Battletech predvodi ponudu novog mesečnog Humble Bundle paketa - PLAY!\nBattletech predvodi ponudu novog mesečnog Humble Bundle paketa\nŠkolska godina je počela, novi mesec je tu i to znači da je pred nama još jedan mesečni Humble Bundle paket koji po odličnoj ceni donosi dosta igara.\nCena paketa je ista kao i do sada, 12 dolara, a igra koja je prva otkrivena za ovaj mesec je Battletech, koja nas vodi u daleku budućnost i stavlja nas u ulogu plaćenika a zadatkom vođenja rata pomoću ogromnih borbenih robota.\nBattletech poseduje solidne ocene o strane publike i ovo je verovatno najjeftinija cena po kojoj se može ugrabiti. Humble Bundle tradicionalno ne otkriva ostale delove paketa sve do prvog petka narednog meseca, pa tako možete sebe prilično dobro iznenaditi igrama koje vam donosi ova platforma.\nRelated Items:battletech, bonus, Humble Bundle, Humble Monthly


U Srbiji je 600 kompanija zainteresovano da se uključi u sistem dualnog obrazovanja - Market Network Market Network\nNastava u 84 srednje stručne škole u Srbiji realizuje se kroz bar jedan od ukupno 32 dualna obrazovnih profila, što znači da je trenutno 23 odsto škola uključeno u dualni obrazovni sistem, čija potpuna primena počinje od školske 2019/2020. godine, zaključeno je na konferenciji „Dualno obrazovanje u Srbiji 2018: tekući rezultati i budući izazovi”, u organizaciji Švajcarsko-srpske trgovinske komore.\n-Prilikom kreiranja Nacionalnog modela dualnog obrazovanja, švajcarski sistem predstavljao je uzor u formulisanju modela prilagođenog uslovima u Srbiji, i imamo veliku podršku Švajcarske u implementaciji ovog sistema, u vidu zajedničkih projekata. Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u saradnji sa domaćim i stranim partnerima trenutno radi na izradi metodologije za implementaciju dualnog obrazovanja i okvira za monitoring i evaluaciju. Svi obrazovni profili usklađeni su sa standardom kvalifikacije i planom i programom nastave i učenja- rekao je ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević.\n-Sa iskustvom koje sam stekla radeći u 20 zemalja, mogu reći da je napredak u Srbiji izuzetno brz. Jedna od organizacija koja tome doprinosi je Švajcarsko-srpska trgovinska komora, a srž našeg plana je da se utvrde odgovornosti svake interesne strane u procesu. Neophodne su dobro organizovane institucije, spremne za saradnju, a treba razumeti i ulogu kompanija i onog što njima ovakav sistem donosi. Institucije, poslodavci i njhova udruženja moraju da sarađuju u ovom procesu.- poručila je dr Renold.\n-Uvođenjem autohtonog modela dualnog obrazovanja, a uz osvrt na modele prepoznatih lidera u Evropi, sistema iz Švajcarske, Austrije i Nemačke, konačno smo kao zemlja inače traženih kadrova dobili upotpunjenje profilnih kapaciteta. To će omogućiti kvalitetnu zapošljivost srpskih mladih kadrova, priliku inostranim i domaćim privrednicima da lakše nađu saradnike za svoje projekte i svakako, daće priliku mladima da ne odlaze u talasima u svet, već ostanu u zemlji koja im daje više šansi za profesionalni razvoj i egzistenciju nego ranije. Švajcarsko-srpska trgovinska komora zadovoljna je dosadašnjom ulogom aktivnog saradnika kako Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, tako i Privredne komore Srbije, Ambasade Švajcarske i svih drugih značajnih aktera ovog izuzetnog projekta- objasnio je Majo Mićović, predsednik Švajcarsko-srpske trgovinske komore.\nNjegova ekselencija Filip Ge, ambasador Švajcarske u Republici Srbiji i Republici Crnoj Gori, izrazio je zadovoljstvo što je tema dualnog obrazovanja pokrenuta, budući da je izuzetno važna za odnose Švajcarske i Srbije:\n-Švajcarska će ostati posvećena promociji zapošljavanja mladih u Srbiji, sa oko devet miliona evra ulaganja u naredne četiri godine. Pored ovih sredstava, Švajcarska stavlja na raspolaganje svoju ekspertizu i know-how za podršku reformama u Srbiji. Veoma smo posvećeni tome da budemo deo pozitivnih promena u Srbiji.


novosti Mobile Data Labsa\npetak, 06 Novembar 2015 14:30\nMicrosoft je u svom blog postu objavio vijest o kupovini Mobile Data Labsa, kompanije koja stoji iza MileIQ aplikacije za mjerenje kilometraže. Međutim, iz Microsofta nije rečeno koliko ih je tačno koštala ova kupovina.\nS obzirom na to da ova aplikacija ima više od milion korisnika, te da se nalazi među prvih nekoliko aplikacija po zaradi na iTunes online prodavnici već skoro dvije godine, očigledno je da je Microsoft odradio korisnu kupovinu, bez obzira na to koliko novca je morao iskeširati.\nMileIQ aplikacija koristi senzore u Android i iOS uređajima kako bi detektovala pređenu kilometražu automobila, a iz Mobile Data Labsa tvrde kako njihova aplikacija građanima SAD-a donosi odbitak od poreza u visini od 6500 dolara godišnje.\nSistemski zahtjevi za Assassin's Creed Syndicate – yep, visoki su


pink.rs | Dodik: U Briselu o kandidatskom statusu BiH\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je, uoči sutrašnje posete Briselu, da je evropski put deo konsenzusa svih političkih aktera u BiH i da nije dobro da ga bilo ko narušava zbog uskopolitičkih interesa.\nDodik je u večerašnjoj emisiji "Ukrštenica" na RTRS najavio da će u sedištu evropskih institucija najviše reči biti o dobijanju kandidatskog statusa.\n- Ono što bi bilo dobro za BiH je kandidatski status iz niza političkih, ekonomskih, socijalnih i drugih razloga. Ono što ću pokušati da vidim je vezano za priču o povezanosti evropskog i NATO puta, koju u Sarajevu pokušavaju da nam nametnu, da vidim da li je to tolika sinergija da se ne moe razdvojiti. Znam za nekoliko zemalja koje su članice Evropske unije, a nisu članice NATO - rekao je Dodik.\nRTRS podseća da će predsedavajući Dodik i članovi Predsednitva BiH eljko Komšić i Šefik Daferović boraviti u utorak i sredu u zvaničnoj poseti Briselu.\nKako je najavljeno, članovi Predsednitva BiH sastaće se sutra sa Federikom Mogerini, potpredsednicom Evropske komisije i Visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbednost, a u sredu sa Johanesom Hanom, komesarom EU za pitanja proširenja i susedsku politiku.\nDodik, Komšić i Daferović će u sredu imati i susret sa predsednikom Evropskog saveta Donaldom Tuskom.


Ambasada SAD: Putin i Obama su se dogovorili - Sputnjik Srbija\n03:27 20 Jun 2021\n10:45 30.09.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nAmbasada SAD u Ruskoj Federaciji saopštila je povodom odluke da se angažuju Vojno-vazduhoplovne snage Rusije u Siriji da su se Putin i Obama dogovorili da imaju zajedničke interese u borbi protiv Islamske države u tom regionu.\nKomentarišući odluku Saveta Federacije o korišćenju Oružanih snaga Ruske Federacije u Siriji, ambasada SAD u Moskvi je saopštila da su se tokom susreta u Njujorku ruski i američki predsednik, Vladimir Putin i Barak Obama, složili da imaju zajednički interes u borbi protiv Islamske države.\n„Prosto ću ponoviti da su se, kada se predsednik Obama susreo s predsednikom Putinom, oni složili da SAD i Rusija imaju zajednički interes u borbi protiv Islamske države u Siriji. Oni su se složili da je neophodno da se pronađu kanali komunikacije naših vojski radi izbegavanja nesporazuma među odredima koalicije predvođene Sjedinjenim Državama i Rusije“, izjavio je portparol Ambasade Stiven Vilijams.\nOn je podsetio da je stav Vašingtona da „predsednik Bašar el Asad nije odgovarajući partner u borbi protiv terorizma i ekstremizma u Siriji“.\nPrema rečima Stivensa, u Siriji ne može da bude čvrstog puta stabilnosti u zemlji dok je Asad na vlasti. Portparol američke Ambasade u Moskvi je takođe podsetio da na reči predsednika SAD tokom nastupa na Generalnoj skupštini UN da su „Sjedinjene Države spremne da rade s bilo kojom nacijom, uključujući Rusiju i Iran kako bi rešile sukob u Siriji“.\nRuska Federacija obratila se Sjedinjenim Američkim Državama sa pozivom da ukloni avione iz vazdušnog prostora Sirije, preneo je „Foks njuz“ pozivajući se na visokog američkog činovnika.


Danas počinje primena novog Zakona o sprečavanju korupcije - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nDanas počinje primena novog Zakona o sprečavanju korupcije\nNov Zakon o sprečavanju korupcije danas je počeo svoju primenu u praksi. Zakonskim odredbama precizirane su i proširene nadležnosti Agencije, i imajući u vidu da je prevashodno reč o preventivnom organu, ona od danas nosi naziv Agencija za sprečavanje korupcije, navedeno je u saopštenju.\nZakon je stvorio uslove za efikasnu kontrolu imovine i prihoda javnih funkcionera, jasnije regulisanje oblasti rešavanja i sankcionisanja sukoba interesa i odgovorajuće postupanje po njenim preporukama, navodi se u kratkom saopštenju.\nAgencija će daljim svojim radom doprineti jačanju kako instucionalnog integriteta, tako i integriteta javnih funkcionera, a sve u cilju sprečavanja korupcije i zaštite javnog interesa.\nOznake: AgencijaAgencija za borbu protiv korupcijeAgencija za sprečavanje korupcijeBečejSrbija\nDa je prvo izglasan zakon o poreklu imovine ?!!


Ford poziva na saradnju snabdevače iz Srbije - Auto Republika\nRumunska ispostava kompanije Ford Motor Company, sa sedištem u gradu Krajova, u procesu je izbora dobavljača za komponente. U želji da privuče interesovanje za saradnju i izabere odgovarajuće partnere u Srbiju, obaveštenje je poslato našem partneru, lokalnom Automobilskom klasteru.\nSam proces izbora dobavljača predstavlja višestepeni postupak koji se sprovodi sa ciljem procene usklađenosti postupaka i procedura koje u svom poslovanju primenjuje dobavljač za komponente sa istima koje su obavezne za primenu u sistemu proizvođača auomobila.\nU prvom koraku je neophodno dostaviti osnovne informacije o kompaniji kandidatu za poziciju snabdevača, a tiču se sledećih generalija: istorija kompanije, vlasništvo, kontrola nad eventualnim zavisnim društvima, obim prihoda, proizvodni kapaciteti, broj, struktura i obrazovanost zaposlenih lica, Izveštaji revizora, obim proizvodnje, podaci o standardima kvaliteta, produktivnost.\nJoš da dodamo da je Ford Motor Company otkupio većinski udeo u rumunskom entitetu Automobile Craiova, tokom 2008. godine. Prvi model koji se proizvodio u pogonima u Krajovi, bio je Ford Transit Connect, a prvi primerci su sa proizvodnih traka sišli godinu dana nakon preuzimanja kontrole nad rumunskom firmom. Počev od 2012. godine, u ovoj fabric se proivode motori sa unutrašnjim sagorevanjem, kao I konkurent Fiatu 500L, model Ford B-Max.\nZainteresovani se mogu javiti za pomoć u pripremi aplikacije Automobilskom klasteru Srbije, ili revizorskoj kući Nexa Star iz Beograda.\ntags: automobilski klaster srbije ford Ford Rumunija izdvojeno Nexia Star poziv za dobavljače\nprevious Audi SQ7 - kako ubrzava automobil od preko 2 tone (VIDEO)\nnext Opel GT X Experimental - najava budućnosti marke (GALERIJA)


Cilj 2025. u EU veoma ambiciozan | EurActiv Srbija\nCilj 2025. u EU veoma ambiciozan\nObjavljeno : 06.02.2018.\t Tweet\nUz snažnu političku volju, sprovođenje reformi i nalaženje rešenja za sporove sa susedima, Srbija i Crna Gora mogle bi da budu spremne za članstvo u EU do 2025. godine, a da li će ta "veoma ambiciozna perspektiva" biti i ostvarena u potpunosti, zavisi od objektivnih zasluga tih zemalja, navodi se u Strategiji EU za Zapadni Balkan koja će biti predstavljena danas u Strazburu. Kako je agenciji Beta potvrđeno u izvorima EU u Briselu, iz konačne verzije dokumenta su izostavljeni rokovi vezani za Albaniju, BiH, Makedoniju i Kosovo.\nU prethodnoj verziji teksta pisalo je da bi Albanija i Makedonija mogle početi pristupne pregovore do kraja 2019, dok bi BiH trebalo da počne pregovore do 2023.\nBiH bi, dodaje se, "uz kontinuirani napor i angažovanje mogla da postane kandidat za članstvo" dok "Kosovo ima priliku za održivi napredak kroz sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i da napreduje na evropskom putu onda kada objektivne okolonosti to dopuste".\nU dokumentu se takođe navodi da EU neće prihvatiti da uvozi regionalne sporove i nestabilnost koje oni nose i da "moraju biti pronađena i primenjena konačna i obavezujuća rešenja pre pristupanja".\nU dokumentu se navodi i da je članstvo u EU "stvar izbora" i da je za to "potreban politički i društveni konsenzus i podrška građana".\nDodaje se da je potrebno doneti "posebne aranžmane" kako zemlje koje uđu prve ne bi mogle da blokiraju pristupanje ostalih zemalja Zapadnog Balkana.\nZapadni Balkan je deo Evrope, geografski okružen zemaljama članicama EU sa kojima ima "zajedničko nasleđe i istoriju ali i budućnost definisanu zajedničkim prilikama i izazovima", navodi Komisija.\n: Španija protiv Kosova u strategiji proširenja EU\n: Luda ideja za inovacionu agendu za Zapadni Balkan


Slučajevi Kosova i Katalonije neuporedivi | N1 BA\nEU: Slučajevi Kosova i Katalonije neuporedivi\nPortparol EU Maja Kocijančič rekla je da Brisel nema dvostrukih standarda, ali da je slučaj Kosova "jedinstven" /sui generis/ i ne može se uporediti sa bilo kojom drugom situacijom.\nKocijančič je odbacila navode da za Kataloniju, odnosno Španiju, važe drugačiji standardi od onih koji su važili za Srbiju u slučaju Kosova i istakla da je međunarodno pravo univerzalno i da ga EU "u potpunosti poštuje".\nPovodom stava Evropske komisije da su slučajevi Kosova i Katalonije "neuporedivi", Kocijančič je rekla da "ne postoje dvostruki standardi".\n"Kao što je to potvrdio Evropski savjet, Kosovo je 'sui generis' i kao takav se ne može uporediti sa bilo kojom drugom situacijom. Dvostrukih standarda nema. Međunarodno pravo mora biti univerzalno primijenjeno, a EU ga u potpunosti poštuje", navela je Kocijančičeva u pisanom odgovoru za Tanjug.\nKocijančič nije direktno odgovorila na pitanje kakvu "političku poruku" EU šalje zemljama kandidatima, posebno Srbiji, stavom da je "Španija država članica", te da su zbog toga "slučajevi Kosova i Katalonije neuporedivi".\nOna je ponovila stav da Srbija i zapadni Balkan imaju "jasnu EU perspektivu", koju su potvrdili i Evropski savjet i predsjednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker u svom govoru o stanju Unije.\n"Očekujemo da pozdravimo premijera Srbije Anu Brnabić sljedeće sedmice u Briselu, kada ćemo nastaviti razgovore o novim koracima na EU putu Srbije", dodala je Kocijančič.\nPortparol Evropske komisije Margaritis Schinas jučer je, govoreći o različitim pristupima EU pitanju nezavisnosti Kosova i Katalonije, rekao da je "Španija zemlja članica" i da za njih ta dva slučaja "nisu uporediva".\n"Kada je riječ o priznanju Kosova, to je bio vrlo specifičan kontekst. Riječ je o veoma specifičnoj geopolitičkoj logici i kontekstu sa specifičnim razlozima. Za Evropsku komisiju te situacije nisu uporedive", rekao je Schinas.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je ovakav stav Evropske komisije jasan primjer licemjerja i dvostrukih aršina, a premijer Ana Brnabić je upitala da li se međunarodno pravo primjenjuje samo za EU, a da neko drugo međunarodno pravo važi za treće zemlje.\nTagovi: Evropska unija , Srbija , kosovo , Katalonija\nDusane idi na predavanja pa ces da naucis i istoriju i geografiju i mi smo u skoli naucili\nSamo mala srbija poput mahale beogradske je sigurno da ne kradu okupacijama kao u proslosti,pa se onda pusaju da je to vjekovno ognjiste njihovo.\nmoraju da ponavljaju 1000 puta laž kako bi sama EU u tu bajku poverovala!\nReakcija Rajoyja na "katalonsku nezavisnost"\nBlizu pola miliona ljudi na ulicama Barcelone\nNezavisnost ako Madrid suspenduje autonomiju\nEvropska unija: Nove sankcije Sjevernoj Koreji


Vašington: Nastavićemo politiku pritiska na Rusiju - Sputnjik Srbija\n20:42 09.03.2018 (osveženo 20:43 09.03.2018) Preuzmite kraći link\n„Vrlo smo skoncentrisani na vršenje pritiska na Rusiju“, saopštila je Mandelkerova, koja vodi sektor za borbu protiv terorizma i finansijski obaveštajni rad.\nPrema njenim rečima, stav Ministarstva finansija SAD zasnovan je na aktuelnoj situaciji u Ukrajini, politici Moskve prema Krimu, kao i na mešanje Rusije u američke izbore.\nMandelkerova je, takođe, navela da će „kremaljski izveštaj“ koji je ranije objavilo Ministarstvo finansija SAD, a koji sadrži spisak „političara visokog ranga i oligarha“, biti iskorišćen prilikom izrade narednih sankcionih ograničenja.\nDrugog marta je američki predsednik Donald Tramp na još godinu dana produžio sankcije koje su uvedene protiv Rusije zbog situacije u Ukrajini. Bela kuća je tim povodom saopštila da situacija u Donbasu i dalje predstavlja ogromnu pretnju za nacionalnu bezbednost i međunarodnu politiku SAD.\nPortparolka Stejt departmenta Heder Navert saopštila je u februaru da se razmatra mogućnost uvođenja ograničavajućih mera protiv 13 Rusa koji su se našli na „Milerovom spisku“, pod optužbom da su se mešali u predsedničke izbore u SAD u novembru 2016.\nKasnije je američki ministar finansija Stiven Mnučin izjavio da će Vašington uvesti nove sankcije Rusiji u roku od 30 dana.\npolitika pritiska, Milerov spisak, sankcije Rusiji, Ministarstvo finansija SAD, Bela kuća, Stejt department, Stiven Mnučin, Heder Navert, Ukrajina, Krim


Praxis protiv dnevnog lista Večernje novosti - Savet za štampu\nPraxis protiv dnevnog lista Večernje novosti\nNa osnovu članova 22. i 24. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Savetaza štampu u sastavu: Vlado Mareš, Ivan Cvejić, Tamara Skrozza, Marija Kordić, Petar Jeremić, Stojan Marković, Zlatko Čobović, Vladimir Radomirović, Nevena Krivokapić i Dragan Đorđević, na sednici održanoj 24.9.2015. godine, nije uspela da usaglasi odluku o tome da li su „Večernje novosti“ tekstom “Azilanti za Evropu i obrve čupaju“, objavljenim 6. avgusta 2015. godine, prekršile odredbe Kodeksa novinara Srbije. „Za“ odluku da je Kodeks nije prekršen glasalo je šest članova Komisije, dva su bila „protiv“, a dva „uzdržana“, zbog čega za odluku nije bilo potrebne dvotrećinske većine.\nŽalbu Savetu za štampu podnela je NVO „Praxis“ ocenjujući da su spornim tekstom prekršene odredbe Kodeksa novinara koje se odnose na istinitost izveštavanja i novinarsku pažnju. Podnosilac žalbe je naveo da je tekst zasnovan na, više nego diskutabilnim, pretpostavkama autora da „izbeglice kupuju najskuplje telefone i koriste usluge kozmetičkih salona kako ne bi ličili na azilante“ i da im je namera da time „preko noći promene identitet“, jer je to način da priđu korak bliže „nemačkom snu“. Time se, kako je navedeno, tendenciozno štiti neopravdani stereotip o izbeglicama i stvaraju predrasude prema njima. „Naglašavanje vere i pripadnosti određenoj grupi, tendenciozni naslov, kao i davanje pretpostavki za donošenje proizvoljnih i negativnih zaključaka prema ugroženoj grupi ljudi, nedvosmisleno neopravdano i protivpravno dovodi do zasnivanja diskriminacije prema izuzetno osetljivoj grupi ljudi“, ističe se, između ostalog, u žalbi.\nU odgovoru na žalbu, Momčilo Popović, šef DESK-a „Večernjih novosti“ naveo je da se podnosioci žalbe žale zbog utiska koji su stekli, a ne zbog onoga što je napisano. On je istakao da je reportaža napravljena na licu mesta i da su u njoj navedene isključivo činjenice i izjave koje je novinar zabeležio. „Ništa nikome nismo sugerisali, nikakvu diskriminaciju nismo širili, nego napravili tekst koji je bukvalno bio ogledalo tog dana u odnosu na sve ono što se dešavalo. Ništa nije izmišljeno, niti bi to bilo moguće plasirati u ’Večernjim novostima’“, naglašava se u odgovoru na žalbu. Popović dodaje i da u „Novostima“ ne žele da ulaze u to koga „Praxis“ zapravo štiti od teksta koji su objavili.\nVećina članova Komisije ocenila je da spornim tekstom nisu prekršene odredbe Kodeksa, odnosno da je novinar, pišući reportažu, zapravo samo preneo ono što je čuo i video. Reportaža ne podrazumava istraživanje i celokupan prilaz jednom fenomenu, već samo opisivanje nekih detalja koji su privukli pažnju novinara. Tekst se, tako, po njima, bavi onim delom migranata koji nisu siromašni i njihovim ponašanjem, bez loše namere da se oni diskriminišu.\nOstali članovi Komisije smatrali su da je sporna oprema teksta, kojom se kao činjenice predstavljaju spekulacije i pretpostavke i koja ne odgovara sasvim sadržaju teksta. Takođe, deo članova Komisije smatrao je da je Kodeks povređen time što se u tekstu, namernim prećutkivanjem činjenice da je reč o malom broju migranata koji su stigli u Srbiju sa dosta novca, direktno utiče na stav javnosti o njima kao o ljudima „punim para“, kojima kupuju novi identitet, čime se stvaraju predrasude.


Putinovi anđeli: Noćni vukovi na turneji “Ruski Balkan” – Budi informisan\nNedeljnik Newsweek tekst počinje svojim saznanjima da će 15 članova “Noćnih Vukova” 19. marta doći u Srbiju i Bosnu kako bi “istražili kulturni uticaj ruske imperije na Balkanu”.\nNeki stručnjaci kažu da motociklisti možda imaju za cilj da podstiču antizapadno raspoloženje na Balkanu, regionu sa komplikovanom historijom etničkih tenzija, separatizma, oružanog sukoba i konkurentnih uticaja Rusije i Zapada, piše Radio Slobodna Evropa.\n“Ako pogledate šta ti ljudi rade. Oni inspirišu ekstremističku ideologiju i povezani su sa različitim grupama koje podstiču ekstremizam”, rekao je Reuf Bajrović, bivši političar u Bosni, za Newsweek. “Ovo vidim kao dio njihove šire strategije, da destabilizuju Balkan u nečemu u čemu žele.”\n“Posjeta je problematična, jer je to kriminalna, paravojna organizacija, direktno predstavništvo Kremlja, koja počinje sve više i više da otkriva otvorene političke veze sa secesionističkim režimom političara bosanskih Srba Miloradom Dodikom i autokratskom vladom Predsednika Srbije Aleksandra Vučića “, kaže za Newsweek Jasmin Mujanović, balkanski analitičar.\nBez obzira na to da li Rusija ima uticaja, rukovodstvo Noćnih vukova očigledno vjeruje da je banda historijska misija.\n“Naši motocikli su svemirski brodovi pod zvijezdama uz pomoć kojih pišemo historiju i koji su zauvijek povezani sa borbom za budućnost Rusije”, rekao je Aleksandar Zaldostanov, vođa Noćnih vukova, koji nosi nadimak Hirurg, u nedavnom intervjuu za ” Srpski glas”.


Nov 22, 2020 - LAJKOVAC NA DLANU\nVRTIĆ OBELEŽIO SVETSKI DAN DETETA\nNov 22, 2020 Nov 22, 2020 Snežana Bilić\nPandemija korona virusa uslovila je i skromno obeležavanje Svetskog dana deteta. 20. novembra Svetski dan deteta obeležen je u Predškolskoj ustanovi “Leptirić” u dve vaspitne grupe: mlađoj vaspitnoj grupi u kojoj rade vaspitačice Ivana Grujičić i Ivana Dimitrijević, kao i u pripremno predškolskoh grupi celodnevnog boravka u kojoj rade vaspitačice Aleksandra Milutinović i Jasmina Spasojević Mićić. Shodno uzrastu, sa decom se razgovaralo o njihovim pravima, ineteresovanjima i željama. Uz pesmu i igru, a kasnije i kroz likovne aktivnosti, prilagođeno okolnostima obeležen je Svetski dan deteta. Povodom Svetskog dana deteta, direktorka…\nPREDŠKOLCI IZ JABUČJA TREĆI NA REGIONALNOM LIKOVNOM KONKURSU\nPredškolci iz Jabucja dobili su nagradu za osvojeno treće mesto sa svojim grupnim radom, na regionalnom likovnom konkursu valjevskog Zavoda za javno zdravlje pod nazivom “Zdravlje na usta ulazi”, koji se realizuje u okviru obeležavanja Oktobra – meseca pravilne ishrane. Vaspitačice koje od septrmbra rade sa predškolcima u Jabučju su Gordana Brdarić i Jelena Petrović. Direktorka lajkovačke Predškolske ustanove “Leptirić” Mila Lončar Mitrović, povodom uspeha preškolaca iz Jabučja, kaže da ustanova već tradicionalno učestvuje na ovom konkursu i to uspešno i dodaje: “Sve pripremno – predškolske grupe iz našeg vrtića…\n8 NOVIH SLUČAJEVA, 136 UKUPNO\nPozitivan test na korona virus potvrđen je kod još osam osoba sa područja opštine Lajkovac i ukupan broj obolelih u trećem talasu sada je 136 osoba. U trećem talasu, do sada je izlečeno 29 osoba, jedna osoba je na bolničkom lečenju i 106 osoba je u izolaciji. Nakon nekoliko uzastopnih dana sa dvocifrenim brojem obolelih, beleži se jednocifren broj novopozitivnih. Na dnevnom nivou, u Kovid ambulanti Doma zdravlja Lajkovac pomoć poslednih dana potraži 30 do 50 pacijenata, sa simptomima koji upućuju na zaražavanje korona virusom, uključujući i javljanje pacijenata na…\nU ŠKOLI U JABUČJU TEMATSKI DAN POSVEĆEN DIMITRIJU TUCOVIĆU\nU OŠ “Dimitrije Tucović” u Jabučju je 20. novembra održan Tematski dan posvećen Dimitriju Tucoviću, čoveku po kojem je škola u Jabučju dobila ime. Ovaj datum nije slučajno odabran, jer je pre 106 godina na današnji dan (20. novembra 1914. godine) poginuo Dimitrije Tucović na Vrače brdu, na području opštine Lajkovac. Dimitrije Tucović (1881 – 1914) bio je istaknuti vođa i teoretičar socijalističkog pokreta u Srbiji, osnivač Srpske socijaldemokratske partije, pokretač i urednik „Radničkih novina“ i „Borbe“. Rodom Zlatiborac, iz sela Gostilja, u Beogradu je završio prvo gimnaziju, a potom…\nUSPEH OSNOVACA ŠKOLE U PEPELJEVCU\nNov 22, 2020 Nov 23, 2020 Snežana Bilić\nUčenici Izdvojenog odeljenja OŠ “Mile Dubljević” u Pepeljevcu su i ove godine uspešno učestvovali i ostvarili izuzetno zapaženo učešće na konkursu koje raspisuje Zavod za javno zdravlje Valjevo. Osnovci iz Pepeljevca, učenici nižih razreda, poslali su i ovoga puta nekoliko likovnih i literarnih radova koji se odnose na pravilnu ishranu i na zdravlje usta i zuba. Mali osnovci iz Pepeljevca su pobrali skoro sve nagrade na ovom konkursu. Među nagrađenima na ovom regionalnom konkursu su dva učenika koji su osvojili drugu i treću nagradu na likovnom konkursu, a na literarnom…\nLAJKOVAČKI ZONAŠKI DERBI\nU poslednjem 15. kolu Kolubarsko – mačvanske zone igra se lajkovački zonaški derbi. U nedelju 22. novembra od 13 časova na stadionu FK Zadrugara u Lajkovcu, FK Zadrugar igra protiv FK Rubribreza. U prošlom, 14. kolu, Rubribreza je ostvarila sjajnu pobedu protiv Vrelo Sporta sa 2:1. Sa tri boda Rubribreza se odlepila sa dna tabele i prestigla Spartak, uprkos prethodnom oduzimanju devet bodova. Zadrugar je minimalnim rezultatom od 1:0 poražen u Ljuboviji. I dalje je na 11. mestu sa 13 bodova, dok pretposlednja Rubribreza ima šest bodova, jedan više od…


Aca Pejčić - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged Aca Pejčić\nOznaka: Aca Pejčić\n„Dule Resavac i Stoix” večeras na „Džez ponedeljku” SKC-a\n25/10/2021 25/10/2021 224Ostavi komentar na „Dule Resavac i Stoix” večeras na „Džez ponedeljku” SKC-a\nVečeras, u ponedeljak, 25. oktobra u 20 sati u Kontakt galeriji SKC-a u okviru Jazz Monday at Skc nastupiće „Dule Resavac i Stoix”. Ovog ponedeljka mozete uzivati u autorskoj muzici i džez obradama etno pesama vokalnog soliste i multiinstrumentaliste Dušana Stojadinovića i grupe Stoix koju čine: Aleksandar Stojić-gitara, Jovan Jovanović- bas, Aca Pejčić- klavijature.\n27/09/2021 27/09/2021 301Ostavi komentar na Najmlađa ekipa do sada na Džez ponedelju SKC-a – Nastup Young Fusion Blood-a\nVečeras, u ponedeljak, 27. septembar u 21 sat u Kontakt galeriji SKC- u oviru Jazz Monday-a (Džez ponedeljka) nastupiće Young Fusion Blood. Young Fusion Blood čine: Aleksa Mogić (bubanj), Nikola Tomić (gitara), Dimitrije Filipović (bas) i Aca Pejčić (sadž i klavijatura). Najmlađa ekipa do sada koja je nastupala na Jazz Monday svirkama i stari dobro […]\n16/08/2021 16/08/2021 384Ostavi komentar na „Wine in Rakia” večeras na Letnjoj sceni SKC-a\nVečeras, u ponedeljak, 16. avgusta u 21 sat na Letnjoj sceni SKC-a u okviru tradicionalnog „Jazz Monday-a” („Džez ponedeljka”) nastupiće „Wine i Rakia”. „Wine in Rakia” je projekat koji spaja zvuk Balkana i francuskog džeza, a nastao je kao kolaboracija Lorana Božića na violini, njegovog rođaka Pavla Popova na gitari i kontrabasu i Ace Pejčića […]


Predavač na Poslovnom forumu „Porodične firme„ – Bojan Radun\n06.05.2013. / 10:39\nBANJALUKA, Na Poslovnom forumu „Porodične firme- stub razvoja ekonomije“ koji se u Banjaluci održava 15. maja 2013. godine, pored priznatih stručnjaka iz korporativnog upravljanja, marketinga i konsaltinga, svoje učešće potvrdio je i Bojan Radun, izvršni direktor kompanije Nectar, najvećeg proizvođača\nBANJALUKA, Direktor Privredne komore Republike Srpske Dragica Ristić rekla je da je privredna delegacija Nižnjeg Novgoroda zainteresovana za kupovinu prehrambenih proizvoda iz Republike Srpske, alkoholnih pića, voća, povrća, ali i za saradnju u oblasti energetike, metalurgije, te za izgradnju hotela\nProjekat tretmana otpada vrijedan 150 miliona evra\n22.04.2013. / 13:09\nSARAJEVO, Italijanski konzorcijum “Drvo grupa” predstaviće danas u Sarajevu, na Poslovnom forumu BiH – Italija, projekat tretmana otpada vrijedan 150 miliona evra, čijom bi realizacijom bilo otvoreno oko 1.000 radnih mjesta.\nPoziv Azerbejdžancima da ulažu u Srpsku\n18.02.2013. / 14:53\nBANJALUKA, Predsjednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić danas je u Banjaluci na Poslovnom forumu Azerbejdžan-Republika Srpska upoznao azerbejdžansku delegaciju o makroekonomskim pokazateljima Srpske i njenim potencijalima, te pozvao investitore iz ove zemlje na ulaganja.\nPoslovni forum za ekonomsku saradnju\n18.02.2013. / 14:09\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske daće punu podršku privrednicima u saradnji sa Azerbejdžanom i današnji Poslovni forum u Banjaluci daće određene zaključke koji će dovesti do konkretne saradnje, izjavio je premijer Srpske Aleksandar Džombić.\nPredstavnici 24 azerbejdžanske kompanije stigli u Banjaluku\n17.02.2013. / 20:33\nBANJALUKA, Predstavnici 24 azerbejdžanske kompanije, koje su zainteresovane za privrednu saradnju sa Republikom Srpskom, doputovale su u Banjaluku, gdje će sutra učestvovati na poslovnom forumu Republika Srpska – Azerbejdžan.Poslovni forum Republika Srpska – Azerbejdžan rezultat je višemjesečnih aktivnosti Ministarstva za\n16.02.2013. / 13:19\nBANJALUKA, Na poslovnom forumu privrednika iz Azerbejdžana i Republike Srpske, koji će biti održan u ponedjeljak, 18. februara, u Banjaluci predstaviće se 40 preduzeća iz Srpske i 15 iz Federacije BiH iz gotovo svih oblasti privrede, rekao je portparol Privredne\nRazgovor o Poslovnom forumu u Banjaluci\n11.01.2013. / 16:20\nBANJALUKA, Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je sa nerezidentnim ambasadorom Azerbejdžana u BiH Eldarom Hasanovom o unapređenju ekonomske saradnje i pripremama za predstojeći Poslovni forum u Banjaluci, na kojem će učestvovati kompanije iz Azerbejdžana i Srpske.\nZa Poslovni forum zainteresovano 30-ak privrednika\nBANJALUKA, Ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je sa predstavnicima Privredne komore Srpske o pripremi Poslovnog foruma između preduzeća iz Azerbejdžana i Srpske, koji će biti održan krajem januara u Banjaluci, a za koji\n18.12.2012. / 14:23\nSARAJEVO, U Sarajevu je danas potpisan Memorandum o razumijevanju između Češke razvojne agencije i Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, koji bi trebao dati podršku i afirmisati princip slobodne trgovine.\nUskoro poslovni forum za azerbejdžanske investitore\n03.12.2012. / 17:02\nBANJALUKA, Ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske Željka Cvijanović i nerezidentni ambasador Azerbejdžana u BiH Eldar Hasanov dogovorili su se da krajem januara naredne godine u Srpskoj bude organizovan poslovni forum na kojem će učestvovati domaći privrednici\nPoslovni forum jugoistočne Evrope od 22. do 23. novembra\n10.11.2012. / 14:17\nISTANBUL, Poslovni forum jugoistočne Evrope (SEEBF) održaće se od 22. do 23. novembra u Istanbulu. Kongresu će prisustvovati više od 300 direktora firmi i visokih zvaničnika iz Turske i balkanskih zemalja.


Završava se letnje računanje vremena - ATA Stars\nHome/Vesti - ostalo/U trendu/Završava se letnje računanje vremena\nLetnje računanje vremena biće završeno u noći između 26. i 27. oktobra, pomeranjem kazaljki na časovnicima za sat unazad, saopštila je danas Direkcija za mere i dragocene metale. Tako u nedelju, 27. oktobra u 3.00 časovnike treba vratiti za jedan sat, na 2.00 sata.\nLetnje računanje vremena počinje poslednjeg vikenda u marta i traje do poslednjeg vikenda u oktobru. U Srbiji je letnje računanje vremena uvedeno 27. marta 1983. godine.\nPrelazak na letnje vreme je uvedeno 1916. godine u zemljama severa Evrope, a od tada ga je prihvatilo oko 70 zemalja, računajući da time štede električnu energiju tako što period dnevnog svetla sa ranih jutarnjih sati „premeštaju“ na veče.\nBy ATA Stars Redakcija|2018-06-14T00:30:23+01:00oktobar 21st, 2013|U trendu|0 Comments


Beta | 28. jun 2017.\nSkupština grada Kragujevca glasovima odborničke većine, na sednici po hitnom postupku, usvojila je odluku o vršenju osnivačkih prava nad Radio-televizijom Kragujevac, kojom Grad preuzima i udeo od 100 odsto osnivačkog kapitala te medijske kuće. Osnivačkim aktom predviđeno je da Upravljanje Društvom vrši tročlana Skupština, a poslove i ovlašćenje direktora RTK-a do nove privatizacije obavljaće Jelena Vuković.\nGradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić rekao je da će RTK biti u vlasništvu grada do šest meseci, a posle toga, ako bude morao, biće privatizovana i prodavaće se kao medijska kuća bez dugova i velikog broja zaposlenih.\nOn je naveo da će ta medijska kuća biti televizija svih Kragujevčana i da je odluka o preuzimanju doneta na zahtev građana koji su sa više od 10. 000 potpisa, prikupljenih za samo tri dana, podržali spas RTK-a.\nNikolić je poručio da će opozicija na toj televiziji imati „minutažu veću nego ikada“.\n„Dok RTK nije bila u našem vlasništvu, mi smo uštedeli 100 miliona dinara. Ukupna dugovanja RTK koju preuzimamo iznose oko 70 miliona dinara. Ako izmirimio te dugove i ako je potpuno iz budžeta finansiramo u narednih šest meseci do privatizacije, nećemo dostići tih 100 miliona“, objasnio je Nikolić .\nOn je ocenio da će grad iz ovog „posla“ izaći „finansijski dobar“.\n„Prihodovali smo od prve prodaje RTK-a, a zaradićemo i od druge, s tim što će u drugoj prodaji, očekujem, televizija biti mnogo bolje prodata, ukoliko do nje dođe s obzirom da se najavljuje i izmena Medijske strategije, pa ako bude predvidela regionalne medijske javne servise, eto prilike da sačuvamo RTK“, rekao je Nikolić.\nOdgovarajući na kritike opozicionih odbornika da su članovi Skupštine RTK iz vladajuće SNS, Nikolić je to potvrdio, uz ocenu da kada se preuzima odgovornost, postavljaju se ljudi u koje vlast ima poverenja.\nŠef odborničke grupe opozicione „Zajedno za Šumadiju“ Dušan Aleksić rekao je da će grad vraćati dugove prethodnog vlasnika Radoice Milosavljevića i da će gradska RTK ponovo biti službeno glasilo Srpske napredne stranke.\n„Postavljate na čelo gradske RTK za direkorku osobu koja je bila urednik u periodu kada su nastali svi dugovi, pa je pitanje kolika je njena odgovornost za poslovanje RTK-a“, rekao je Dušan Aleksić.\nŠef odborničke grupe „Šumadijska regija-Pokret slobodnih građana“ Bojan Stojadinović poručio je da je za mentalno zdravlje Kragujevčana „bolje“ da sa ovakvim rukovodstvom nikada ne proradi i da se posle šest meseci proglasi stečaj u RTK.\nOdbornika LDP-a Edisa Durgutovića interesovalo je kolika su dugovanja RTK-a i odakle novac u budžetu da se pokriju obaveze.\n← Novinarska udruženja u Srbiji se nadaju učešću u izradi medijske strategije\nOsnovni standardi u istraživačkom novinarstvu →


Francuz je u četvrtfinalu savladao zemljaka Rišara Gaskea sa 2:0, po setovima 6:3, 6:3, za sat i 14 minuta igre.\nMonfis je bio bolji igrač, dok je Gaske imao problema sa povredom, koji su mu otežavali kretanje.\nTemperamentni Francuz će pokušati sjutra da prvi put pobijedio Novaka Đokovića.\nSrpski teniser vodi sa 16:0 u pobjedama.\nNjihov duel počeće u 16 sati.\nVIDEO: Tenis sa sestrom u KUĆNIM uslovima: Nadal objavio HIT snimak iz karantina!


Expo Marketing 2014 App | Intellex\nExpo Marketing 2014 App\nMobilne aplikacije za marketinšku konferenciju održanu u Kolumbiji\nZvanična aplikacija najvećeg marketinškog događaja održanog 2014. godine u Kolumbiji.\nU standardne funkcionalnosti aplikacije spadaju:\nPored osnovnih opcija, korisnicima je omogućeno da u svoj kalendar dodaju predavanje za koje su zainteresovani, da prijave prisustvo i pregledaju listu ostalih zainteresovanih, kao i da dobiju podsetnik u formi notifikacije, 10 minuta pre početka, i u trenutku početka predavanja.\nU cilju povećanja interakcije sa posetiocima, organizatori su obezbedili vredne nagrade koje su dodeljivane na osnovu broja QR kodova koje su korisnici skenirali putem QR kod skenera ugrađenog u aplikaciju.\nKorisnici su imali mogućnost da se prijave sa svojim Twitter nalogom, da objavljuju Twittove kao i da prate Live Twitter Stream tokom trajanja konferencije.\nU cilju pružanja svih alata korisnicima je ponuđeno da putem aplikacije prave svoje privatne i javne galerije, da vode beleške koje potom mogu poslati sebi na email, ali i da daju svoj Feedback i ocene predavanje na kom su prisustvovali.\nAngažovao nas je\nPreko 5.000 citata i preko 120 poučnih priča za Vašu dnevnu dozu mudrosti, inspiracije i motivacije\nsoftware website android design\nDruštvena mreža za ljubitelje fudbala\nHeineken vodič kroz beogradski Beerfest\nPratite najnovije informacije iz poslovnog sveta bilo kad i bilo gde


16. januara, 2022 Vesti iz Srbije Napišite komentar\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da Novak Đoković može uzdignute glave da se vrati u svoju zemlju nakon odluke australijskog suda kojom je potvrđeno ukidanje njegove vize. Aleksandar Vučić je, nakon odluke Federalnog suda Australije o ukidanju vize Novaku Đokoviću, rekao da se sa njim čuo, da ga je bodrio, da jedva čekamo da ga vidimo u Srbiji i da je dobrodošao, prenosi RTS.\n“Oni koji su mislili da su isterali nekakve principe samo su pokazali da nikakve principe nisu imali, da 10-11 dana maltretirate najboljeg svetskog tenisera da biste mu 10-11. dana uručili odluku za koju ste znali da ćete je uručiti prvog dana”, rekao je Vučić nakon glasanja na referendumu. Predsednik je rekao da Đoković ne bi došao u Australiju ili bi se vakcinisao da je tamošnja vlada rekla da onaj ko nije vakcinisan nema pravo da uđe.\n“Ovako ste ostavili mogućnost za medicinsko izuzeće, u skladu sa tim je došao, uradio sve što je trebalo, a onda je krenulo šikaniranje i maltretiranje do sada neviđenih razmera i u smislu medijskog linča, bukvalno lova na veštice, protiv jedne osobe, jedne zemlje jer su na Novaku hteli da pokažu kako funkcioniše svetski poredak, bukvalno lova na veštice i da oni to mogu da urade protiv svakog”, istakao je predsednik.\nTagovi: Aleksandar Vučić - Novak Đoković - Srbija


Agencija za privatizaciju demantirala navode iz Esmarka – Energy Press\nBeograd – Agencija za privatizaciju negirala je danas navode izvršnog direktora kompanije Esmark Džejmsa Bušara da su prošle sedmice u Pitsburgu dogovoreni nekakvi, kako se navodi, “prethodni uslovi”.\n“Istina je da su tokom tih razgovora napravljeni odredeni pomaci, ali je ministar Dušan Vujović tokom pregovora jasno predočio predstavnicima kompanije Esmark da će njihova poslednja ponuda biti predmet konsultacija sa premijerom Vučićem, ostalim clanovima Vlade Srbije, kao i sa Komisijom za privatizaciju Železare metodom strateskog partnerstva”, saopšteno je iz te agencije. Napominje se da je sam Esmark nekoliko puta menjao svoju ponudu nakon završnih razgovora u Pitsburgu narocito u vezi su-potpisa, korporativne garancije i minimalnog nivoa obrtnog kapitala.\nKao drugo se u saopštenju dostavljenom Tanjugu navodi da u cilju istinitog informisanja javnosti, treba naglasiti da je Železara Smederevo trebalo da investirala 130 miliona dolara u svoja osnovna sredstva iz svojih sopstvenih izvora. “Dakle, ovo nije nov novac koji bi Esmark uneo u Železaru Smederevo, već je u pitanju redovno reinvestiranje sopstvenih sredstava radi obezbedenja nesmetane proizvodnje. Čak i u sadašnjim okolnostima, Železara svake godine mora da investira u osnovna sredstva isti iznos koji je Esmark nudio, radi ocuvanja proizvodnih kapaciteta i poštovanja zakonskih propisa u smislu zaštite radnika na radu, ekologije i slicno”, ukazuju iz Agencije za privatizaciju. Pored toga, dodaje se, navedeni kredit od 200 miliona dolara za obrtna sredstva bi bio obezbeden zalogom nad obrtnim kapitalom i imovinom koju Republika Srbija ostavlja u Železari (170 miliona dolara koju je Republika Srbija dala na početku) bez ikakvih daljih garancija Esmarka ili njegovih povezanih pravnih lica iz inostranstva. To, kako se navodi, znači da ni ovo nije svež novac koji bi Esmark uneo u Železaru već taj novac obezbeduju poslovne banke na bazi kvalitetnih postojecih obezbedenja.\nNajzad, iz Agencije ukazuju da pomenutih 400 miliona dolara za održavanje, rezervne delove i kapital potreban za upravljanje i održavanje rada dve visoke peći nije apsolutno nikada pominjano od Esmarka i “mi možemo jedino da pretpostavimo da je reč o dupliranju već gore navedenih iznosa te samim tim ne predstavlja nikakav dodatni novac. Imajući sve ovo u vidu, iz Agencije su ponovili jučerašnji stav daSrbija nema ekonomski interes niti je dobila minimum pravne zaštite predloženim ugovorom o strateškom partnerstvu za Železaru Smederevo pod uslovima koje je kompanija Esmark nudila.\nBiografija novog predsjednika Grčke


Centar NBS za zaštitu korisnika finansijskih usluga počeo da radi - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Centar NBS za zaštitu korisnika finansijskih usluga počeo da radi\nCentar Narodne banke Srbije za zaštitu korisnika finansijskih usluga i kontrolu tržišta nad obavljanjem tih usluga počeo je juče da radi. Kako se navodi u saopštenju NBS, taj centar sa sedištem u Užicu formiran je da bi se zaštitila prava korisnika usluga banaka, lizing kompanija, menjačnica, osiguravajućih društava ili dobrovoljnih penzijskih fondova. Centar bi, precizira se, trebalo i da građanima pruži još aktivniju pomoć u ostvarivanju prava i u razumevanju i korišćenju tih usluga. Uslov za obraćanje NBS je da klijent najpre pokuša da u direktnom kontaktu sa finansijskom institucijom reši nastali problem, te da nije zadovoljan njenim odgovorom, odnosno predloženim rešenjem, ili da je taj odgovor izostao. Prigovor NBS podnosi se pisanim putem na adresu Narodna banka Srbije, Filijala Užice, Trg partizana 8 ili na elektronsku adresu – zaštita.KORISNIKAŽNBS.yu. Sve dodatne informacije građani mogu dobiti i dalje besplatnim telefonskim pozivom Informativnog centra NBS na broj 0800 111 110, a mogu ih naći i na sajtu NBS.\nSektoru za zaštitu korisnika usluga NBS tokom 2019. upućeno 1.976 pritužbi


KOBNA DRUGA ČETVRTINA Košarkaši Zdravlja poraženi na gostovanju u Vrbasu - Dnevnik Juga\nPočetna / GRADOVI / Leskovac / KOBNA DRUGA ČETVRTINA Košarkaši Zdravlja poraženi na gostovanju u Vrbasu\nSrdjan Stamenkovic 06/10/2018\tLeskovac, SPORT Ostavi komentar\nKošarkaši Zdravlja poraženi su na gostovanju u Vrbasu u duelu sa istorimenim domaćim timom rezultatom 94:80, po četvrtinama 27:25, 29:17, 20:22 i 18:16.\nDuel ekipa koje su sezonu otvorile pobedama, Leskovčani na svom terenu protiv Plane, a Vrbašani na gpstovanju u Zemunu, odlučen je u drugoj četvrtini oju je domaćin rešio u svoju korist sa 12 poena prednosti.\nU drugom poluvremenu izjednačena igra i rezultat, nedovoljno za preokret u duelu sa ove večeri šuterski izuzetno raspoloženim Vrbašanima.\nZa ekipu Zdravlja su igrali: Ljubenković 16 (4 skoka), Tešanović 10, Čvorović 22 (7 skokova), Tešović 3 (8 skokova), Stojković 1 (3 skoka), Andrejević 8 (5 skokova, 3 asistencije), Mijajlović 3, Ristić 2, Dojčinović 7 (3 skoka), Jović, Jovanović 6, Stojiljković 2.\nU sledećem, 3. kolu Druge lige Srbije košarkaši Zdravlja u petak u Leskovcu dočekuju ekipu Radničkog iz Kragujevca.\nTagovidruga liga srbije kk vrbas KK Zdravlje\nPrethodni LESTIG DOO Konkurs za radno mesto Logistic office assistant\nSledeći LESKOVAČKI POBEDNIK Više od 500 učesnika na međunarodnom plivačkom mitingu


Državni tužilac Kentakija Endi Bešir reaguje na izborne rezultate tokom skupa u Luivilu (Foto: Reuters/Harrison McClary)\nAmeričke demokrate proglasile su u utorak pobedu nad republikanskim guvernerom, koga je podržao predsednik Donald Tramp i preuzele kontrolu kad državnim zakonodavnim telom u Virdžiniji, gde je negativno raspoloženje prema Trampu ostalo snažna potencijalna snaga u predgrađima gradova.\nIshodi izbora u utorak u četiri države, uključujući Misisipi i Nju Džerzi, mogli bi da budu pokazatelj kako bi mogli da se odvijaju predsednički izbori naredne godine, kada će Tramp pokušati da osvoji svoj drugi četvorogodišnji mandat.\nU Kentakiju, državni tužilac Endi Bešir, čiji je otac Stiv bio poslednji demokratski guverner te države, ostvario je tesnu pobedu nad guvernerom Matom Bevinom, iprkos predizbornom skupu koji je predvodio Tramp.\nTokom govora u Leksingtonu u ponedeljak uveče, Tramp - koji je pobedio u Kentakiju sa 30 procenata razlike 2016. godine - rekao je glasačima da treba da ponovo izaberu Bevina, ili da bi analitičari mogli da da kažu da je predsednik "pretrpeo najveći poraz u istoriji na svetu".\nOve reči odražavaju koliko je 52-godišnji Bevin pokušao da podigne kampanju na nivo nacionalnog pitanja, naglašavajući svoju podršku Trampu usred istrage o opozivu republikanskog predsednika, koju vode demokrate u Kongresu.\nIako je rezultat značajan neuspeh za Trampa, koji je i dalje relativno popularan u Kentakiju, ishod možda više ima veze sa padom podrške Bevinu u državi. Ankete su pokazale da bi Bevin mogao biti najmanje poplarni guverner u bilo kojoj američkoj saveznoj državi, pošto je vodio bitke protiv sindikata i nastavnika.\nPobeda Bešira takođe bi mogla da ohrabri demokrate, koje se nadaju da imaju šanse da pobede lidera republikanske većine u Senatu Miča Mekonela, koji će biti na glasačkom listiću u toj državi naredne godine.\nNa skupu u utorak uveče, Bevin je odbio da prizna poraz navodeći neodređene "neregularnosti", čak i nakon što je Bešir pozvao guvernera da poštuje rezultat.\nMenadžer Trampove kampanje 2020. Bred Parskejl rekao je da je predsednik "prevukao guvernera Meta Bevina preko linije cilja", dok je pomogao republikancima da pobede u nekoliko drugih trka širom države.\nU međuvremenu, demokrate su preuzele oba doma zakonodavne vlasti u Virdžiniji, gde su do sada tesnu većinu imali republikanci, što će toj stranci dati potpunu kontrolu vlasti u državi, prvi put u poslednjih četvrt veka.\nTramp je izbegavao Virdžiniju, gde su demokrate uspele da pridobiju podršku u predgrađima, u distriktima koji su bili neodlučni na prošlogodišnjim izborima za Kongres, kao što su učinili i u državama širom SAD. Izbori u utorak, na kojima su demokrate pobedile u nekoliko oblasti u severnoj Virdžiniji, navode na zaključak da je trend nastavljen.\nU Misisipiju, gde republikanski guverner Fil Brajan nije mogao da se ponovo kandiduje zbog ograničenog broja mandata na funkciji, njegov republikanski zamenik Tat Rivs pobedio je državnog tužioca Džima Huda, umerenog demokratu, koji favorizuje pravo na oružje i koji se protivi pravu na abortus.\nPoput Bevina, Rivs je vodio kampanju kao odan pristalica Trampa u državi u kojoj je Tramp lagodno pobedio 2016. Predsednik je održao miting u državi prošle nedelje, zajedno sa Rivsom.\nU Nju Džerziju, očekuje se da će demokrate zadržati većinu u generalnoj skupštini, donjem domu parlamenta te države.


Sin Šabana Šaulića generalni konzul Srbije u Cirihu - princip.news\nSin Šabana Šaulića generalni konzul Srbije u Cirihu\nMihajlo Šaulić, sin pokojnog pjevača Šabana Šaulića, postavljen je na funkciju generalnog konzula Srbije u Cirihu.\nDa je Šaulić generalni konzul u Švajcarskoj potvrđuje i zvanična internet stranica konzulata u Cirihu, na kome je okačena i njegova zvanična biografija.\nU njoj se navodi da je prošle godine završio master studije na Geoekonomskom fakultetu u Beogradu, a prethodno je diplomirao u Evropskoj školi ekonomije na Univerzitetu u Bakingemu u Italiji.\nPiše i da je do izbora na funkciju konzula bio zamjenik direktora Sektora za razvoj i informacione tehnologije u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, a bio je i savjetnik direktora u RFZO.\nOd 2010. do 2014. bio je šef kabineta ministra za infrastrukturu i energetiku, a prethodno je u istom ministarstvu bio PR. U njegovoj biografiji piše i da je bio pomoćnik direktora Sektora za marketing u jednoj kompaniji, te da poznaje engleski, njemački i italijanski jezik.


Od gladi umire 20 miliona ljudi – Alternativno\nMarch 11, 2017 alternat\t0 Comments\nŠef UN za humanitarna pitanja Stiven O’Brajen rekao je da je svet suočen sa najvećom humanitarnom krizom od 1945. godine.\nKako navodi, 20 miliona ljudi u četiri zemlje je suočeno sa umiranjem od gladi.\nOn je u Savetu bezbednosti UN rekao da će “bez kolektivnih i koordiniranih globalnih napora ljudi jednostavno umreti od gladi” i da će “još mnogo njih umreti od bolesti”, prenosi AP.\nOn je pozvao na hitnu pomoć za Jemen, Južni Sudan, Somaliju i severoistok Nigerije.\nDodao je da je najveća humanitarna kriza u Jemenu gde je pomoć potrebna za 18,8 miliona ljudi ili dve trećine populacije, dok više od sedam miliona ljudi ne zna kako da dođe do sledećeg obroka, što je tri miliona hronično gladnih više nego u januaru.\n← Treningom do boljeg pamćenja\nVelika statua faraona pronađena u sirotinjskoj četvrti Kaira →\nFebruary 13, 2017 alternat\t0\nDecember 15, 2016 alternat\t0


“MILUNKA SAVIĆ proslavljeni heroj Velikog rata – Vojislava Latković” je dodat u vašu korpu. Pregled korpe\nRedaktor i stručni konsultant izdanja je vojni istoričar, dr Dalibor Denda (1975). Doktorsku disertaciju „Jugoslovenska vojska i Treći rajh 1933-1945“ odbranio je na Katedri za istoriju Filozofskog fakulteta u Beogradu 2016. godine. Od 1997. godine bio je stipendista Vojske Jugoslavije. Od 2002. godine radi kao istraživač u Vojnoistorijskom institutu Vojske Jugoslavije, a od 2006. godine je u Odeljenju za vojnu istoriju Instituta za strategijska istraživanja MO Republike Srbije. Autor je više od 40 naučnih radova iz istorije srpske i jugoslovenske vojske u XIX i XX veku. Aktivan je starešina Vojske Srbije u činu pešadijskog potpukovnika.


ISPLATA 60 EVRA NEZAPOSLENIMA U JUNU, ali NEĆE SVI sa evidencije NSZ moći da računaju na ovu pomoć! - Informer\nNezaposleni koji su bili evidentirani kod Nacionalne službe za zapošljavanje na dan kada je usvojen rebalans budžeta – 15. aprila, dobiće u okviru paketa ekonomske pomoći dodatnih 60 evra. Direktor Nacionalne službe Zoran Martinović kaže za RTS da će pomoć biti isplaćena u junu\n"Važno je napomenuti da će pomoć biti isplaćena u junu i da je presek napravljen 15. aprila. Svi koji se prijavljuju nakon toga mogu da koriste druga prava i druge usluge Nacionalne službe, ali na ovu pomoć neće moći da računaju", objašnjava Martinović.\n"Vidi se da je taj broj porastao verovatno jer će mnogi želeti da dobiju pomoć. Imamo i neke druge kategorije na našoj evidenciji, tako da ćemo imati 600.000 onih koji mogu da računaju na ovu vrstu pomoći. Prevedeno u novac, to je oko četiri milijarde i trista miliona dinara", navodi Martinović.\n"U januaru i februaru je bio veći talas, jer su mere vlade prestale sa dejstvom krajem godine, tako da smo zabeležili povećan priliv iz radnog odnosa. To je sada stabilizovano, ali veći priliv imamo iz kategorije neaktivnih – građana koji su se prijavili na evidenciju zato što je najavljena jednokratna pomoć. Verujem da ćemo ponovo imati stagnaciju ili opadanje kada ovaj proces bude završen", ističe Martinović.\npomoć države 60 evra nezaposleni NZS Zoran Martinović ekonomska pomoć


Prikazivanje članaka po tagu sadnja cveca - Radio televizija Bor\nPrikazivanje članaka po tagu sadnja cveca\nBOR - Lepo vreme zaposleni u Borskom Zoološkom vrtu koriste za zavarivanje i farbanje kaveza životinja. Nakon reparacije ograde kaveza muflona i berberskih ovaca, biće uređeni i kavezi ostalih životinjskih vrsta. Uporedo sa ovim poslovima u toku je i sadnja cveća i uređenje staza, kaže Slađana Savić portparol Zoološkog vrta, kako bi ZOO vrt što lepše izgledao tokom proleća i predstojećeg leta, kada tradicionalno Zoološki vrt beleži najviše posetilaca.\nVeć sedam godina Borski ZOO vrt je jedna od glavnih turističkih atrakcija, a od otvaranja do danas posetilo ga je više od 400 hiljada posetilaca. Samo tokom 2017. godine borski vrt prodao je 30 hiljada ulaznica, a za pet meseci ove godine beleži i rekordan broj organizovanih poseta – preko 30.\nRadno vreme ZOO vrta u Boru je od 10 do 20 časova, cena ulaznice za odrasle je 100 dinara, dok deca do 12 godina ne plaćaju ulaz.


„EU partner Srbiji na putu ka cirkularnoj ekonomiji“ - EU Delegacija u Srbiji\nCirkularna ekonomija već je prihvaćena kao koncept u Evropskoj uniji i donela je nova radna mesta, dok se resursi manje troše, rekao je šef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici, na otvaranju SHIFT konferencije, koja je deo Mikser Festivala.\nAmbasador kaže da je od 2012. do 2018. godine, industrija fokusirana na zaštitu životne sredine i obnovljivost resursa stvorila četiri miliona poslova u zemljama EU, pa tako postaje deo naših života. Evropska komisija intenzivno prati situaciju u ovoj oblasti od 2015. godine.\n„Srbija, kao zemlja kandidat, mora da napravi promene, da pređe na novi sistem. Za takav korak, neophodan je savez svih nas. Ovo je put, i kao što je EU glavni partner Srbije u trgovini i investicijama, tako je podržava i u ovoj oblasti“, kaže ambasador Fabrici.\nKao poseban primer dobrog rada na približavanju evropskim standardima izdvaja rikšu, koja je nastala kao proizvod rada domaćih dizajnera kroz evropske fondove.\n„Inovacija je deo cirkularne ekonomije. Rikša je srpski proizvod koji je finansirala Evropska unija i program Horizon 2020. Ovo je sjajna stvar za mobilnost“, zaključuje šef Delegacije EU u Srbiji, koji je svoj govor završio rečenicom: Let’s circulate! („Hajde da cirkulišemo!“).\nPredstavnica UNDP u Srbiji Fransin Pikap tvrdi da bi cirkularna ekonomija trebalo da postane deo svakodnevne kulture. Dodaje da se intenzivno radi sa školskom decom, kako bi se skrenula pažnja na važnost reciklaže i umerenog korišćenja resursa.\n„U Srbiji, jedan čovek godišnje baci 35 kilograma hrane, dok sa druge strane u zemlji postoji 75 narodnih kuhinja. Potrebno je povezati one koji hranu nemaju sa onima koji imaju viška“, kaže ona, dodajući da UNDP radi sa državnim organima na zakonodavstvu, između ostalog i na promeni etiketa o roku trajanja hrane.\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da Srbija ima čime da se ponosi kada je reč o biodiverzitetu, da čini manje od dva odsto teritorije Evrope, ali da u svom sistemu ima više od 40 odsto biljaka na celom kontinentu. Bez saradnje sa EU i drugim međunarodnim partnerima, teško je postići rezultate, smatra on.


11.09.2020. - 09:30h Autor: Stil / Blic\nPrinc Filip i princeza Danica, Foto: Kurir / Zorana Jevtić\nDruštvene mreže usijale su se od komentara o simpatičnom mališanu, čije su plave loknice i zelene oči osvojile Srbiju.\n"Nerealno je lep mini Karađorđević", "Lutka od deteta", "Presladak", "Kakve predivne lokne i mnogo je sladak", "Luče", "Šećer, mali princ", "Kao kraljević iz bajke", "Pravi carević", samo su neki od hiljade komentara istog tipa na Tviteru.\nPar je živeo i radio u Londonu, gde su se oboje i školovali, ali su odnedavno odlučili da njihov dom bude Beograd.\n"Danica i ja smo odavno bili spremni da se preselimo iz Londona u Beograd, čekali smo dan kada ćemo tu veliku želju pretvoriti u stvarnost. Splet aktuelnih okolnosti samo je ubrzao dolazak", rekao je princ Filip za magazin "Hello".\n"Rođena sam u Beogradu, za koji sam vezana od detinjstva. Ovaj grad bio je i ostaće moja velika ljubav, a Filipov san o dolasku samo je trebalo da se ostvari. Prestonica raste i dobija fizionomiju svetskih metropola, a mi s ponosom kažemo da smo se vratili punog srca. Konačno smo kod kuće", dodaje njegova supruga.\nA post shared by Dana MAAR (@danamaar) on Feb 25, 2020 at 5:39am PST\nKarađorđevići ističu da im nije bilo teško da se uhodaju, s obzirom na to da su često dolazili u Beograd prethodnih godina, te da ovaj grad neopisivo vole.\n"Prelaskom iz jednog u drugi grad ništa se nije promenilo na privatnom planu, naša ljubav je jaka bez obzira na to gde živimo. Supruga i ja, sa sinom, gradimo miran porodični kutak u našem stanu u centru grada, blizu zajednice kojoj pripadamo, bliskih ljudi i, što je najvažnije, Daničinih roditelja, koji su nam veliki oslonac", akcentuje Filip, dok Danica kaže da se njihov dan uglavnom vrti oko malenog Stefana.\n"Kreiramo dan kako nama odgovara, mada se sada sve vrti oko Stefana, koji u našem životu i srcu zauzima centralno mesto. Sreća je da živimo u delu grada koji je bogat zelenilom, pa često idemo u zajedničke šetnje. Vredno radimo i dobro smo se uhodali u tekuće obaveze, tako da nam ništa ne nedostaje", zaključila je ova lepa Beograđanka.\nPrinc Filip KarađorđevićDanica MarinkovićPrinceza Danica Karađorđevićdetebeba


Regulatorna komisija za energetiku nabavlja automobil za 45.000 KM - Direkt Portal\nRegulatorna komisija za energetiku nabavlja automobil za 45.000 KM\n01.12.2018 13:50 automobil, javne nabavke, regulatorna komisija za energetiku, RS, Trebinje 0\nRegulatorna komisija za energetiku Republike Srpske sredinom novembra objavila je tender za nabavku putničkog automobila za koji je spremna da izdvoji 45.000 maraka sa PDV-om, a iz tenderske dokumentacije, zbog vrlo preciznih specifikacija, može se naslutiti favorizovanje nabavke određenog automobila.\nNabavka je sprovedena na konkurentski zahtjev, a juče je, kako saznajemo, trebala da bude i e-aukcija.\nNaime, u tenderskoj dokumentaciji, pored ostalih specifikacija, navedeno je da automobil treba da ima mjenjač sa sedam brzina DSG (Direct Shift GearBox), te minimalni prtljažnik od 570 litara bez preklapanja. Kada se u obzir uzme i procjenjena vrijednost, te jačina motora, moguće je da ugovorni organ želi da nabavi automobil “škoda oktavia”.\nU izjavi za “Direkt” iz Regulatorne komisije za energetiku ne smatraju da u tenderskoj dokumentaciji ima išta sporno te da nije narušen princip nediskriminacije i jednakog tretmana.\n“Što se tiče karakteristika vozila, radi se o automobilu niže srednje klase (čija vrijednost ne prelazi 50.000 KM) sa standardnom opremom. U tenderskoj dokumentaciji se neke karakteristike automobila, ipak, moraju precizirati, poput broj vrata, broj sjedišta, snaga motora, okvirne dimenzije, vrsta mjenjača i slično”, navela je u pismenom odgovoru „Direktu“ šefica sektora za finansijske i administrativne poslove Velinka Tomić.\nMeđutim, Milena Mastalo iz Transparensi internešnala (Transparency international) BiH napominje da Zakon o javnim nabavkama propisuje da tehničke specifikacije moraju svim ponuđačima omogućiti jednak i nediskriminirajući pristup nadmetanju.\n„U ovom slučaju ugovorni organ je u specifikaciji vozila odredio da mjenjač mora biti DSG sa sedam brzina. DSG mjenjači su patentirani od strane VW grupacije (prvobitno testirani na Audi vozilima, a zatim se počeli primjenjivati i na ostalim vozilima iz grupacije), čime je konkurencija ograničena na svega nekoliko limuzina dužine od 4600 do 4800 mm iz ove grupacije. Što se tiče ostalih specifikacija, samo u škodinom katalogu ima naglašeno da je zadnja klupa nedjeljiva, zadnji naslov djeljiv, ali to ne mora značiti da i drugi modeli to nemaju, samo im nije izdvojeno u katalozima“, naglasila je Mastalo.\nNejasno je, dodaje ona, zbog čega je ugovorni organ ostavio kratak rok isporuke automobila – maksimalno 15 dana, kada nabavka postoji u Planu javnih nabavki za 2018. godinu.\n„Kratak rok isporuke pogoduje salonima koji takav automobil već imaju na stanju i ne moraju ga naručivati nakon odabira iz kataloga“, jasna je Mastalo.\nZa kratak rok isporuke, u Regulatornoj imaju drugačije pojašnjenje.\n„Kada je u pitanju rok isporuke vezan je isključivo za budžetsku godinu i način finansiranja Regulatorne komisije, sa kojim Vas možemo upoznati ukoliko posjetite našu instituciju u Trebinju“, rekla je Velinka Tomić.\nPrema podacima dostupnim na Portalu javnih nabavki, posljednji tender za nabavku putničkog automobila Regulatorna komisija za energetiku raspisala je krajem oktobra 2016. godine.


Kada kultura “nije za svakoga” | DNEVNI GLASNIK - ДНЕВНИ ГЛАСНИК\nKada kultura “nije za svakoga” Statistike pokazuju kako je kultura u Srbiji ispala sa svih lista prioriteta građana. U osiromašenom društvu malo je onih čiji budžet na...\nNa rekreaciju i kulturu građani Srbije izdvajaju svega 4,2% svog porodičnogbudžeta. Prema podacima u nedavno objavljenom istraživanju Zavoda za statistiku, svaka druga porodica u Srbiji živi na granici siromaštva i socijalne isključenosti. Izneti podaci nam govore da stanovnici Srbije 75% svog porodičnog budžeta troše na najosnovnije potrebe, na hranu, vodu, stanarinu, režije itd. kao i da se velika većina svakodnevno bori da pokrije ove izdatke. U takvoj situaciji ostaje jako malo prostora za kulturnu potrošnju.\nOsiromašeni stanovnici Srbije, koji nemaju ni sredstava ni slobodnog vremena za “kulturnu potrošnju” u sve većoj meri postaju višak koji se ne uklapa u okvire aktuelne kulturne politike koja podrazumijeva da “konzumacija” kulture ovisi o platežnoj moći stanovnika. Ne samo da stanovnici Srbije nemaju za kulturu nego država niti ne razvija takvu kulturnu politiku koja bi mogla i trebala biti dostupna svima. Prateći važeće ekonomske i političke matrice neoliberalizma i sama je kulturna politika postala neoliberalna – kultura prema toj doktrini nije za svakoga već samo za one koji to zadovoljstvo sebi mogu priuštiti.\nNedavno pokrenuta reklamna kampanja Beogradske filharmonije, kratko i jasno, ovakvo stanje opisuje kroz svoj moto – “Nije za svakoga“. Kultura koja nije za svakoga, nažalost, nije najava neke nove matrice kojoj bismo mogli da se suprotstavimo jednostavnim akcijama. Ona je činjenica koja je posledica realnih materijalnih učinaka kulturne politike kakva je vođena od početka ovog veka u Srbiji. Zvanična kulturna politika Srbije nema potrebu da u proizvodnju i u sudjelovanje u kulturnim proizvodima u užem smislu uključi najveći broj stanovnika.\nDeo izgradnje novog društva\nDeo materijalnih učinaka nedavno smo mogli da vidimo u kratkoj reportaži o domovima kulture u selima oko Vranja. Od postojećih 20 domova kulture u ovim selima samo jedan još uvek radi, svi ostali su u različitim stadijumima propadanja. Meštanin sela Neradovac ispred propalog doma kulture kaže: “Sopstvenim sredstvima nešto da vidimo bar da prozore i tu fasadu da obnovimo i da sačuvamo”. Ukoliko bi meštani u selu Neradovac uspeli da skupljanjem priloga, materijala i svojim radom obnove svoj dom kulture to ne bi predstavljalo neku novinu – verovatno su ga sami i podigli. Ispred doma kulture u Gornjem Vrtogošu novinarka konstatuje da je tu nekada radio najveći otkupljivač voća “Vrtogoščanka”, kao i da o tome svedoče samo slike voća na zidu. Ovaj kratki TV prilog i nekoliko izjava u njemu oslikavaju put od kulture za svakoga do kulture koja “nije za svakoga”. U ranijem sistemu, ma koliko na raspolaganju za kulturu bilo malo novaca, taj se novac usmjeravao tako da kultura bude dostupna najširem broju ljudi.\nU Srbiji je neposredno nakon Drugog svetskog rata, tokom perioda izgradnje zemlje i uspostavljanja novih društvenih odnosa, za svega četiri godine izgrađeno 1450 domova kulture. Za kulturu i umetnost se ni tada kao ni sada nije imalo novca – u ratom razrušenoj zemlji je bilo mnogo prečih stvari. Nedostajalo je i materijala i kadrova za ovako ekstenzivnu izgradnju kulturne infrastrukture. Međutim, država je tada stvorila okvir u kome se kultura nije posmatrala kao ekskluzivno pravo manjine, već kao sastavni deo izgradnje novog društva. Kultura je morala da dođe do svakog stanovnika. Sa tom idejom su stanovnici mnogih sela sopstvenim naporima i sa materijalima dostupnim na terenu izgrađivali domove kulture.\nOsim socijalističkih ideja o emancipaciji i izjednačavanju sela i grada ovakav razvoj infrastrukture i kulturne produkcije uzimao je u obzir socijalni sastav stanovništva i potrebe razvoja privrede i ekonomije zemlje. Industrijalizacija je postavljena kao imperativ razvoja nakon Drugog svetskog rata, ali je nju trebalo sprovesti u izrazito argrarnoj zemlji u kojoj su dominirali mali posedi i loša tehnička opremljenost. Osim toga u centralnoj Srbiji je procenat zaposlenih u industriji bio oko 10%, a nepismeno je bilo oko 45% stanovništva. Prvenstveni cilj tadašnje kulturne politike je bio opismenjavanje stanovništva kao osnove za dalji politički i kulturni razvoj ljudi kao i njihove mogućnosti da kritički sagledavaju društvene procese i da se u njih uključe.\nMaterijalne osnove kulturne proizvodnje\nDomovi kulture, nisu bili samo mesta konzumiranja kulture, već su pre svega bili mesta socijalizacije, njihovi korisnici su aktivno učestvovali u kulturnoj produkciji. U tim prostorima su nastajala lokalna amaterska pozorišta, folklorna društva, organizovane likovne sekcije, otvarane mesne biblioteke, organizovane prve filmske projekcije i igranke. Tu kulturno-zabavnu produkciju je uvek pratio i prosvetni rad, ali i političke tribine. Pored toga domovi kulture su u mnogim mestima postali centri ekonomskog planiranja razvoja lokalne zajednice.\nU vranjanskim selima ti su domovi gubili svoju funkciju i polako propadali zajedno sa privredom i ekonomijom tog kraja. Nekadašnji konfenkcijski gigant, kombinat Jumko, koji je zapošljavao 12.000 ljudi sveden na svega 1000 radnika koji su u konstantnim štrajkovima kako bi obezbedili golu egzistenciju. Fabrika obuće Koštana koja je zapošljavala nekoliko hiljada radnika i dnevno proizvodila i do 4000 pari obuće više ne postoji. Zajedno sa ovim preduzećima su propadale i manje zavisne firme kao i seoske zadruge, a sa njima i materijalna i socijalna osnova postojanja domova kulture. Domovi kulture su često kao sastavni deo zadruga postajali deo privatizovane imovine, čemu su stanovnici nekoliko mesta u Srbiji pokušali da se suprotstave.\nKulturna politika kakva je vođena u Jugoslaviji u prvoj deceniji nakon oslobođenja zemlje je imala i svoje realne učinke. Ti rezultati, zajedno sa postignutim sveobuhvatnim industrijskim i ekonomskim razvojem i demokratizacijom društva su pružili materijalne osnove za dalji razvoj kulturne proizvodnje. Broj “stručnjaka i umetnika” je sa 224.000 koliko ih je bilo zabileženo 1953. godine porastao je do 1971. na 668.000. Broj zaposlenih u obrazovanju i kulturi 1953. godine iznosio 123.000, a 1971. godine 520.000.\nPrimjer beogradskog Studentskog kulturnog centra\nOd ukupnog broja stanovnika Jugoslavije 1953. godine 1% je bio visokoobrazovan, 1971. godine taj procenat je bio 4,2. Kulturna politika je pratila ovaj razvoj u strukturi stanovništva, kao i sve veće zahteve u društvu za liberalizacijom i otvaranjem prostora za šire uključivanje stanovništva u donošenje odluka o političkom, ekonomskom i kulturnom razvoju zemlje. Primer beogradskog Studentskog kulturnog centra (SKC) na dobar način oslikava kompleksnost odnosa tadašnje kulturne politike. Formiranje SKC-a je “kulturna” materijalizacija levih kritičkih zahteva tadašnjih studenata.\nTokom protesta juna 1968. godine studenti su zahtevali povlačenje “crvene buržoazije” i nastavljanje i produbljivanje socijalističke revolucije. Međutim, za razliku od današnje (kulturne) politike, tadašnje vlasti nisu zažmurile na jedno oko i dozvolile formiranje nekog potpuno autonomnog centra koji bi na marginama društva lagano nestajao usled organizacionih i finansijskih problema. SKC je osnovan i budžetiran iz društvenih sredstava i dat na upravljanje Univerzitetu i studentskoj organizaciji. Time država nije odustala od sprovođenja svoje kulturne politike već je ponovo uzela u obzir realne društvene potrebe i zahteve te time omogućila dalju participaciju građana u kulturnoj proizvodnji.\nBez obzira da li, iz današnje perspektive, formiranje ove institucije vidimo kao osvojeni prostor slobodnog izražavanja nove generacije ili pak državno kontrolisanu kritičku marginu, nesumnjivo je da je SKC predstavljao novi oblik kulturnog i društvenog angažovanja, koje je podrazumevalo kako rad entuzijasta i dobrovoljaca tako i plaćenih profesionalaca, što je značilo i odbacivanje podela na proizvođače i konzumente kulture. Koristeći se dostupnim duštvenim sredstavima za rad i infrastrukturom SKC je odigrao važnu ulogu u kulturnoj edukaciji i približavanju domaće i inostrane kulturne scene. Zahvaljujući konstantnom balansiranju i pregovaranju između angažovanih pojedinaca i forme državne institucije SKC je predstavljao jedan od najinteresantnijih institucionalnih eksperimenata jugoslovenske kulturne politike.\nSKC danas nije ni dovoljno autonoman (ulogu autonomnog kreiranja kulturne proizvodnje preuzeo je civilni sektor) niti dovoljno podržan od strane države. Materijalne i ideološke osnove koje su stvorile SKC su nestale. Imperativ kulturne i prosvetne politike više nije stvaranje prostora i znanja za kritičko promišljanje društva. Zajedno sa komercijalizacijom visokog obrazovanja istanjila se i budžetska linija “studentskog standarda” kojom je finansiran i SKC. Osim što sve više finansija izdvajaju za sam obrazovni proces, studentima je ostalo da sami finansiraju i svoje učešće u kulturnoj proizvodnji i potrošnji. Ako za to imaju dovoljno novca onda neki deo mogu potrošiti u privatnoj knjižari ili privatnom kafiću koji su otvoreni u delovima zgrade SKC-a.\nZakonskim regulativama država je institucije kulture (kao i organizacije civilnog sekotra) prepustila tržištu. Projektno finansiranje koje se nudi kao lek u stvari samo zaoštrava problem. Kako bi iole uspešno finansirale svoje projekte institucije moraju da depolitizuju ili komercijalizuju svoje programe. Često ni to nije dovoljno pa moraju da rentiraju delove svoje infrastrukture. U konačnici sredstva koja ne pristižu od države se delimično nadomešćuju naplatom od korisnika usluga što u velikoj meri ograničava doseg kulture.\nMinistar kulture i informisanja republike Srbije, Ivan Tasovac, smatra da suvrednosti glavni problem kulture i razvoja društva – i u pravu je! Problem je upravo u vrednostima koje on sam zastupa kroz “Nije za svakoga” kulurnu politiku. U ovakvom konceptu država svodi kulturu na stvar individualnog odabira i platežnu sposobnost pojedinaca, dok se potpuno povlači iz podrške kulturnoj produkciji ali i iz povezivanja kulture sa opštim društvenim razvojem. Troškovi produkcije su u potpunosti prebačeni na teret pojedinaca (npr. kulturnih radnika) i institucija. A oni sve teže uspevaju da održe programe i infrastrukturu, dok ujedno sve manji broj ljudi sebi može da priušti kulturnu potrošnju.\nPrimeri domova kulture i studentskih centara mogu poslužiti kao potencijalna alternativa ukoliko se kultura oblikuje i finansira tako da služi celom društvu, a ne samo dogmatičnom veličanju pojedinačnih uspeha i zadovoljstava. Pokušaji formulisanja drugačije kulturne politike, koji bi išli u tom pravcu, moraju uzeti u obzir stvaranje materijalnih osnova za kulturnu produkciju. Odnosno, borba za kulturu za svakoga je borba za privredu i ekonomiju koje će koristiti celom društvu.\nMarko Miletić, http://www.bilten.org/


Kanadski vozači kamiona blokirali granične prelaze sa SAD\nSvet Autor:Glas Amerike09. feb. 202211:2324 komentara\nIzvor: REUTERS/Patrick Doyle\nNajprometniji granični prelaz između SAD i Kanade je delimično zatvoren pošto su kanadski vozači kamiona blokirali nekoliko traka u znak protesta protiv mera koje je vlada donela u cilju suzbijanja epidemije koronavirusa, uključujući i obaveznu vakcinaciju kao uslov za ulazak u zemlju, piše Glas Amerike. Vozači kamiona su juče blokirali most Ambasador koji povezuje Vindzor u Kanadi i Detroit u Mičigenu, SAD.\nKanadska policija je saopštila da je bio blokiran i prelaz u Alberti, piše Glas Amerike.\n„Nastavljamo da radimo na rešavanju ovog pitanja kako bismo mogli da obezbedimo protok robe preko mosta“, rekao je kanadski ministar za javnu bezbednost Marko Mendićino.\nOko 75 odsto ukupnog izvoza Kanade ide u SAD, a preko mosta Ambasador dnevno prodje i do 8.000 kamiona.\nVlasnik mosta, kompanija Internešenal bridž iz Detroita, saopštila je da medjunarodni transport preko mosta mora što pre da se obnovi.\nKanadski vozači kamiona dve nedelje protestuju i u Otavi, gde je proglašeno vanredno stanje u nedelju. Slični protesti organizovani su u Vankuveru i Torontu.\nPolicija je saopštila da su demonstranti odlučni da ostanu u centru Otave i da ne prekidaju blokadu.\nŠef policije u Otavi Stiv Bel upozorio je i da se u polovini od 418 vozila, koja učestvuju u blokadi, nalaze i deca i da su zabrinuti za njihovo zdravlje zbog hladnoće, buke, ugljen-monoksida i nedostatka sanitarnog čvora.\nKanadski sudija je ranije izrekao zabranu kamiondžijama da koriste sirene, koje su pravile stalnu buku i remetile život stanovnika centra grada.\nDemonstrante su podržali konzervativci i u Kanadi i u SAD, a među njima je i bivši američki predsednik Donald Tramp ;koji je kritikovao Trudoa zbog obavezne vakcinacije.\nKanadsk premijer ;Džastin Trudo je u parlamentu rekao da „protesti moraju da prestanu“. Ponovio je i da će vlada nastaviti da se „oslanja na nauku“, odgovarajući na pitanje poslanika da li će ukinuti pandemijske restrikcije.


Prepoznajući mlade kao naš najveći resurs, te da je zapošljavanje ključni mehanizam za uspješnu integraciju mladih u društvo i da je usko povezano sa drugim aspektima života, Ministarstvo ekonomskog\nrazvoja kreiralo je Mjere za mlade: Program podrške za zapošljavanje mladih. U okviru napora na usklađivanju odnosa ponude i tražnje na tržištu rada navedeni program ima za cilj da kroz povećanje znanja, vještina i kompetencija, ključnih vještina i kompetencija, utiče na zapošljivosti i zapošljavanja mladih, posebno lica koja su u nepovoljnom položaju na tržištu rada. Program se temelji na pet mjera koje će doprinijeti stvaranju preduslova za ublažavanje negativnih posljedica izazvanih prolongiranim zapošljavanjem mladih, i orijentisan je na postizanje fer i inkluzivnog društva, punog mogućnosti, uz naglašavanje važnosti principa o aktivnoj podršci zapošljavanju. Njime će se obezbijediti veća usklađenost između obrazovanja i tržišta rada kroz međuinstitucionalnu saradnju, unaprijediće se aktuelni i kreirati novi programi i zakonska rješenja, uz posebno osmišljene mjere za mlade sa invaliditetom. Takođe, Programom se planira jačanje institucionalnih kapaciteta za borbu protiv sive ekonomije, kao i jačanje apsorpcione moći korisnika EU pomoći u oblasti poljoprivrede.\nPosebno je važno naglasiti da ovaj Program predstavlja preteču uvođenju programa „Garancija za mlade“ u Crnoj Gori, koji države članice EU skoro deceniju uspješno sprovode kako bi podržale neometan\nprelazak mladih iz svijeta obrazovanja ili iz nezaposlenosti u svijet rada. Crna Gora se na uvođenje „Garancija za mlade“ obavezala na Ministarskom sastanku 8. jula 2021. godine, a na temelju Ekonomsko-investicionog plana za Zapadni Balkan iz oktobra 2020. godine.\nProgramom podrške za zapošljavanje mladih sistemski će se unaprijediti položaj njihov kroz obezbjeđenje mogućnosti za učenje i pružanje aktivne podrške za povećanje njihove zapošljivosti i zapošljavanja, kao dio širih napora na podsticanju održivog ekonomskog rasta, dostojanstvenog rada i inkluzivnog društva punog mogućnosti.


Glavni odbor SDA o svojim sadašnjim i budućim koalicionim partnerima : Dodik decenijama vodi štetnu politiku, a HDZ BiH dvoličnu | Kliker.info\nGlavni odbor SDA o svojim sadašnjim i budućim koalicionim partnerima : Dodik decenijama vodi štetnu politiku, a HDZ BiH dvoličnu\nGlavni odbor Stranke demokratske akcije (SDA) ocijenio je da lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik i njegova stranka decenijama vode poltiku štetnu po BiH, a da HDZ BiH vodi “dvoličnu politiku”.\nU saopštenju SDA se navodi da Dodik od 2006. godine gotovo svakodnevno “vrijeđa i omalovažava državu BiH i njene institucije, govori o BiH kao nemogućoj i neodrživoj državi, bez ustezanja govori o podjeli zemlje, brisanju granice na Drini, te crta nove granice na Balkanu”.\n“Vrijeđa i Bošnjake, šovinistički poručuje da mu ‘neće suditi muslimani’, Bošnjake povratnike naziva ‘okupatorima Podrinja’, ezan ‘arlaukanjem’, nasrće na njihov identitet, negira bosanski jezik, negira genocid, pokušava mijenjati karakter rata, odlikuje ratne zločince”, naveli su iz SDA.\nU saopštenju SDA je naglašeno da je Dodik od 2006. godine do danas referendumom prijetio skoro 50 puta.\n“Izazivanje krize u vezi sa uspostavljanjem vlasti i Dodikov pokušaj da se volja entiteta nametne državi u oblastima za koje je ona isključivo nadležna i time zaustavi NATO put BiH, samo su kulminacija takve politike”, ocijenili su iz SDA.\nGlavni odbor SDA smatra da je “krajnji cilj te politike i njenih mentora da se, kršeći i ne poštujući zakone i odluke, kao i konsenzusom svih strana ranije utvrđeno spoljno-političko opredjeljenje, zaustavi put BiH prema NATO-u i Evropskoj uniji” i da se blokiraju i obesmisle državne institucije kako bi se u potpunosti razgradila BiH.\nSDA smatra da je “takva destruktivna politika prijetnja stabilnosti i miru u BiH, ali i regionu”, zbog čega su pozvali Dodika i SNSD da obustave politiku destabilizacije države.\n“Pozivamo SNSD da počne u cjelosti poštovati Ustav i zakone BiH, te da poštuju potpisane Principe za formiranje vlasti na nivou BiH koje su potpisali lideri SDA, SNSD i HDZ BiH Bakir Izetbegović, Milorad Dodik i Dragan Čović”, navodi se u saopštenju.\nU SDA smatraju Dodika glavnim krivcem za krizu u vezi sa formiranja vlasti, jer on zahtjeva da se ne poštuju zakoni kojima se ranije definisao NATO put BiH.\nGO SDA je dalje pozvao HDZ BiH da “prestane sa dvoličnom politikom”, kojom, kako je ocijenjeno, istovremeno navodno podržavaju NATO put, ali i odustaju od slanja Godišnjeg nacionalnog programa (ANP) u sjedište NATO-a.\nIz SDA su osudili i tvrdnje čelnika HDZ BiH, prije svih Dragana Čovića i Bože Ljubića, da je “stvaranjem Herceg-Bosne stvorena Bosna i Hercegovina”, kao i da je “ta paradržavna tvorevina putokaz za ustavna rješenja u BiH”.\n“Ove tvrdnje jasno i nedvosmisleno otkrivaju da je cilj HDZ-ove politike etnička segregacija Bosne i Hercegovine. Taj cilj se samo maskira pričom o navodnoj nejednakopravnosti i lažnim samopredstavljanjem kao nosiocima evropskih vrijednosti”, piše u saopštenju.\nSDA smatra da “nikakve ‘evropske vrijednosti’ nisu niti mogu biti formiranje paradržava, zalaganje za etničke podjele i segregaciju ili slavljenje zločinaca koji su bili na čelu te tzv. Herceg-Bosne, a pred Haškim tribunalom su presuđeni za udruženi zločinački poduhvat”.\nSDA je pozvala OHR i ostale predstavnike međunarone zajednice u BiH da “zauzmu odlučniji stav naspram destruktivnih politika koje bi BiH mogle odvesti u duboku krizu, proizvesti nestabilnost i u krajnjem ugroziti mir u BiH, ali i regiji”.


Veliko interesovanje poslodavaca za podsticaje zapošljavanja | Gde Investirati\nMartinović je za RTS rekao da je veliko interesovanje za programe podsticaja zapošljavanja, kao i da najviše poslodavaca aplicira za program zapošljavanja teže zapošljivih kategorija.\nOn je istakao da su 2017. godinu obeležila pozitivna kretanja na tržištu rada.\n“Sada u ovim zimskim mesecima imamo stabilnost koju oslikava i činjenica da je na evidenciji oko 625.000 nezaposlenih lica, što je otprilike broj koji je aktuelan od početka godine. Ova brojka je za oko deset odsto manja nego što je to zabeležila statistika u istom periodu prethodne godine”, naglasio je Martinović.\n“Vidimo da je veliko interesovanja, za ovih nepunih mesec i po dana praktično neki programi mogu gotovo da se potroše u nekom planiranom obimu”, kaže Martinović.\n“Poslodavci godinama zapravo najviše apliciraju za taj program, ali mi tokom godine vršimo prenamenu sredstava tako da uvek ima prostora da se situacija promeni, zato to neki programi za koje poslodavci pokazuju manje interesovanje ne zahtevaju toliki obim novca koliko mi u početku planiramo i onda vrimo prenamenu”, objasnio je Martinović.\n“Program javnih radova se završava 2. aprila i pozivam još ovih nekoliko dana mogu da apliciraju, tu može da učestvuje i javni sektor”, dodao je Martinović.\nIstakao je da se “u programe i mere aktivne politike zapošljavanja, kako finansijske podsticaje tako i one nefinansijske koji takođe podižu nivo zapošljivosti velikog broja lica, godišnje uključi preko 130.000 do 140.000 lica”.\n“Od toga 25.000 do 30.000 lica se direktno uključi zahvaljujući finansijskim podsticajima”, kaže Martinović.\n“Mi ćemo ove godine sigurno imati neto veći obim od tog plana zato to ćemo imati na raspolaganju i veći budžet u odnosu na prethodnu godinu, imaćemo program EU koji takođe može da obuhvati oko 1.500 u finansijskim merama”, dodao je Martinović.\n“Negde oko 120 lokalnih samouprava je apliciralo u programe sufinansiranja i izdvojilo za sada vidimo preliminarno negde preko 500 miliona dinara, tako da ćemo zaista tokom cele godine imati na raspolaganju dovoljno novca da zadovoljimo veliku tražnju poslodavaca”, napominje Martinović.\n“Nezaposlena lica treba da pokažu svoje interesovanje za određeni program kako bi naši savetnici mogli da ih selektuju i usmere za odgovarajuće programe i da na taj nacin ponudu i traženju onoga to je u ovom trenutku aktuelno”, kaže Martinović.\n“Taj program je otvoren do 15. aprila i vidimo da je veliko interesovanje ovih dana, očekujemo i da u ovaj program uključimo blizu 4.000 lica tokom 2018. godine i to je ono što ce sigurno dati značajan podsticaj razvoju preduzetništva u Srbiji”, zaključio je Martinović.\nPrevious Lagarde predložila “Fond za crne dane”\nNext Ukrajinska aviokompanija UIA planira letove za Beograd od 2022.\nTags NSZpodsticajiposaozapošljavanjeZoran Martinović


Sezonski poslovi - Vesti RTV Sokobanja\nDirekcija za urbanizam i izgradnju Sokobanja krenula je sa sezonskim poslovima koji obuhvataju pripreme parkovskih i izletničkih površina. Počele su i aktivnosti održavanja i uredjenja - u toku je košenje trave i obrada cvetnih površina\n20. 04. 2012. VEST: Sezonski poslovi\nDirekcija za urbanizam i izgradnju Sokobanja krenula je sa sezonskim poslovima koji obuhvataju pripreme parkovskih i izletničkih površina. Počele su i aktivnosti održavanja i uredjenja - u toku je košenje trave i obrada cvetnih površina u gradskim parkovima. Juče su započeti radovi na sezonskom održavanju izletišta, a uskore ćemo krenuti i sa obnovom izletničkih elemenata, tako da ćemo uspeti, kao i svake godine da završimo pripremni deo poslova kako bi smo turističku sezonu spremno dočekali, kaže pejzažni arhitekta Direkcije za urbanizam i izgradnju, Dragan Knežević. Pored navedenih aktivnosti, radiće se i obnova i popravka parkovskog mobilijara, uključujući i sprave za igru dece u dečijim igralištima, kao i otklanjanje suvih i oštećenih grana u krošnjama drvoreda na meremernom šetalištu i u parkovima. Radicemo na tome da se obrade sve krošnje, da se ukloni sve što je suvo i opasno, kako ne bi smo imali neželjene posledice, kaže Knežević.


Blic 10.03.2014: ”Godišnje nam prodaju 150.000 tona crkotine”\nObjavljeno sreda, 12 mart 2014 11:30\n"Oko 300 miliona evra godišnje obrne se na crnom tržištu prodaje mesa uginulih životinja, koje nelegalnim putevima završi u mesarama."\nOpširnije na sledećim linkovima. BLIC i B92\nSaopštenje za javnost - Promena vlasničke strukture\nObjavljeno sreda, 05 mart 2014 13:55\nNova akcionarska struktura Energo Zelene: Povećanje kapitala i unapređenje rada!\nKompanija Energo Zelena d.o.o obaveštava javnost da će u narednom periodu doći do promene vlasničke strukture u matičnoj belgijskoj kompaniji Zelena NV, što će dovesti do promena, povećanja akcijskog kapitala i dodatnog unapređenja rada fabrike za preradu sporednih proizvoda životinjskog porekla koja je izgrađena u Inđiji.\nIntervju - Kurt Derieuw\nObjavljeno utorak, 10 decembar 2013 13:55\nIntervju (decembar 2013, prvo izdanje časopisa Market Player) - Kurt Derieuw, generalni direktor Energo Zelene i direktor Electrawinds-a za Srbiju o trenutno aktivnim projektima Electrawinds-a u Srbiji


Zoran Preradović - Ako bude uobičajena Nova godina - čeka nas katastrofičan scenario\nPreradović: Ako bude uobičajena Nova godina – čeka nas katastrofičan scenario\nVesti Autor:N1 Beograd21. dec. 202009:33 > 09:41\nNovinar nedeljnika NIN Zoran Preradović kaže da će uz relaksirane mere protiv koronavirusa za Novu godinu Srbija doživeti katastofičan scenario, kao i da ne zna čemu igra sa živcima građana da se 10 dana pred praznike ne zna kako će oni izgledati. Uzevši u obzir broj dnevno zaraženih i preminulih i najavljeno popuštanje mera, Preradović kaže da je njegov zaključak: "Gde prestaje logika i razum, počinje Srbija sa ovom vlašću".\n„Koliko sam razumeo dr Predraga Kona, medicinski deo Kriznog štaba protiv je popuštanja mera, ali čitajući između redova, politički deo prelomio je da neke stvari budu relaksirane, mislim na produžen rad šoping molova, produžen rad restorana i kafića. Ako to bude kao uobičajena Nova godina, scenario će biti katastrofičan“, rekao je Preradović za N1 neposredno pre odluke Kriznog štaba o novoj relaksaciji mera protiv korone u Srbiji.\nUpitan da li razume nepoverenje građana u vakcine, on kaže da ih apsolutno razume jer „ako baci pogled preko ramena“ i uzme u obzir retrospektivu od marta i kontroverze koje su se rojile i sve što je radila vlast i Krizni štab, misli da je poverenje građana potpuno izgubljeno.\n„I u tom kontekstu ne možete očekivati od ljudi da veruju učinkovitost vakcine, koliko god da to u ovom trenutku jeste jedino rešenje. Poverenje je prokockano na rešenjima koja su van kontrole i konteksta. Tamo gde prestaje svaka logika i razum izgleda da počinje Srbija sa ovom vlašću. Imali smo pobedu nad koronom jer je to bilo pored izbore, posle se kasnilo, medicinski deo Kriznog štaba kaže da su ove mere bile predložene početkom novembra, ali se očigledno politički deo nije složio“, kaže novinar NIN-a.\nOn dodaje da očekuje i da će se vakcine birati po političkoj ideologiji, pa da će „evroentuzijasti da primaju Fajzerovu vakcinu, evroskeptici rusku, a tvrdolinaši kinesku“.\nZa ulazak u Srbiju od ponedeljka obavezan negativan PCR test ili kućna izolacija\nĐerlek: Potencijal virusa slabi, ali to je još uvek na klimavim nogama\nPovodom odluke velikog broja ljudi, njih oko 100.000, da iz inostranstva dođu u Srbiju za praznike i kilometarskih redova na granici koji su do juče trajali, Preradović kaže da razume potrebu ljudi da vide svoje bližnje, ali da ne razume odluku vlasti da taj ulazak ne bude uslovljen negativnim PCR testom.\nOsvrćući se na činjenicu da je Vučić u vreme prvog talasa priznao da mu je najveća greška što je dozvolio dolazak naših ljudi iz inostranstva i da sada ponavlja tu grešku, Preradović navodi da mu se predsednik ne čini mnogo zabrinut na ove brojke koje gledamo „u odnosu na dramaturgiju proletos, pretnje španskim i italijanskim scenariom i punim grobljima“.\nNe čini mu se, dodaje, da postoji zabrinutost ni u medicinskom delu kriznog štaba jer Kon kaže da se to polako smiruje iako je jučerašnja brojka 30 odsto obolelih u odnosu na broj testiranih.\nUpitan za izjavu Vučića da su „tajkuni potrošili 800 miliona evra da ruše Srbiju i njega“, Preradović pita šta je tu sporno ako su uložili svoj novac.\n„Problem je što on uložio milijarde, uložio je novac ali naš, a ne svoj“, kaže.\nOn je istakao i da scene sa jučerašnjeg otvaranja kovid bolnice u Kruševcu tokom kog su zdravstveni radnici u špaliru pozdravili predsednika, podsećaju na mizanscen Severne Koreje ili drugih totalitarnih režima iz prošlosti.\nNa pitanje da li je video snimak na „Pinku“ na kom Mario Spasić najavljuje izmene krivičnog zakona da će biti kažnjivo ugrožavanje psihičkih svojstava i integiteta članova porodica onih koji su na vlasti, Preradović kaže da nije video snimak, ali da mu je zanimljiv i da je to u političkoj zaostavštini Vučića poznato dok je bio ministar informisanja i „doslovno sahranjivao medije“.\nOn kaže i da se nada da Vučića može da sruši opozicija, ali onaj njen deo koji nije protraćio svoje kredite izlaskom na izbore, iako ne misli da su Pokret slobodnih građana ili Nova stranka skriveno uz režim, ali da su neki od njih dali privid legitimiteta prošlim izborima.\n„Ne bih imao poverenja u stranke koje su preko noći menjale stav uz nekakva meni prilično nejasna ili nesuvisla objašnjenja“, kaže.\nDodaje i da u ovom trenutku postoji nekoliko uslova bez kojih će opozicija teško ići na sledećim izborima, a to su – izborni uslovi, razdavajanje parlamentarnih, predsedničkih i beogradskih izbora jer „ako se bude skupa išlo šanse su gotovo nikakve“.\nKljučno je, kaže i otvaranje medija, pre svega javnog servisa. Takođe, navodi i neophodnost da opozicija ne sme da se oslanja na EU posmatrače, već da do izbora obezbedi svoje posmatrače na svim biračkim mestima u Srbiji.\nUpitan za listu najmoćnijih ljudi u medijima na kojoj je prvi vlasnik Pinka Željko Mitrović, a slede Srđan Milovanović iz Kopernikusa i Dragan Bujošević iz RTS, on šaljivo kaže da pretpostavlja da je ozbiljan doprinos Mitrovića bilo ozoniranje i „one koturaljke“.\n„Mitrović je neko ko će sasluživati svakoj vlasti nije to specifikum samo za Vučićevu vlast, već i za prethodne. On je neko ko je svakoj vlasti na usluzi, a pretpostavljam da se računa i bliskost sa samim režimom, ali i nekakav bankovni konto“, kaže Preradović i dodaje da mu ipak nisu najjasniji kriterijumi za izbor na tu listu i da je čudno da Mitrović bude ispred prvog čoveka javnog servisa, „kako god mi posmatrali ono što radi Bujošević“.\nNije, kaže, čudno to što je Jugoslav Ćosić na listi ispred Nenada Lj. Stefanovića, jer Stefanovića „ni ne primećuje u poslednje vreme“. „Ne znamo koliki je njegov uticaj na informativni program, ne bih rekao da je mnogo veliki, a da mnogo toga stiže iz nekakvih kabineta“, kaže.\nkoronaviruskrizni štabmereNova godinaOpozicijaZoran Preradović


Fudbal - Ekipa Partizana, pobednik Međunarodnog turnira "As Kačarevo 2014"\nEkipa Partizana, pobednik Međunarodnog turnira „As Kačarevo 2014“\nNapisano u kategoriji Fudbal, 11 marta, 2014\nU kačarevačkoj hali sportova u organizaciji FK AS, 8.marta održan je dvanaesti Međunarodni turnir u malom fudbalu “AS Kačarevo-2014”. Turnir je okupio oko 150 devojčica i dečaka iz sedam klubova iz Srbije kao i dečake iz Republike Srpske, odnosno dečake FK Borac iz Banja Luke. Procenjuje se da je ovu jedinstvenu sportsku manifestaciju tokom celodnevnog trajanja turnira videlo oko 500-600 ljubitelja najlepše sporedne stvari na svetu.\nTurnir je kao i prethodnih godina bio podeljen na revijalni i takmičarski deo. Dečaci rođeni 2003.godine iz Partizana, Borca, Jagodine i domaćina turnira AS-a, igrali su u takmičarskom delu turnira u Kačarevu. U revijalnom delu su se predstavila sva godišta kluba AS Kačarevo protiv svojih sportskih prijatelja, generacijskih vršnjaka iz klubova sa prostora grada Pančeva koji su se istakli u radu sa mlađim kategorijama. Revijalne utakmice protiv dečaka AS-a su igrali pančevački klubovi Mondijal u 2006/07 i Mika Antić u 2005.godištu kao i glogonjski klub Stenli-Vojvodina u 2001/02 godištu.\nSpecifičnost ovog turnira je što je prvi put odigrana utakmica ženskih ekipa domaćeg AS-a i ŽFK Šampion 2013 iz Pančeva. Potpisan je sporazum o saradnji dva kluba, gde će devojčice iz AS-a nastaviti sa treninzima u Kačarevu, a utakmice će igrati za ŽFK Šampion 2013.Ovih osam devojčica su svoj trenažni proces započele pre pet-šest meseci i imaće prilike da svoj fudbalski napredak proveravaju u utakmicama protiv devojčica iz drugih klubova , a možda neka od njih krene stopama Natalije Đurovski do sada jedine devojčice koja je u AS-u provela 4-5 godina, a danas uspešno nosi dres ŽFK Železničar iz Pančeva i već se čitavu deceniju druži sa „buba-marom“, a tek joj je 18 godina. Sporazum o saradnji su potpisali predsednici klubova Vlada Dimitrijev i Slobodan Anđelović-Spaske. Turnir je prigodnim govorom svečano otvorio Predrag Živković, član Grdskog veća grada Pančeva, uputivši gostima turnira tople reči dobrodošlice.\nU prvoj polufinalnoj utakmici dečaci u „crno–belim“ dresovima koje sa klupe predvodi Zoran Kraljević su nadigrali dečake iz AS-a i zasluženo slavili sa 4:0. Istim rezultatom je završena i druga polufinalna utakmica u kojoj su dečaci Borca iz Banja Luke savladali dečake Jagodine i obezbedili učešće u finalu. Više neizvesnosti viđeno je u utakmici između kačarevačkog AS-a i dečaka iz Jagodine u utakmici za treće mesto. Poveo je AS golom Bogdanovskog, da bi Jagodina uspela da preokrene rezultat i na poluvreme ode sa vođstvom od 2:1. Početkom drugog poluvremena AS je izjednačio golom Denkova i dugo se ravnopravno nosio sa jagodinskim superligašem. Pet minuta pre kraja utakmice pada koncentracija i posle tečne akcije Jagodina dolazi u vođstvo od 3:2, da bi do kraja sa još jednim lepim golom postavila konačnih 4:2, pa su ovom pobedom dečaci trenera Gorana Jovića stigli do medalja i pehara za treće mesto.\nU finalu susret ekipa koje su bile dominantne i sigurne u prvim utakmicama. Partizan preko najboljeg igrača turnira Zečevića vrlo rano dolazi u vođstvo, sigurnom igrom i sa još tri gola, na poluvreme odlazi sa nedostižnih 4:0. Puleni trenera Gorana Radojkovića uspeli su da u drugom poluvremenu postignu dva gola, koja su bili slaba uteha jer su dečaci Partizana još tri puta matirali golmana banjalučana i slavili u finalu sa konačnih 7:2. Priznanja, diplome, medalje i pehare timovima i najboljim pojedincima je uručivao idejni tvorac kluba i turnira AS Kačarevo, Slobodan Anđelović Spaske.\nPrema oceni stručnog žirija za najboljeg igrača ovog turnira je proglašen Kosta Zečević iz FK Partizan. Laskava titula “naj” strelca turnira takođe je otišla u „crno-beli“ tabor, a poneo ju je Velja Ilić sa devet postignutih golova. Za najboljeg golmana turnira proglašen je Aleksandar Lukić iz FK Jagodina. Sve utakmice revijalnog i takmičarskog dela turnira uspešno je vodio mladi i perspektivni sudija FSP Pančevo Nikola Ajder. Da sve protekne u najboljem redu pobrinuli su se sekretar kluba Dušan Terzić, i Mite Nakovski koji je ujedno bio i konferansije turnira.\nPokrovitelji ovogodišnjeg XII međunarodnog turnira “AS Kačarevo-2014” su bili Grad Pančevo i Gradski fudbalski savez Pančevo. Prijatelji turnira bili su: pekara Buona Sera, Dragana Stoiljkovića i Grand sala Srđana Ilijevskog-Piksija. Lep gest i Raiffeisen banke-poslovnice u Pančevu koja je darivala reklamnim majicama sve dečake i devojčice škole fudbala FK “AS” Kačarevo.\n“Zahvalio bih se svim klubovima koji su učestvovali u revijalnom i takmičarskom delu našeg dvanaestog turnira. Zadovoljstvo je imati ovakve ljude i klubove za sportske prijatelje. Drago mi je da i ovog puta svi odlaze iz Kačareva sa osmesima, zadovoljni organizacijom turnira i gostoprimljivošću Kačarevaca. Devojčice i dečaci su imali još jedno novo prijatno sportsko iskustvo, upoznali nove drugare i uživali igrajući utakmice na turniru-rekao je viši fudbalski trener sa UEFA licencama“\n– rekao je Slobodan Anđelović-Spaske.\nDevojčice FK AS Kačarevo – ŽFK “Šampion 2013” 1:7\n2006/07 godište: AS Kačarevo – Mondial 1:2\n2005 godište: AS Kačarevo – Mika Antić 4:1\n2001/02 godište: AS Kačarevo – Stenli Vojvodina-Glogonj 1:1\nRezultati takmičarskog dela turnira za 2003 godište:\nAS Kačarevo – Partizan 0:4\nBorac (Banja Luka) – Jagodina 4:0\nAS Kačarevo – Jagodina 2:4\nPartizan (Beograd) – Borac (Banja Luka) 7:2


Građni će imati uvid u dnevni priliv i odliv novca iz fonda – Grad Bijeljina\nHome Zdravlje Građni će imati uvid u dnevni priliv i odliv novca iz fonda\nZdravlje Bijeljina Srpska i BiH Društvo\nGrađni će imati uvid u dnevni priliv i odliv novca iz fonda\nObjavljeno pre 23. avgusta 2017.\nNacrt zakona o fondu solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu predviđa mehanizme za transparentni uvid građana u dnevni priliv i odliv novca, kao i formiranje posebnog tijela koje će kontrolisati trošenje novca, rekao je generalni sekretar Službe predsjednika Republike Srpske Siniša Karan.\nKaran je rekao danas u Bijeljini da će biti stalno praćen način punjenje budžeta fonda solidarnosti.\n“Komisija za praćenje punjenja budžeta fonda posebno će pratiti način punjenja, što je veoma važno kako bi se reagovalo u `djeliću sekunde` u ovakvim situacijama”, rekao je Karan novinarima i podsjetio da je punjenje fonda isključivo na bazi solidarnosti građana Srpske 0,25 odsto od plate.\nIstovremeno će, kaže Karan, biti i poseban doprinos opština i gradova, ali i donacije organizacija i institucija, pojedinaca, te druga donatorska sredstva.\nOn je prije rasprave o Nacrtu zakona o fondu solidarnosti rekao da zakon posebno tretira način na koji će se ta sredstva dodijeljivati, što će raditi stručne komisije specijalista medicinske struke, upravni odbor i direktor fonda.\nPrema njegovim riječima, ovaj zakon obuhvata djecu do 18 godina za koju nije moguće liječenje u zdravstvenim ustanovama u Srpskoj i u onim zdravstvenim ustanovama sa kojima Fond zdravstvenog osiguranja ima ugovore van Srpske.\nOn je naveo da je današnja rasprava u Bijeljini četvrta, te da će poslije Istočnog Sarajeva, Trebinja, Zvornika i Bijeljine biti nastavljena u Doboju, Prijedoru i Banjaluci.\n“Na javnim raspravama imamo opšte jedinstvo i podršku. Svi građani Republike Srpske, institucije i političke partije su prepoznali vrijednost zakona”, rekao je Karan koji smatra da će rasprave doprinijeti poboljšanju konačnog teksta zakona.\nKaran je naveo da bi polovinom septembra, na prvoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske, Prijedlog zakona o fondu solidarnosti, mogao biti upućen u proceduru, na usvajanje.\nNa području Bijeljine povećan broj migranata u tranzitu\nNa području Policijske uprave Bijeljina od početka godine otkriveno je 26 migranata koji s…


Uhvaćeni u "varanju": Poništeni rezultati šest zemalja na Evroviziji | BL Portal\nOvog vikenda održana je 66. Evrovizija koja se ove godine održavala u Torinu, a na kojoj je pobijedila Ukrajina s pjesmom “Stefanija”, a nakon takmičenja otkriveno je da iza kamera nije sve išlo po planu jer što su otkrivene nepravilnosti prilikom glasanja.\nEurosong u Italiji ostaće zapamćen po brojnim problemima u organizaciji, a dodatnu dramu prouzrokovalo je šest evropskih žirija kod kojih su utvrđene nepravilnosti prilikom glasanja.\nZemlje koje su bile izuzete iz glasanja za pobjednika Eurosonga su: Azerbajdžan, Crna Gora, Gruzija, Poljska, Rumunjska i San Marino.\nO svemu se oglasio EBU koji je u saopštenju objasnio kako su došli do zamjenskog rezultata za poništene glasove žirija koji su uhvaćeni u “varanju”.\n“U analizi glasanja žirija od strane panevropskog glasačkog partnera Europske radiodifuzne unije (EBU) nakon druge generalne probe drugog polufinala Evrosonga 2022., utvrđeni su određeni nepravilni obrasci glasanja u rezultatima šest zemalja. Kako bi se uskladio s Uputama za glasanje takmičenja, EBU je radio sa svojim partnerom za glasanje da bi izračunao zamjenski rezultat za svaku zemlju u pitanju i za drugo polufinale i za veliko finale.\nJavni servisi Azerbejdžana, Crne Gore, Rumunije i Gruzije zahtijevali su objašnjenje od EBU, a to tijelo nije obrazložilo zašto su glasovi šest žirija isključeni.\nPodsjetimo, srpska predstavnica Konstrakta je osvojila 5. mjesto i definitivno bila miljenica publike, nakon čega se srećna vratila u Beograd.\nIako je na malim ekranima izgledalo sve odlično tokom spektakularnog finala, iza kulisa se uoči samog glasanja zapravo odvijala prava drama, prenio je belgijski javni servis VRT.\nTags: Evrovizija, rezultati, varanje\nNakon četvoro djece: Vjenčali se Mirka Vasiljević i Vujadin Savić FOTO