na njemu zadovoljili svoju želju za prevođenjem, ali nadam se da će doći dan kada će vas neko novo savremeno francusko pozorišno delo vratiti na put prevođenja - istakao je Faj.\nSaksofonista, profesor, osnivač i umetnički direktor Festivala „Belgrade Saxperience” Milan Savić naglasio je da svi dobitnici imaju isti cilj - promociju kulture i kvaliteta. Savić je izjavio da su saksofonisti vezani za Pariz, grad u kojem je patentiran saksofon i da mu je velika čast da baš od francuskog Ministarstva kulture dobije ovo priznanje.\nSvečanosti u Franskoj ambasadi prisustvovali su brojni predstavnici javnog života u Srbiji.