Amerikanci vole šumadijsku rakiju, vina i mineralnu vodu\nTri šumadijske kompanije koje proizvode mineralnu vodu, rakiju i vino “Knjaz Miloš”, “Flores” i vinarija “Aleksandrović” povećale su, u prvih sedam meseci ove godine, izvoz svojih proizvoda na američko tržište za 10 do 20 odsto, u odnosu na isti period prošle godine.\nPored kvaliteta proizvoda ovih kompanija, koji je prepoznat na američkom tržištu, drugi razlog povećanja izvoza je u odluci američkog Kongresa da Srbiji odobri status povlašćene nacije u trgovini, odnosno izvoz oko 5.000 proizvoda, bez carine.\nU kompaniji “Knjaz Miloš” Tanjugu je rečeno da su u skladu sa novom strategijom razvoja ponosni na rezultate koje su uspeli da postignu u ovoj godini.\n“U periodu od januara do avgusta ove godine povećali smo prodaju u Sjedinjenim Američkim Državama za skoro 20 odsto u odnosu na isti period prošle godine”, navedeno je u pisanoj izjavi kompanije “Knjaz Miloš”.\nNajtraženiji proizvod je, dodaju u toj kompaniji, gazirana mineralna voda “Knjaz Miloš”, čiji kvalitet potrošači na inostranom tržištu prepoznaju.\n“Budući da je Republici Srbiji nakon dve godine ponovo odobren Generalni sistem preferencijala za bescarinski izvoz proizvoda na tržište SAD, nastojaćemo da planskim sprovođenjem strategije razvoja iskoristimo sve benefite tokom perioda povlašćenog statusa, a u cilju unapređenja izvoza i poboljšanja saradnje sa američkim kompanijama”, navode u aranđelovačkoj fabrici “Knjaz Miloš”.\nPovećanje izvoza na američko tržište za do 10 do 12 odsto beleže i u kompaniji “Flores” iz Divostina kod Kragujevca, koja je žestoka pića na to tržište izvezla u vrednosti od oko 130.000 dolara.\nOva kompanija, pored “žute ose” kao visokokvalitetnog brenda šljivovice, proizvodi i “belu osu”, “srpsku lozu”, “žutu lincuru”…\n“Najviše je izvezeno u Čikago i Njujork. Od ukupno izvezenih boca žestokog pića, oko 80 odsto je ‘žuta osa’. Na američko tržište izvezli smo i lozovaču i ‘belu osu'”, izjavio je Tanjugu direktor “Floresa” Miomir Pljakić i istakao “da se izvoz na američko tržište širi, bez pompe i reklame”.\nVlasnik vinarije “Aleksandrović” u Vinči, kod Topole, Božidar Aleksandrović u izjavi Tanjugu je rekla da je do sada na meričko tržište izvezeno vina u vrednosti od oko 100.000 dolara.\n“Očekujemo do kraja godine još jednu veću isporuku”, rekao je Aleksandrović i dodao da su prisutnost na tržištu i kontinuitet kvaliteta vina doprineli povećanju tražnje.\nPrema njegovim rečima, na tržište SAD ta vinarija je izvezla najpoznatije brendove i to belo vino “Trijumf” i crveno vino “Regent”.\nIzvoz bezalkoholnih i alkoholnih pića Sšumadije, kao i Pomoravlja, prema podacima Regionalne privredne komore Kragujevac, beleži dobre rezultate ne samo kada je reč o izovzu na američko tržište već i u druge zemlje sveta, pri čemu ostvaruje značajan suficit u spoljnotrgovinskoj razmeni.\n“Za prvih sedam meseci ove godine na inostrana tržišta plasirano je bezalkoholnih i alkoholnih pića u vrednosti od 6,8 miliona dolara, a vrednost uvoza iznosi 25.000 dolara”, ističu u Regionalnoj privrednoj komori Kragujevac.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Banke obračunale 19 miliona eura kamata\n[ TVCG/Mina business, Objavila: R.B. ]\n06. 07. 2020. 15:33 >> 18:32 3\nŽUGIĆ O MORATORIJUMU\nMoratorijum na kredite koristilo je 64 hiljade klijenata, a tokom tri mjeseca prvog moratorijuma obračunata kamata je veća od 19 miliona eura, saopštio je guverner Centralne banke na konsultativnom saslušanju pred skupštinskom Odborom za ekonomiju, finansije i budžet. Saslušanje je predložio poslanik Socijaldemokratske partije Raško Konjević, koji je kazao da nije bilo solidarnosti, te da će najveći teret krize koju je izazvala pandemija koronavirusa platiti građani i privreda. Između ostalog, Konjević je guvernera Žugića pitao da li je trebalo otkazati kamate na moratorijum.\n„Mi smo izveli procjenu kamate prije njene realizacije prema Vladi na bazi prethodnih podataka, koja je iznosila 36 miliona eura. Međutim, obračunata kamata je nešto iznad 19 miliona EUR i za građane i za kompanije“, rekao je Žugić na skupštinskom Odboru za ekonomiju, finansije i budžet.\nOn je kazao da tri ranija scenarija CBCG o prognozama narušavaju reputaciju te ustanove, jer apsolutno 'ne drže vodu'.\nOn je kazao da su banke u zadnje tri godine imale 110 miliona eura profita, a da su u prva tri mjeseca 13 miliona eura u plusu.\nRaško Konjević Radoje Žugić Odbor za ekonomiju Moratorijum\n"Skraćivanje moratorijuma na tri mjeseca nije dobro rješenje"\nBratić da se izjasni o presudi Ratku Mladiću\n10. 06. 2021. 28


Kup Republike Srpske u košarci i sljedeće godine u Trebinju - Glas Srpske\nTREBINjE - Kup Republike Srpske u košarci i sljedeće godine biće održan u Trebinju, dogovoreno je danas na prijemu koji je gradonačelnik Mirko Ćurić organizovao za predstavnike Košarkaškog saveza Republike Srpske i finaliste ovogodišnjeg Kupa koji se održava u ovom gradu.\nĆurić je rekao novinarima nakon prijema da se Kup prvi put ove godine održava u Trebinju i da će i sljedeće godine biti organizovan na isti način, u čemu će učestvovati Košarkaški savez Republike Srpske, trebinjsko Sportsko društvo "Leotar" i grad Trebinje, pod pokroviteljstvom predsjednika Republike Srpske.\nOn je dodao da je na sastanku konstatovano da Košarkaški klub "Leotar" ima dobre potencijale i istakao da je pohvala za upravu kluba došla od vrha Košarkaškog saveza Republike Srpske, što ima još veći značaj.\nPredsjednik Košarkaškog saveza Republike Srpske Boris Spasojević rekao je da ga raduje što je sa gradonačelnikom i njegovim saradnicima postignut dogovor da iduće godine ponovo u istom terminu Kup Republike Srpske bude održan u Trebinju.\n"Predsjednik Republike Srpske /Željka Cvijanović/ je pokrovitelj i naravno da će i ona biti zadovolja našim izborom u interesu svih sportista i ljudi koji vole sport", rekao je Spasojević.\nFinale Kupa Republike Srpske u košarci biće odigrano u sportskoj dvorani "Miloš Mrdić" u Trebinju danas u 17.00 časova, a sastaće se ekipe banjalučkog "Borca" i "Leotara".


Revolucija u Saudijskoj Arabiji: Žene gledale fudbal - SPORTSKI ŽURNAL\nRevolucija u Saudijskoj Arabiji: Žene gledale fudbal\nŽenama u Saudijskoj Arabiji po prvi put je dozvoljeno da uđu na sportski stadion da gledaju fudbalsku utakmicu\nPrvi sportski stadion koji je svoje kapije otvorio ženama je u gradu Džedi, gde su žene u petak gledale utakmicu između dva lokalna tima. U prestonici, Rijadu, žene su prisustvovale futbalskom meču.\nKraljevstvo se dobro pripremilo za ove promene te je na stadionima napravljen takozvani „porodični odeljak” za žene, odvojen barijerama od dela gde se nalaze isključivo muškarci.\nStadioni imaju i prostorije za žene za molitvu, ženske toalete, parking mesta i ulaze za žene. Lokalni mediji izveštavaju da žene imaju i svoje prostorije za pušače.\n„Porodični odeljci” su prisutni širom kraljevstva, gde venčani parovi, bliski rođaci ili grupe prijatelja mogu da sede zajedno, odvojeni od stolova predviđenih samo za muškarce u restoranima i čekaonicama u bankama i bolnicama.\nIako je karta za utakmicu bila samo pet dolara, „porodični odeljak” bio je više prazan nego pun, navela je američka agencija.


Bend Važno Obavještenje objavio spot za pesmu „Žene“ - Rock SvirkeRock Svirke\nBend Važno Obavještenje objavio spot za pesmu „Žene“\nBanjalučki sastav Važno Obavještenje izdao je spot za pesmu „Žene“. Ta pesma je i prvi singl sa njihovog albuma „Uvijek za! (Protiv ne!)“ koji bi uskoro trebao da se pojavi u prodaji.\nAutor teksta i muzike je gitarista benda Đorđe Knežević, aranžman potpisuje bend Važno Obavještenje, a za kompletnu audio produkciju pobrinuo se Studio Digital Boyler.\nČlanovi benda posebno su ponosni na saradnju sa vrsnim banjalučkim pijanistom Arsenom Čarkićem, koji je pesmi dao poseban pečat. Spot za singl „Žene“ snimljen je početkom leta ove godine, a radnja spota osmišljena je tako da odgovara tekstu pesme. Kompletnu video produkciju potpisuje Goran Gogson Ratković. Posebnu zahvalnost izražavaju Ljubiši Raljiću, Eni Radovanović, Milani i Tatjani Knežević i ostalim devojkama koje su učestvovale u stvaranju spota.\nBend Važno obavještenje svira u sastavu: Slobodan Lazičić – vokal, gitara, Đorđe Knežević – vokal, gitara, Nina Devura – violina, Stanko Raljić – bubnjevi i Aleksandar Babić – bas gitara.


Subotica: Vladimir Gaćinović menja Predraga Rogana na klupi Spartaka\n06. jun, 2019.\nNakon sporazumnog raskida saradnje sa Predragom Roganom uprava subotičkog Spartaka brzo je rešila pitanje njegovog naslednika.\nDanas objavljenu vest da je sa dosadašnjim šefom stručnog štaba ’’golubova’’ Predragom Roganom sporazumno raskinuta saradnja brzo je sustigla nova, da je njegov naslednik na klupi Vladimir Gaćinović. Ugovor je potpisan na dve godine, a novi šef struke počeće sa radom 10.juna, kada startuju pripreme ekipe za novu sezonu.\nPovratak iskusnog trenera na mesto velikih uspeha, prema rečima predsednika kluba Nikole Simovića, bilo je najlogičnije rešenje:\n’’Spartak je sa Vladimirom Gaćinovićem na mestu šefa struke postigao najveće rezultate u istoriji kluba. I u prethodnom periodu smo imali dobru saradnju, tako da nismo mnogo kalkulisali s kim želimo da krenemo u novu sezonu. S obzirom da smo se rastali prijateljski, vrlo brzo smo postigli dogovor, uz želju da već u predstojećoj sezoni pokušamo ponoviti rezultate od prošlog puta.’’\nJednu promenu pretrpeo je i stručni štab. Prvi saradnik Vladimira Gaćinovića biće Vladimir Buač, mladi stručnjak koji je vodio Vojvodinu i ČSK iz Čelareva. Srđan Žakula i dalje je trener golmana, Darko Sekulović pomoćni trener, a Radomir Živković kondicioni trener.


ARHIVA - Vlade Divac na konferenciji za novinare povodom objavljivanja novih članova Kuće slavnih (Foto: Reuters/Bob Donnan-USA TODAY Sports)\nLegenda srpske košarke Vlade Divac podneo je ostavku na funkciju generalnog menadžera i potpredsednika za košarkaške operacije Sakramento Kingsa, saopštio je klub iz prestonice Kalifornije.\n"Ovo je bila teška odluka, ali verujemo da je da je to najbolji put napred dok radimo na tome da napravimo pobednički tim kakav naši verni navijači zaslužuju", naveo je u saopštenju vlasnik Kingsa Vivek Ranadiv i dodao:\n"Zahvalni smo Vladu na liderstvu, posvećenosti i vrednom radu koji je demonstrirao i na terenu i van njega. On će uvek biti deo naše porodice Kingsa".\nVlade Divac je rekao da je "bila čast i privilegija služiti kao generalni menadžer Kingsa".\n"Želim da se zahvalim Viveku na prilici koju mi je ukazao i odam priznanje svim sjajnim kolegama s kojima sam uživao radeći za vreme svog mandata. Sakramento i Kingsi uvek će imati specijalno mesto u mom srcu i želim im sve najbolje u budućnosti", naveo je Divac.\nPrethodno je tu vest javilo nekoliko lokalnih reporrtera, među kojima i Sem Emik, koji prati Kingse za uticajni portal Atletik (The Athletic).\nDok Kingsi budu tražili novog generalnog menadžera, vršilac dužnosti i generalnog menadžera i poptredsednika za košarkaške operacije biće Džo Dumars, koji je Detroitu doneo tri titule - dve kao igrač i jednu kao generalni menadžer.\nDumars je tokom poslednjih godinu dana bio savetnik vodećih zvaničnika Kingsa, ali u tom periodu nijednom nije govorio za medije.\nDivac je postao ljubimac navijača Sakramenta krajem 20. i početkom 21. veka, kada je od 1999. do 2004. predvodio tim do šest uzastopnih učešća u plej-ofu, uključujući i finale Zapada 2002. godine. Klub je 2009. povukao njegov dres iz upotrebe, a 2015. jedan od najboljih jugoslovenskih i srpskih košarkaša svih vremena postao je generalni menađžer. Od tada do danas, Kingsi su, kao i tokom poslednjih 14 godina, koliko nisu uspeli da se plasiraju u plej-of, bili ispod proseka - 161 pobeda i 231 poraz.\nKokoškov za Glas Amerike: Nisam hteo da budem selektivan kao selektor\nAmbasador Skot čestitao Divcu prijem u Kuću slavnih\nBjelica kod Bogdana, Sakramento ponovo ima srpski tandem\nKingsi unapredili Peđu Stojakovića u Divčevog pomoćnika


Fondovi za odbranu EU suviše mali za velike ambicije - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija Fondovi za odbranu EU suviše mali za velike ambicije\nLuksemburg, 13. septembar 2019. – Cilj EU da poveća potrošnju za odbranu na 22,5 milijardi evra u narednih deset godina nije dovoljan da zadovolji ambicije u tom sektoru.\nTo je ocenio Evropski revizorski sud (ECA) u novom godišnjem izveštaju o odbrambenoj saradnji i politici bloka.\nAko EU pokušava da se odbrani bez pomoći svog velikog NATO saveznika SAD, “procenjuje se da će joj biti potrebna ulaganja od nekoliko stotina milijardi evra da premosti sadašnji jaz u mogućnostima (u odnosu na ambicije)“, ističe se u izveštaju.\n“Znatna i nekoordinisana smanjenje budžeta za odbranu članica, uz nedovoljno investiranje, uticala su na njihovu vojnu sposobnost“, ističe se u izveštaju.\nBivši estonski premijer Juhan Parts, član Revizorskog suda koji je razmatrao EU potrošnju za odbranu, ocenio je da je neusklađenost između ambicija i resursa “ogromna“.\nOn je za AFP rekao da je “sveobuhvatno vojno planiranje (od strane EU) dupliranje NATO” dodajući da je to pitanje za političare a ne za revizore.\n“Ako veoma velika članica sa ogromnim vojnim budžetom i snagama napušta EU, taj jaz će biti još veći”, rekao je Parts.\n“Ukoliko sada govorimo ‘strateškoj autonomiji’ i zatim o neusklađenosti (sa resursima), ako najveći (vojni) potrošač odlazi, strateška autonomija postaje još nerealnija“, istakao je Parts.\nEvropa, posebno Francuska, sve više se zalaže za stvaranje zajedničke odbrambene sposobnosti sa “strateškom autonomijom” koja će pratiti njenu ekonomsku težinu na svetskoj sceni.\nNeke članice “imaju tendenciju da se fokusiraju na teritorijalnu odbranu od vojnih pretnji koje predstavlja Rusija dok su druge mnogo više orijentisane na bezbednosne izazove iz Severne Afrike ili sa Bliskog istoka“.\nRezultat je da je EU pristup odbrani bio “nejasan“.\nEU namerava da se sa novom Evropskom komisijom i nedavno osnovanim Generalnim direktoratom za odbrambenu industriju i svemir “pozabavi” iscepkanom odbrambenom industrijom i stavi pod kormilo Komisije sadašnje odbrambene inicijative, poput Stalne strukturisane saradnje (PESCO), Evropski fond za odbranu (EDF) koji će tek biti kreiran, kao i moguća zajednička sedišta EU za vojne operacije.\nJedno od oruđa, EDF, koji će finansijski podržavati evropske istraživačke i razvojne projekte širom bloka, treba da počne da radi nakon što budu završeni pregovori o budžetu EU krajem 2019. ili početkom 2020, prenosi Euractiv.\nOznakeEvropska komisijaEvropski revizorski sud\nPrethodno U Beogradu otvoreno sedište Sekretarijata Transportne zajednice Jgoistočne Evrope\nSledeće Teodorović: Medijima presudili prihvatanje medijskih pritisaka i političkog diktata\nTop Tags mediji Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija Pravosuđe OCD konkurs evropske integracije Društvo lokalna samouprava mladi Evropska komisija Evropska unija istraživanje Civilno društvo vladavina prava


KNJAŽEVAC: Miodrag Ivković razrešen funkcije predsednika Skupštine, bilo je i reči o budžetu | TV Istok\nDate: avgust 10, 2018\nNa pisani zahtev 26oro odbornika Skupštine opštine Knjaževac sazvana je 26. po redu sednica lokalnog parlamenta na kojoj je tajnim glasanjem smenjen Miodrag Ivković sa funkcije predsednika Skupštine. Aktima lokalne samouprave rok za izbor novog predsednika je 30 dana, a do tada ovu funkciju će obavljati zamenik predsednika Skupštine Igor Stevanović. Predsednik opštine Knjaževac, Milan Đokić, objasnio je razloge za razrešenje funkcije Miodraga Ivkovića.\n„Razlozi za to su aktivnosti jedne grupe opozicionih odbornika i, nažalost, predsednika Skupštine i bivšeg zamenika predsednika opštine u prethodnom periodu, koji su pokušali da prikupljanjem potpisa smene skupštinsko rukovodstvo, da smene Srpsku naprednu stranku. Taj pokušaj nije uspeo“, rekao je Milan Đokić, predsednik opštine Knjaževac i dodao da misli da nije vreme da se i odbornici i funkcioneri bave samo svojom sudbinom. „Mi smo ovde zahvaljujući poverenju građana koji su nam to poverenje ukazali da bismo im rešavali probleme, a ne da im pravimo nove probleme i troškove svojim neodgovornim ponašanjem. Ja se nadam da ovakvih sednica i tačaka dnevnog reda više neće biti, nego da ćemo donositi odluke koje se tiču rešavanja problema građana“, izjavio je Đokić.\nZa govornicom se svojim saradnicima zahvalio , sada već bivši predsednik Skupštine opštine Knjaževac, Miodrag Ivković rečima: „Nadam se da ćete u narednom periodu bolje da radite. Želim vam puno uspeha u radu.“\nDruga tačka dnevnog reda uključivala je Izveštaj o izvršenju budžeta opštine Knjaževac u periodu od januara do juna 2018. godine. Na sednici je istaknuto da su tokom ovog šestomesečnog perioda bila 3 rebalansa budžeta.\n„Za period januar-jun ukupno su ostvareni tekući prihodi, primanja i preneta sredstva, znači taj suficit koji smo imali na kraju 2017. godine, u iznosu od 407.916.108 dinara. U ovom periodu bila je realizacija izdataka, odnosno rashoda, od 379.989.570 dinara“ rekla je Nadica Marković, šefica odeljenja za budžet.\nPovodom ove tačke, odbornicima se obratio predsednik opštine Milan Đokić rečima: „Kada su u pitnaju infrastrukturni radovi, moram priznati imamo određenu dozu kašnjenja pre svega zbog vremenskih uslova koji su bili jako, jako loši. Velike štete su nastale na atarskim i poljskim putevima i biće neophodno da u rebalansu, već u septembru, opredelimo dodatna sredstva kako bi posle vremenskih nepogda kako bi te puteve doveli u red. „\nĐokić se osvrnuo i na konkurse za poljoprivredu i napomenuo je da su sprovedeni konkursi za voćarstvo, ovčarstvo i kozarstvo, a raspisan je konkurs za podršku prerađivačima mlečnih i mesnatih proizvoda za pogone kao što su mini klanice ili mini sirane.\nPrevious : Održani su 18. „Čučuk Stanini dani“ u Sikolu\nNext : ZAJEČAR: KULTURNE MANIFESTACIJE DO KRAJA AVGUSTA


Nora Ahmetaj i Stefan Filipović u emisiji Dogovor (Foto Kim)\nNora Ahmetaj, članica Pripremnog tima za formiranje Komisije za istinu i pomirenje smatra da su se Srbi i Albanci pomirili na individualnom nivou, ali da ih političari svakodnevno huškaju i podgrevaju nacionalizam umesto da izaberu pravi pristup za pregovore.\n“Političari su taj nivo „povuci potegni“. Oni imaju tu moć da idu napred ali sa druge strane kako stoje stvari i kako pregovaraju, mi idemo samo nazad“.\n„Političari su inicijalni nivo naših problema“, slaže se Stefan Filipović iz Centra za mir i toleranciju.\n„Najveći paradoks je što su oni ključni deo nekog potencijalnog rešenja. Još komplikovanije je to što nisu to samo političke elilte iz Beograda i Prištine, još je komplikovanija priča jer su tu upletene i političke elite iz međunarodne zajednice“.\nNora Ahmetaj više od dvadeset godina radi sa najranjivijom grupom, žrtvama rata i članovima porodica nestalih. Tokom tog perioda ona je, kako kaže, utvrdila da su upravo oni pokretači pomirenja. Oni koji „nisu ni taknuti u ratu“ su, prema njenom mišljenju, najrigidniji i na pomirenje gledaju kao na deo politike a ne nešto što bi trebalo da bude opšte prihvaćeno.\n„Žrtve rata i oni koji su preživeli, oni koji imaju ime i prezime, za njih tu nema politike, oni pričaju jezikom patnje i žrtvovanja i za njih svaka žrtva ima ime i prezime, kao što i svaki počinilac ima ime i prezime. Kada pričamo o pomirenju to ne može a da se ne dogodi u tri nivoa – individualni nivo, zajednički nivo unutar zajednice i politički. E sad, kada dođemo do tog političkog sve je to nekako vezano u čvor“.\nStefan Filipović kaže da čitav proces otežava velika podela unutar društva, ne samo politička i etnička i da politička elita u Prištini na Srbe na Kosovu gleda kao na predstavnike srpske države.\n“Srpske kuće i porodice nisu policijske stanice, sudovi i kasarne, to su ljudi sa svojim svakodnevnim problemima koji se bore i koji su usled svih ovih problema doneli odluku da svoj život i svoju sreću grade ovde na Kosovu“.\nSagovornici su se složili da zapaljive izjave ne doprinose pomirenju, te da bi političari trebalo da se uzdržavaju. Nažalost, kako ističe Nora Ahmetaj ni Kosovo, ni Srbija nemaju zrele političare koji razmišljaju izvan dnevne politike.\n„Ovi političari nažalost samo huškaju. Oni misle da prave politiku ali najiskrenije, narod ponekad biva da je pametniji od onih koji nas vode.\n„Te političke izjave su uzročno posledične i najveći problem političkih elita u Beogradu u poslednjih 20 godina je da ne shvataju koliko njihova izgovorena reč u nekom Medija centru u Beogradu se manifestuje ovde kod nas u Čaglavici ili Gračanici ili Štrpcu. To je brzinom svetlosti i ta odgovornost za izgovorenu reč treba da bude primarna kada govore bilo šta na temu Kosova“, kaže Filipović.\nOsim zapaljivih izjava, pomirenju između dva naroda škodi i usvajanje Rezolucije o genocidu Srbije na Kosovu nedavno usvojena u Skupštini Kosova, ističe Ahmetaj.\n„Ako međunarodni sud nije odlučio i potvrdio da je ovde bio genocid, onda stvarno šta god političari kažu meni je stvarno gubljenje vremena bavljenje njihovim tezama“.\nFilipović na usvajanje Rezolucije gleda kao na čist politički akt.\n“Čisto političke aktove, kratkoročne i populističke. Ono čega se treba držati jesu odluke nadležnih sudskih organa na međunarodnoj istanci. Sve ostalo je dnevno politička agenda političkih partija i trebamo što više da radimo da zaštitimo naše građane od tih dnevno-političkih agendi“, dodaje Filipović.\nU tom smislu političari često zloupotrebljavaju žrtve, posebno kada krene izborna kampanja, kaže Ahmetaj.\n“Žene žetve i muškarci znaju kako se manipuliše njihovom patnjom u Skupštini i svugde i ponekad je stvarno jako licemeran način na koji se ponašaju političari“, dodajući da je poražavajuće da posle dvadeset godina od rata ne postoji Dan sećanja na žrtve.\nAhmetaj kaže da se tokom svoje karijere nije previše bavila pitanjem žrtava seksualnog nasilja ali da je zabrinajva licitiranje sa brojevima. Njoj, kako kaže nije jasno odakle podatak da je bilo 20 hiljada silovanih Albanki tokom rata.\n„Meni je ta cifra, i dok sam vodila centar toliko smo pokušali da istražimo odakle taj broj. Meni su ove brojke političke cifre i ponekad mislim da smo mi više počinili zlo nego dobro time što smo izašli sa takvim brojkama“.\nČlanica Pripremnog tima za Komisiju za istinu i pomirenje i predstavnica Centra za dokumentaciju ističe da je tokom dvadeset godina najviše na dokumentovanju istine radilo civilno društvo. Međutim, ona smatra da uprkos tome nije mnogo urađeno i da time treba da se pozabavi i akademija, istoričari, umetnici i političari.\n03.06.2020 Direktorima škola zabranjeno da daju izjave za medije? (548)\n03.06.2020 Zahvalnica za doprinos u borbi protiv Kovida 19 (223)


Težak put Vojvodine do Lige šampiona - Sportska centrala\nTežak put Vojvodine do Lige šampiona\n25 avg 2020. 21:36\nEvropska odbojkaška konfederacija, CEV, objavila je konačan raspored turnira i utakmica I runde CEV Lige šampiona 2021. u konkurenciji odbojkaša.\nVojvodina NS seme iz Novog Sada, prvak Srbije i pobednik Banka Poštanska štedionica Superlige 2019/2020. odigraće u F grupi samo jedan turnir i to u Trentu, u Italiji, od 29. septembra do 1. oktobra. Prvak Srbije će prvog dana biti slobodan, a zatim će 30. septembra igrati protiv Polonije iz Londona, a 1. oktobra protiv Trentina, domaćina turnira. Pobednik će izboriti plasman u II rundu, a preostale dve ekipe će takmičenje nastaviti u Kupu CEV 2021.


Prva evropska konferencija posvećena manjinskim i lokalnim medijma - Minority News\nPrva evropska konferencija posvećena manjinskim i lokalnim medijima održana je u cilјu unapređenja informisanja manjinskih zajednica i interkulturalnog dijaloga između manjinskih zajednica Evrope i medija, kao i razmene najbolјih praksi u oblasti izdavaštva u toku digitalizacije i postojećih demografskih društvenih promena.\nSavetnica u kabinetu poverenice za zaštitu ravnopravnosti, Tamara Vlaškalin, rekla je na panelu “Evropa i manjinski mediji” da su mediji dobar partner ovoj instituciji jer mogu da doprinesu borbi protiv diskriminacije i da neguju kulturu razumevanja između različitih kulturnih, etničkih, verskih i drugih društvenih grupa.\nPrema podacima iz Redovnog godišnjeg izveštaja Poverenika za 2016. godinu, 4,6 odsto od svih podnetih pritužbi u kojima je navedeno lično svojstvo, odnosi se na oblast javnog informisanja i medija. Ipak, primećujemo da se manji broj tih pritužbi odnosi na lokalne i manjinske medije, rekla je Tamara Vlaškalin.\nOna je dodala da, uprkos čestom izveštavanju u senzacionalističkom maniru, postoji veliki broj novinara i novinarki koji poštuju antidiskriminacione propise, etičke vrednosti i Kodeks novinara, a Poverenik svake godine raspisuje konkurs za Godišnju medijsku nagradu za toleranciju kojom želi da motiviše i podstakne medije da na korektan način izveštavaju o zabrani diskriminacije i unapređenju ravnopravnosti.\nKonfereniju su organizovali Heror Media Pont, Giacomelli Media, Centar za razvoj manjinskih i lokalnih medija, Magyar Szó, Asocijacija medija u saradnji sa MIDAS-om i Fakultetom za menadžment.\nOznake:\tHeror Media Pont, Magyar Szo, manjinski mediji\nOdržan sastanak ministra Ružića sa predstavnicima nacionalnih saveta nacionalnih manjina\nGlasanjem do većih prava\nPočela druga Međuvladina konferencija Srbije i Evropske unije


Srce na Istoku, a džep na Zapadu - tako bi se, u najkraćem mogli opisati rezultati najnovijeg istraživanja javnog mnenja agencije Demostat. Veliki deo od 1.200 ispitanika je, odgovarajući na pitanja istraživača, reklo da Rusiju smatra najvećim prijateljem, ali su, kao zemlju u kojoj bi živeli, ispitanici najčešće navodili Nemačku i Švajcarsku.\nIako 41 odsto građana Srbije smatra Rusiju najvećim prijateljem, svega tri odsto bi se odlučilo da živi u toj zemlji, pokazalo je danas predstavljeno istraživanje agencije Demostat o Srbiji između Istoka i Zapada. Deset odsto anketiranih smatra da Srbija nema nijednog prijatelja, šest odsto misli da je najveći prijatelj Kina, sedam odsto Grčka, a na spisku su, sa tri ili manje odsto podrške, Makedonija, Crna Gora, Nemačka, SAD, Rumunija i Francuska.\nMeđutim, na pitanje u kojoj zemlji bi, posle Srbije, najviše voleli da žive, 52 odsto se izjasnilo za zemlje Zapada - u Nemačkoj bi živelo 11 odsto ispitanika, sedam odsto u Švajcarskoj, po pet odsto u Austriji, Italiji i Švedskoj, četiri odsto u SAD.\nZanimljivi su odgovori ispitanika i na pitanje da li su Srbiji potrebne vojne baze velikih sila.\n"Natpolovičan broj ispitanika, 53 posto, kaže da Srbiji ne trebaju vojne baze. Dvadeset posto kaže baze Rusije, četiri posto kaže vojne baze i Amerike i Rusije, dva posto kaže samo Amerike. I jedna petina kaže da ne zna", kaže Srećko Mihajlović, glavni istraživač Demostata.\nIstraživač Demostata i glavni uredik agencije Beta Dragan Janjić, je ocenio da Srbija kao društvo nije uspela da stvori svest između politike koja se vodi i kvaliteta života.\n"To je, po meni, posledica nespremnosti političara da se na ozbiljan način uhvate u koštac sa problemima. Mi nemamo ni jednu, ozbiljnu, stručnu javnu raspravu o bilo kom ozbiljnom pitanju spoljne politike, unutrašnje politike, itd. Mi sad imamo neke nagoveštaje razgovora o Kosovu, ali to su samo nagoveštaji", ističe Janjić.\nInteresantni su odgovori ispitanika na pitanje koju zemlju bi preporučili svojoj deci za život - 16 odsto je reklo da je to Nemačka, 11 odsto Švajcarska, po pet odsto Austrija i SAD, po četiri odsto Švedska i Norveška, a po tri odsto smatra da su to Italija, Kanada i Rusija.\nGlavni istraživač Demostata Srećko Mihajlović rekao je da, prema mišljenju nekih, istraživanje nije trebalo ni raditi, jer se rezultati unapred znaju i da je Srbiji "srce na Istoku, a džep na Zapadu".


Mediji: Bajden oprezan prema novim sankcijama Rusiji - plaši se nemačke reakcije - 28.11.2021, Sputnik Srbija\nAdministracija predsednika SAD Džozefa Bajdena je protiv inicijative kongresa o uvođenju novih sankcija „Severnom toku 2“, piše „Hil“. 28.11.2021, Sputnik Srbija\nBez obzira na nedavno stupanje na snagu sankcija protiv kompanija „Transadria“ i broda „Marlin“ koji su radili na projektu gasovoda, američki senatori nastavljaju sa pozivima za uvođenje strožijih mera protiv „Severnog toka 2“. Ipak, Bela kuća je oprezna prema ovakvim inicijativama, jer se plaši reakcije Nemačke.„Ovo je težak trenutak za Bajdena, jer predsednik želi da bude oprezan po pitanju ekonomskih interesa Nemačke, ali se nalazi pod pritiskom zbog sve borbenije pozicije Moskve prema Ukrajini“, piše list.Kako pišu mediji, državni sekretar Entoni Blinken pozvao je da se blokira usvajanje amandmana na nacrt vojnog budžeta koji se tiče sankcija protiv operatera gasovoda „Nord strim 2“ i drugih kompanija koje učestvuju u testiranju i sertifikaciji gasovoda. Štaviše, njenim autorima, senatorima-republikancima Džejmsu Rišu i Tediju Kruzu odbijeno je glasanje povodom njihove inicijative zbog „neidentifikovanih proceduralnih prepreka u Predstavničkom domu“.Ipak, kongresmeni će nastaviti da insistiraju na usvajanju amandmana, dok samo glasanje obećava biti vrlo teško, posebno za predstavnike Demokratske stranke koji podržavaju sankcije i sada su došli u sukob sa stavom Bajdenove administracije, zaključuje „Hil“.\nrusija, sad, severni tok 2, rusija – ekonomija, svet – ekonomija\nAdministracija predsednika SAD Džozefa Bajdena je protiv inicijative kongresa o uvođenju novih sankcija „Severnom toku 2“, piše „Hil“.\nBez obzira na nedavno stupanje na snagu sankcija protiv kompanija „Transadria“ i broda „Marlin“ koji su radili na projektu gasovoda, američki senatori nastavljaju sa pozivima za uvođenje strožijih mera protiv „Severnog toka 2“. Ipak, Bela kuća je oprezna prema ovakvim inicijativama, jer se plaši reakcije Nemačke.\n„Ovo je težak trenutak za Bajdena, jer predsednik želi da bude oprezan po pitanju ekonomskih interesa Nemačke, ali se nalazi pod pritiskom zbog sve borbenije pozicije Moskve prema Ukrajini“, piše list.\nKako pišu mediji, državni sekretar Entoni Blinken pozvao je da se blokira usvajanje amandmana na nacrt vojnog budžeta koji se tiče sankcija protiv operatera gasovoda „Nord strim 2“ i drugih kompanija koje učestvuju u testiranju i sertifikaciji gasovoda. Štaviše, njenim autorima, senatorima-republikancima Džejmsu Rišu i Tediju Kruzu odbijeno je glasanje povodom njihove inicijative zbog „neidentifikovanih proceduralnih prepreka u Predstavničkom domu“.\nIpak, kongresmeni će nastaviti da insistiraju na usvajanju amandmana, dok samo glasanje obećava biti vrlo teško, posebno za predstavnike Demokratske stranke koji podržavaju sankcije i sada su došli u sukob sa stavom Bajdenove administracije, zaključuje „Hil“.\nNovi udar na „Severni tok 2“: Amerika uvela sankcije protiv broda i kompanije povezanih sa gasovodom\n23 Novembar 2021, 18:19


Univerzitet Harvard optužen je da nepravedno uzima u obzir rasu pri upisu studenata, primoravajući Amerikance azijskog porekla da ispune više standarde od pripadnika drugih rasnih grupa.\nPozitivna diskriminacija, odnosno tzv. afirmativna akcija pri upisu na američke univerzitete koja uzima u obzir pripadnost rasi s ciljem da se poveća broj afroameričkih i latinoameričkih studenata mogla bi biti zabranjena. Do ovoga bi moglo doći jer je Vrhovni sud, u kojem su konzervativne sudije u većini, prihvatio da razmatra takvu politiku prijema studenata, pišu svetski mediji.\nČitamo vam: Afirmativna akcija na univerzitetima u SAD pod znakom pitanja\nTužbe protiv Harvarda i Univerziteta Severne Karoline\nAmeričkim univerzitetima moglo bi biti zabranjeno da koriste pozitivnu diskriminaciju za povećanje broja crnih i latinoameričkih studenata nakon što je Vrhovni sud pristao da donese odluku o pozitivnoj diskriminaciji, ocenjuje Tajms (The Times).\nSudije Vrhovnog suda, koji čine šestoro konzervativnih i troje liberalnih sudija, saglasili su se da saslušaju žalbu zbog programa upisa koji uzimaju u obzir rasu na Harvardu i Univerzitetu Severne Karoline (UNC).\nIako je američki najviši sud postavio presedane u korist određene pozitivne diskriminacije na univerzitetima 1978, 2003. i 2016. godine, postoje znaci da bi konzervativna supervećina posle imenovanja troje konzervativnih sudija pod prethodnim predsednikom Donaldom Trampom (Trump) mogla da okonča ovu politiku.\nSaslušanje argumenata o afirmativnoj akciji na univerzitetima verovatno će početi na jesen.\nSudije su prihvatile da saslušaju žalbe na odluke nižeg suda koje su potvrdile politiku Harvarda i UNC-a. Žalbe je podnela grupa Studenti za fer upis (Students for Fair Admissions), koju je osnovao Edvard Blum (Edward), aktivista koji se bori protiv afirmativne akcije.\n"U multirasnoj, multietničkoj naciji kao što je naša, standardi za upis na fakultet ne mogu se povećati za neke rase i etničke grupe, a sniziti za druge. Naša nacija ne može ispraviti raniju diskriminaciju i rasne preferencije novom diskriminacijom i drugačijim rasnim preferencijama", naveo je Blum.\nTužba Studenata za fer upis protiv Harvarda istakla je posebno eksplozivnu tvrdnju: da je univerzitet dozvolio da rasizam protiv azijskih Amerikanaca utiče na razmatranje njihovih prijava, ukazuje Vašington post (The Washington Post).\nBlumova grupa je citirala podatke za koje kaže da pokazuju tendenciju da Harvard visoko rangira kandidate azijskog porekla po akademskim rezultatima, ali da ih kažnjava nižim rangiranjem po ličnim kvalitetima kao što su liderstvo i saosećanje.\nTužba je takođe otkrila internu recenziju Harvarda koja je sugerisala da bi azijski Amerikanci bili primljeni u većem broju ako bi akademski rezultati bili jedini kriterijum za upis. Podnosilac tužbe kaže da je Harvard sakrio tu studiju, dok univerzitet navodi da je ona nepotpuna i preliminarna, negirajući da diskriminiše ili na bilo koji način kažnjava azijske Amerikance.\nVećina Amerikanaca podržava pozitivnu diskriminaciju\nPolitika prijema na univerzitete za koje vlada velika konkurencija, kao i na prestižne srednje škole, postala je tema intenzivne debate u SAD poslednjih godina, dok se te institucije bore s pitanjima institucionalnog rasizma i želje da se nagrađuju zasluge, ističe BBC.\nU tužbi protiv Harvarda, organizacija Studenti za fer upis navela je da taj univerzitet nepravedno uzima u obzir rasu kada razmatra kandidate, primoravajući studente azijskog porekla da ispune više standarde od studenata iz drugih rasnih grupa.\nHarvard je u više navrata negirao optužbe i tvrdi da koristi holističku strategiju za procenu kandidata, pri čemu je rasa jedan od brojnih faktora, mada je naveo da je prijem u kojem se uzima u obzir rasna pripadnost dozvoljen zakonom.\nTaj univerzitet je jedan od najbolje ocenjenih i najselektivnijih privatnih univerziteta u SAD. U poslednjoj klasi je primio 2.320 učenika od preko 57.000 kandidata. Od toga su 25,9 odsto Amerikanci poreklom iz Azije.\nU zasebnoj tužbi Studenta za fer upis protiv UNC-a navodi se da su beli kandidati diskriminisani na upisu koji favorizuje Afroamerikance, Latinoamerikance i pripadnike starosedalačkih naroda.\nUNC, koji se finansira iz javnih sredstava, odbacio je optužbe i naveo da je njegov proces prijema zakonit, što je potvrđeno na nižem federalnom sudu.\nNa taj univerzitet je u jesen 2021. godine od 53.700 kandidata upisano njih 19,2 odsto, od čega se oko 65 odsto identifikuju kao belci.\nGalupova anketa iz jula 2021. pokazala je da oko 62 odsto Amerikanaca podržava politiku afirmativne akcije, što je najviše u poslednjih 20 godina, ali, kako ukazuje BBC, nije precizirano da li to obuhvata škole ili radna mesta.\nSumnje konzervativne supervećine Vrhovnog suda\nNova konzervativna supervećina suda mogla bi biti skeptična prema programima upisa koji uzimaju u obzir rasu, što budi sumnje u budućnost afirmativne akcije u visokom obrazovanju, ističe Njujork tajms (The New York Times).\nVrhovni sud je u više navrata podržavao slične programe, poslednji put 2016, ali sa pomeranjem članstva suda udesno, nova konzervativna supervećina gotovo će izvesno na afirmativnu akciju gledati sa sumnjom, ugrožavajući presedan star više od 40 godina koji kaže da pripadnost nekoj rasi može biti jedan od mnogih faktora u proceni kandidata za prijem.\nSlučajevi protiv Harvarda i UNC-a će testirati posvećenost konzervativne većine presedanima, ukazuje Njujork tajms, dodajući da kao i u nedavnim slučajevima o abortusu, postoje razlozi da se misli da većina neće oklevati da poništi bitne presedane ako ih smatra krajnje pogrešnim.\nPresuda koja bi ograničila ili zabranila uzimanje rase u razmatranje pri upisu bi odjeknula širom američkog visokog obrazovanja i mogla bi fundamentalno da preoblikuje prijem na fakultete, ocenjuje list, ukazujući da se svi zainteresovani za slučaj slažu da bi takva odluka verovatno smanjila broj crnih i latino studenata na fakultetima koje je teže upisati, uz povećavanje prijema azijskih Amerikanca i belaca.\nSlučaj je takođe podelio Amerikance azijskog porekla, ukazuje Njujork tajms. Dok pojedine grupe kažu da se prijave dece azijskih Amerikanaca s dobrim akademskim uspehom ne uzimaju u obzir zbog njihovog porekla, druge organizacije azijskih Amerikanaca tvrde da rasna pripadnost i dalje nepravedno ograničava obrazovne mogućnosti za studente koji nisu beli i da ocene i rezultati na testovima uvećavaju te nejednakosti.\nNije sve u ocenama\nMnogi fakulteti s velikom konkurencijom za upis koriste ono što nazivaju holističkim procesom prijema studenata koji pored akademskih rezultata uzima u obzir činioce kao što su vannastavna postignuća i preporuke, kao i socijalno poreklo kandidata s ciljem da se osigura upis raznovrsnih studenata čija životna iskustva i pogledi mogu da obogate obrazovne mogućnosti njihovih kolega, ukazuje Volstrit žurnal (The Wall Street Journal).\nSlužbe za prijem studenata kažu da bi upis učenika s najboljim ocenama na najtežim predmetima ili s najboljim rezultatima na standardizovanim testovima, zatvorio mogućnosti za učenike čije škole imaju ograničenu ponudu nastave ili koje ne mogu da priušte skupe programe priprema za testove.\nUpisom studenata samo na osnovu rezultata testova, pokazala je jedna studija Univerziteta Džordžtaun, fakulteti bi završili sa studentskom populacijom u kojoj bi značajno više bilo bogatih, belih i muških studenata.\nUzimanjem u obzir i prošlost kandidata kao što su prevazilaženje teškoća, odrastanje s bakom i dedom ili staranje o mlađem bratu ili sestri, ili na drugi način iskorištavanje ograničenih resursa, službe za prijem kažu da mogu uočiti kandidate s potencijalom i omogućiti prednosti obrazovanja pripadnicima raznih klasa.\nDesetine lidera u visokom obrazovanju podržale su Harvard i UNC u pravnoj borbi, ali i, kako navodi Volstrit džurnal, šefovi kompanija koji kažu da bi talenti koje regrutuju bili homogeniji ako se onemogući afirmativna akcija.


Dobijanje novih poslova potvrda uspešnog rada • RTK\nDobijanje novih poslova potvrda uspešnog rada\nAkademski vajar Branislav Ristić iz Štrpca već 15 godina drvetu udahnjuje dušu. Pored velikog broja skulptura i ikona, izradio je i ikonostas za crkvu Svetog Spasa u Gotovuši i crkvu Svetog Jovana u Štrpcu. Naročito se ponosi drvenim stočićem koji je pravio za manastir Hilandar.\nZa izradu novog ikonostasa, u skromnim uslovima, ovom duborescu je potrebno oko 10 meseci aktivnog rada.\n„Trenutno radim na ikonostasu za crkvu Vavedenja Presvete Bogorodice, koja se nalazi u mestu Koš, u blizini Osojana. Trenutno je u izradi jedna strana „Carskih Dveri“ sa Blagovesnikom. To je ikonostas od nekih 10 kvadrata i potrebno je oko 10 meseci da se sve kompletira, sa svim stubovima, tablama i svim drugim elementima. Trenutno radim na crnom brestu koji je interesantan za rad, ima lepu šaru i što je najbitnije, postojano je drvo i trajno, jer sigurno traje par stotina godina”, ističe Branislav Ristić.\nZa svakog umetnika je bitno da neko prepozna vrednost njegovog rada, jer to motiviše stvaraoca, tvrdi Ristić.\n„Za svakog umetnika je važno kada dobije novi posao, novi zadatak, što znači da je neko prepoznao njegov prethodni rad i ta priča traje i meni to puno znači. Trenutno sam najviše zaokupljen ovim poslom, mada kada se dobije malo slobodnog vremena odradim i neku ikonu. Na primer, krenem da radim na stvaranju jednog dela pa zatim krenem nešto drugo, jer je monotonija u ovom poslu mnogo teška stvar. Ukoliko se radi jednolično, gubi se interesovanje, mnogo je bolje kada se nešto promeni pa odradi i nešto drugo, onda mozak kreativnije razmišlja“, zaključuje Ristić.\nBranislav Ristić planira i samostalnu izložbu za koju je, kaže, potrebno još mnogo aktivnog rada i stvaralaštva. Kreativnosti i entuzijazma mu ne manjka pa se nadamo da na izlaganje njegovih radova nećemo predugo čekati.\nU Štrpcu malinari završavaju prve prolećne radove\nKFOR pronašao neeksplodirane mine na severu Kosova\nSedam izlečenih i pet novih zaraženih pacijenata\n"Obaviće se ispitivanja sumnjivih na Kovid 19 i na severu"\nTači: Da se sprovodi zakon i na severnom delu Kosova


Objavljeno: 18.10.2020 ; Ažurirano: 19.10.2020\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 946 uzoraka, od kojih je 379 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 181.407 uzoraka, a COVID-19 potvrđen je kod 22.209 osoba. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH oporavila su se 17.262 pacijenta, a u protekla 24 sata evidentiran je oporavak 166 pacijenata. Trenutno je aktivan 4.321 slučaj/pozitivan na COVID-19.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH nisu prijavljeni novi smrtni ishodi. S današnjim danom, ukupan broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 626, i to 417 muškaraca i 209 žena.\nNaredbom Kriznog štaba/stožera Federalnog ministarstva zdravstva obavezno je nošenje zaštitnih maski u zatvorenom prostoru uz poštivanje distance od minimalno dva metra, kao i u otvorenom prostoru, ukoliko na otvorenom prostoru nije moguće održavati fizičku distancu od dva metra između osoba. *\nSukladno tome i zbog povećanja broja zaraženih u Kantonu Sarajevo posljednjih dana, *Krizni štab Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo donio je nove naredbe sa restriktivnijim mjerama koje se odnose na obavezno nošenje maski na otvorenom, kao i smanjenje dozvoljenog broja osoba u zatvorenom i na otvorenom u Kantonu Sarajevo. Više o naredbama Kriznog štaba MZ Kantona Sarajevo kao i kompletne naredbe koje se primjenjuju od 15.10., možete naći NA OVOM LINKU.


Poslušajte dame: Ovako izgleda savršen mušakarac - Men`s Health\nPoslušajte dame: Ovako izgleda savršen mušakarac\nKako Esquire prenosi, portali Marie Claire, Harper’s Bazaar i Cosmopolitan sproveli su među ženama ispitivanje o muškoj modi, kao i o tome koje komade garderobe najviše vole na muškarcima. U okviru ankete, svako pitanje je imalo četiri ponuđena odgovora.\nKOJE PANTALONE ONE ŽELE DA VIDE NA NAMA?\nČak 80, 6 procenata ispitanih devojaka je odgovorilo da voli da vidi muškarca u farmericama. Neuporedivo manje procenata su pripali kategorijama chino pantalona, elegantnim pantalonama i board šortsevima.\nKOJOJ POZNATOJ LIČNOSTI NAJBOLJE STOJE FARMERICE?\nNeverovatnih 83, 9 procenata devojaka bi želelo da njihovom muškarcu farmerice pristaju kao Bred Pitu u filmu “Telma i Luiz”.\nNajbolja boja na muškarcu, prema mišljenju 41,9 procenata devojaka, jeste plava, a čak 35, 5 procenata je odgovorilo da voli svaku boju koja se slaže s očima njihovog muškarca.\nNAJPRIVLAČNIJA STVAR NA MUŠKARCU\nNeverovatnih 67,7 procenata ispitanica je odgovorilo da su najseksi stvar na muškarcu neravne, zgužvane farmerice i obična bela majica, a drugo mesto sa 22,6 procenata zauzima smoking.\nČak 58,1 procenata devojaka voli kada ne mirišite ni na šta posebno, dok 16 procenata voli muškarce sa kolonjskim vodama koje mirišu na citruse.\nKOJI MUŠKI KOMAD GARDEROBE VOLE DA NOSE\nNa pitanje koja je omiljena stvar koju pozajmljuju od svog muškarca, 45,2 procenta devojaka je odgovorilo da je u pitanju iznošena košulja.\nNAJVEĆA MODNA GREŠKA\nNajkrupnijom modnom greškom muškaraca, 32,3 procenta devojka smatra prekratke pantalone, dok su na drugom i trećem mestu sa po 25,8 procenata nalaze sportske čarape sa elegantnim cipelama i preveliko odelo.\nŠTA AKO SE MUŠKARAC OBLAČI BOLJE OD DEVOJKE\nNajmanje devojaka (12,9 procenata) smatra da muškarac koji se oblači bolje od svoje devojke najverovatnije koristi sve njene skupocene preparate za kosu, dok većina ispitanica (51, 6 procenata) smatra da takav muškarac najverovatnije nije zainteresovan za ženski pol.\nPročitajte i Otkrijte 5 najboljih muških kapa za ovu zimu\nMOJ MUŠKARAC NAJBOLJE IZGLEDA U…\nToliko se mučimo da se skockamo, ali na kraju najviše devojaka voli da nas vidi u patikama (35, 5 procenata) ili u čizmama (32,3), jer smatraju da u ovoj obući najbolje izgledamo.\nŠTA MUŠKARAC TREBA DA NOSI U KREVETU\nAko želite da impresionirate devojku, u krevetu se pojavite samo u boksericama, jer većina smatra da je to najbolja opcija (67,7), a nećete pogrešiti ni ako u postelju odete potpuno nagi (29 procenata).\nKOJI TIP KRAVATE NAJVIŠE VOLE\nDevojke najviše vole obične kravate s izraženom teksturom (71 procenat).\nNAJPOŽELJNIJI UNIFORMISANI MUŠKARCI SU…\nNajpopularniji uniformisani muškarci kod ženskog pola su ubedljivo vatrogasci (51, 6 procenata), ali nije loše biti ni pomorski oficir (35,5 procenata). Sada znate čiju uniformu da obučete za seksi igranje uloga…\nKOJA POZNATA LIČNOST TREBA DA VAM BUDE UZOR?\nNa pitanje da odaberu poznatu ličnost, na koju bi želele da se njihov muškarac ugleda kada je stil u pitanju, najviše devojaka (61,3 procenata) je odgovorilo da je to definitivno Džordž Kluni, a na poodmaklom drugom mestu sa 25,8 procenata se nalazi Džoni Dep.\nIako vole da prihvatimo njihove savete i kritike, najviše devojaka (61,3) smatra da treba da se oblačimo i vodimo računa o stilu zbog sebe, a ne zbog mame, šefa ili devojaka.\nIzvođenje 50 sklekova u minutu je sjajan rezultat, ali teško da ćete videti muškarca koji…\nOva domaća mešavina namirnica sadrži vlakna, ali je i odličan izvor vitamina E, selena,…\nTags: izgled, Odeća, Stil\nPrevious Kako da znate da li između vas “sevaju varnice”\nNext Seksualni vatromet pred Novu Godinu\nTradicija duga čitav vek, povezanost sa kineskim borilačkim veštinama - džiudžica je veština koju su usvojili i neustrašivi ratnici drevnog Japana - Samuraji. Najpoznatija je...\nOVO ĆE VAM UŠTEDETI NOVAC I SAČUVATI ŽIVCE: Osigurajte se na vreme i budite bezbrižni\nAuto kamere su se zaista pokazale kao praktična stvar koju bi svaki vozač trebalo da ima. Postale su pristupačne svima, a mogu da vam sačuvaju...\nKada je muška moda u pitanju, ne dešavaju se neke velike promene iz godine u godinu, ali današnje vreme prosto zahteva da muškarci, kao i...


Stiže ilustrovano dvojezično izdanje “Srpske narodne bajke”: Riznica mudrosti folklora i tradicije - Istok\n– Čitajte o devojci koja je bila mudrija od kralja, caru koji se stideo svog izgleda i čoveku koji je krenuo u potragu za svojom sudbinom. U ovom ljupko ilustrovanom dvojezičnom izdanju uživaće čitaoci svih uzrasta koji žele da unaprede svoje poznavanje engleskog jezika – naveli su iz “Lagune”.\nNa današnji dan rodjen je jedan od najvećih svjetskih umova, Nikola Tesla\nNikola Tesla je rođen u porodici pravoslavnog sveštenika 10. ula 1856. godine u Smiljanu. NJegovi roditelji Milutin i Georgina osim njega imali su sina Daneta ... Read More\nDom kulture Gračanica organizuje putujući bioskop širom Kosova i Metohije\nDom kulture Gračanica organizuje putujući bioskop u mestima širom Kosova i Metohije, koji će početi sutra i trajati do 12. jula, saopšteno je iz ove ... Read More\n„Otadžbina je njiva na kojoj se neprestano sije i žanje.Mi žanjemo ono što su sijali naši preci, a sijemo da imaju šta žeti naši potomci.” ... Read More\nNEWER POSTObjavljeni lični finansijski izvještaji sudija i tužilaca u BiH: Voze krševe i žive u najjeftinijim stanovima\nOLDER POSTMarinković: Žetva pšenice završena na 95 odsto površina


Sporazum o integriranju klimatskih promjena u smanjenju rizika od poplava rijeke Vrbas - informativa.ba\nVijesti BiH Sporazum o integriranju klimatskih promjena u smanjenju rizika od poplava rijeke Vrbas\nSporazum o integriranju klimatskih promjena u smanjenju rizika od poplava rijeke Vrbas\nSporazum o saradnji Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP) i entitetskih uprava za geodetske i imovinskopravne odnose u okviru projekta "Integriranje klimatskih promjena u smanjenju rizika od poplava u slivu rijeke Vrbas", potpisan je danas.\nZamjenica rezidentne predstavnice UNDP-a u BiH Zehira Virani kazala je da je cilj projekta smanjenje rizika od katastrofa i jačanje otpornosti i da se te aktivnosti odnose na razvoj sistema za rano upozoravanje i zaštite od poplava.\nVrijednost projekta, dodala je Virani, iznosi pet miliona dolara, a finansiran je iz budžeta za globalnu zaštitu okoliša.\nZaključila je da ništa od toga ne bi bilo moguće bez odgovarajućih i tačnih podataka koje će osigurati entitetske uprave, a koji bi na komercijalnom tržištu iznosili više od 100.000 dolara.\nDirektor Federalne uprave za geodetske i imovinskopravne poslove Federacije BiH Željko Obradović i direktor Republičke uprave za geodetske i\nimovinskopravne poslove Miloš Komljenović zahvalili su UNDP-u na prepoznavanju bitnosti kreiranja podataka radi preventivnog djelovanja na zaštiti od poplava u BiH.\nOznake: #UNDP #sporazum #Vrbas #poplave #BiH #klimatske promjene #integracija #Željko Obradović


Naslovna Zanimljivosti Neobični svet Haos, kupanje, pelene, nespavanje – kako izgleda podizati šestorke\nPitali smo porodice koje imaju petorke i šestorke sa kojim su se problemima suočavali, ali i šta je bilo najlepše.\nŽena iz Hjustona rodila je šestorke za manje od 10 minuta. Šta je, dakle, očekuje kada donese šestoro novorođenčadi kući? Uzrečica kaže da je potrebno čitavo selo da bi se odgojilo jedno dete, međutim, nigde se ne kaže koliko je potrebno da se odgoje šestorke.\nIako roditeljstvo ume da bude zastrašujući i zabrinjavajući period za svakoga, kako izgleda podizati šest beba odjednom? Da bismo saznali, razgovarali smo sa dve porodice koje odgajaju više dece rođene odjednom.\nLauren Perkins Loren i muž Dejv u Ženskom paviljonu Teksaške dece 2012. godine\n„Drugačije je prosto zato što sve radim odjednom, zbog čega sam srećna i istovremeno tužna.“ „Znam da moram da upijam sve te slatke dečje stvari koliko god mogu zato što to neću iskusiti ponovo. Nikad više neću doživeti prve korake ili prvi dan u školi. To je skoncentrisano roditeljstvo.“\nEjmi i Čad Kempel čekali su da im se rode petorke pre nego što su organizovali darivanje ili okrečili dečju sobu. Ovaj par prethodno je izgubio blizance u pobačaju i smatrali su da nisu sposobni da se pripreme na isti način.\nPOGLEDAJTE: Zanimljivosti o ostrvu cigara, ruma, muzike i starih automobila – Kuba\nPrethodni tekstSvet: Za poslednjih šest meseci preminulo pola miliona ljudi\nSledeći tekstPogledajte prelepe prizore Palanke


Novi BMW serije 1 stiže sledeće godine - Smedia\nNovi BMW serije 1 stiže sledeće godine\n29.12.2017 | 20:38\nRelativno nedavno osvežena akutelna serija 1 se neće predugo zadržati na tržištu budući da se očekuje da bi nova, treća generacija BMW-ovog kompakta trebalo da stigne pre kraja sledeće godine. Test primerci ovog automobila se sve češće viđaju što je još jedan znak da se razvojni proces približava kraju.\nNova serija 1 bi trebalo da bude dinamičnijeg dizajna od trenutnog modela, a u odnosu na njega moći će da se pohvali značajno većom ponudom prostora unutar automobila, posebno pozadi, iako se spoljašnje dimenzije neće značajnije menjati.\nDalje, ovaj model će se bazirati na najnovijoj verziji platforme UKL, pogon će biti na prednje i na sva četiri točka, a kupcima će verovatno biti dostupna samo verzija s petora vraa. Poseban naglasak će biti na opremi, odnosno bezbednosti i infotainmentu, a svakako se mogu...


Optimizam u budućnost privrede - Austrija zainteresovana za dugoročno partnerstvo sa Srbijom, potpisan Memorandum o dualnom obrazovanju - Edukaplus\nOptimizam u budućnost privrede – Austrija zainteresovana za dugoročno partnerstvo sa Srbijom, potpisan Memorandum o dualnom obrazovanju\nod strane Eduka plus | feb 11, 2016 | Vesti | 0 Komentara\nPredsednik Privredne komore Austrije Kristof Lajtl istakao je sinoć da su Srbija i Austrija „mnogo više od dobrih suseda“ i da dualno obrazovanje, koje Srbija namerava da uvede, pruža mladima perspektivu za budućnost.\nOn je na „Austrijskom poslovnom krugu“, održanom sinoć u Beogradu, podsetio da je Austrija prvi investitor u Srbiji sa obimom ulaganja u visini od 2,8 mlrd EUR što je odraz poverenja koje austrijska preduzeća imaju u Srbiju, ali i srpski privrednici u Austriju.\n– Austrijske kompanije nisu ovde da bi zaradile brzi novac već zbog održivih investicija. Austrijsku privredu zanima dugotrajno partnerstvo i na tome radimo – naglasio je Lajtl.\nLajtl je razgovarao i sa članovima Predsedništva Senata privrede Srbije, sa kojima se složio da je izvozna orijentacija veoma bitna za sve privrede, pa tako i Srbije.\nPredsednik Senata privrede Srbije, koji je nastao na inicijativu Senata privrede Austrije i Nemačke, Ivan Gros ističe da su austrijski privrednici koji u velikom broju posluju u Srbiji, uglavnom zadovoljni uslovima sa kojima se susreću.\n– Mi radmo pre svega na povezivanju malih i srednjih preduzeća iz Srbije, Austrije i Nemačke, kako bi ušli u starteška partnerstva, jer srpske firme vape za novim tehnologijama. Zato bi ta partnerstva mogla da doprinesu boljoj izvoznoj orijentaciji zemlje – objasnio je on.\nPredsednik Senata podsetio je da je Austrija prošle godine izvezla robu u vrednosti od 130 mlrd EUR, što je značajna svota.\nNa drugoj strani, kako je konstatovao, Srbija još ima slabe izvozne rezultate i nedostatak strategija, a izvozna orijentacija je ta koja ostvaruje devizni priliv bitan za razvoj privrede i zemlje.\nNa skupu je rečeno da austrijski privrednici s optimizom gledaju na budućnost privrede i razvoj tržišta Srbije.\nČlan borda „Strabag“ Herbert Krutina, nadležan za poslove gradnje u jugoistočnoj Evropi, ukazao je da je ova kompanija već duži niz godina posluje u Srbiji, gde poseduje ćerke firme, a da su teške godine u poslovanju iza nas.\n– Vidimo jasno oživljavanje tržišta. Optimistični smo jer utvrđujemo da sve više međunarodnih investitora dolazi u Srbiju – objasnio je on.\nKrutina je ukazao da je važno za privlačenje investitora da u Srbiji postoji politička stabilnost, pravna sigurnost, zaštita investicija, kao i kontinuirani razvoj.\nPredsednik Austrijsko-srpskog privrednog foruma Radivoje Petrikić istakao je da je prednost srpskog tržišta pre svega jeftina radna snaga, ali i povoljni poreski uslovi i podsticaji.\nTakođe je konstatovao da je za austrijske privrednike bitna i blizina tržišta, kao i mogućnost poslovanja sa istočnom Evropom preko sporazuma koje sa njima ima Srbija, ali i daljim tržištima.\nOn je istivremeno dodao da još postoji potreba za poboljšanjem poslovne klime, pre svega kada je reč o nepredvidivosti pravnog okvira, neefikasnosti rada sudova…\nO unapređenju srpsko-austrijskih ekonomskih odnosa sa delegacijom Privredne komore Austrije, danas je razgovarao i ministar privrede Željko Sertić.\nSertić je rekao da oko 500 kompanija iz Austrije posluje u Srbiji i da su zadovoljni uslovima poslovanja na srpskom tržištu.\nOn je dodao da je za austrijske privrednike povoljna mogućnost poslovanja sa zemljama Carinske unije (Rusije, Belorusija i Kazahstan), na osnovu sporazuma koje Srbija sa njima ima.\nSertić se zahvalio austrijskoj privrednoj komori na značajnoj pomoći u reorganizaciji komorskog sistema, kao i uvođenju sistema dualnog obrazovanja.\nPredsednik Privredne komore Austrije Kristof Lajtl obećao je nastavak austrijske pomoći Srbiji.\n– Sa značajnim optimizom gledamo na budućnost srpske privrede – rekao je on i dodao da je optimističan, jer vidi da sve više međunarodnih investitora dolazi u Srbiju.\nU Privrednoj komori Srbije (PKS) danas je potpisan Memorandum o saradnji Austrije i Srbije u razvoju dualnog obrazovanja u srednjem stručnom obrazovanju u Srbiji u cilju smanjenja stope nezaposlenosti mladih. Taj trogodišnji dokument kojim Austrija pruža podršku Srbiji u uvođenju dualnog obrazovanja potpisali su ministar spoljnih poslova Austrije,Sebastijan Kurc, predsednik Privredne komore Austrije, Kristof Lajtl, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja ,Srbije Srđan Verbić i predsednik PKS-a Marko Čadež.\nLajtl je nakon potpisivanja naglasio da se ovaj sistem obrazovanja uspešno primenjuje u Austriji i da će ta zemlja učiniti sve da i Srbija postane najbolji primer u Evropi kada je u pitanju dualno obrazovanje odnosno saradnja kompanija i škola.\nPredsednik PKS-a Marko Čadež kazao je da danas potpisani Memorandum utvrđuje okviri dugoročne saradnje Srbije sa Austrijom po pitanju reformisanja srednjeg stručnog obrazovanja u Srbiji i da će ta zemlja preneti svoje iskustvo.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srđan Verbić kazao je da se u Srbiji sistem dualnog obrazovanja naziva operativno zanatskim modelom i da mi moramo da razvijemo model kakav odgovara prilikama u Srbiji.\nOn je naglasio da Srbija mora da motiviše učenike da upisuju profile za rad u oblasti metalske ili kožarske struke, odnosno da manje obučava učenike za usluge, a više za nastavak karijere u inženjerskim oblastima i zanatima.\n– Dualno obrazovanje je jedan izuzetan vid javno-privatnog partnerstva koje mi želimo da razvijemo. To podrazumeva saradnju kompanija i škola na svim nivoima, ne samo sa srednjim stručnim, već i sa osnovnim školama i fakultetima – rekao je Verbić dodavši da kompanije mogu da pomognu školama, ne samo po pitanju praktične nastave već i kada se vrši rekonstrukcija škola, nabavljaju udžbenici, ali i stimulišu đaci.\nU Beogradu je juče potpisan i Memorandum o razumevanju između Univerziteta u Beogradu (Geografski fakultet) i visoke strukovne škole „IMC University of Applied Sciences Krems“


Vrščanin vicešampion Srbije\nutorak, 29. septembar 2015. 12:35h\nProteklog vikenda na stadionu Vojne akademije u Beogradu održano je prvenstvo Srbije u kategoriji mlađih pionira. Član Vršačkog atletskog kluba 1925 Aleksej Fedor Pavkov, u veoma uzbudljivoj trci na 300m ovojio je drugo mesto i srebrnu medaju.\nPavkov je deonicu istrčao za 42,32 sekunde, dok je prvoplasirani ostvario vreme od 42,15 sekundi. U istoj trci naš klub predstavljao je i Ilić Darko koji je u ukupnom plasmanu zauzeo šesto mesto. Ilić je tokom trke doživeo povredu pa nije bio u mogućnosti da zabeleži bolji rezultat.\nJako sam zadovoljan osvojenom medaljom. Sjajan način da se završi ovogodišnja sezona. Jaka kiša i veoma loši uslovi nisu dozvolili da se zabeleže i bolja vremena - izjavio je član VAK 1926 Aleksej Fedor Pavkov.\nOvo je druga medalja za Pavkova ove sezone na prvenstvu Srbije. Na dvoranskom takmičenju takođe je osvojio srebrnu medalju u trci na 60m sa preponama.\nOvim takmičenjem završena je sezona za atletičare u kategoriji mlađih pionira. Preostalo je još jedno takmičenje u kategoriji starijih pionira na finalu Kup-a Srbije gde će VAK 1926 predstavljati Ana-Marija Vit. Ona će nastupiti u trci na 100m među 12 najbržih pionirki u Srbiji.\naleksej fedor pavkov\nVrščanka prva na maratonu u Nišu\nViše od 270 učesnika na ovogodišnjem Belom krosu


Energetska zajednica i EBRD objavili smernice za uvođenje aukcija za OIE\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Sekretarijat Energetske zajednice (EnZ) objavili su zajedničke smernice kako bi pomogli zemljama da pripreme i sprovedu konkurentne procedure za podršku obnovljivim izvorima energije (OIE).\nU pripremi dokumenta pomogla im je i Međunarodna agencija za obnovljivu energiju (IRENA). Inače, Nacrt smernica o uvođenju aukcija za OIE predstavljen je u novembru 2017. godine.\nSekretarijat EnZ podseća da sve više zemalja koristi konkurentne procedure za određivanje obima i odabir korisnika podrške za električnu energiju iz OIE. Ovi mehanizmi smanjuju troškove OIE sa velikim uspehom, u mnogim slučajevima i ispod troškova konvencionalnih izvora.\n„Smernice za konkurentan izbor i podršku OIE, koje su pripremili EBRD i Sekretarijat EnZ, definišu najbolju praksu za ključne principe takvih procedura“, ističu u Sekretarijatu.\nIzraz aukcija u Smernicama odnosi se na modele, koji dele zajedničku osobinu oslanjanja na konkurentan proces, a ne na administrativnu odluku.\n„Od jednostavnih tendera do složenijih metoda izbora“, piše u Smernicama.\nSvrha Smernica je da se utvrdi zajednički stav Sekretarijata EnZ i EBRD o ključnim principima procedura koje bi trebalo usvojiti kako bi se konkurentno odredio obim i odabrali korisnici javne podrške za električnu energiju iz OIE.\nPrimena u Albaniji i Makedoniji\nSmernice su prvenstveno namenjene zemljama koje su potpisnice Ugovora o Energetskoj zajednici i u kojima posluje EBRD.\nSmernice su uticale na delovanje EBRD i Sekretarijata EnZ, posebno u Albaniji i Makedoniji, gde EBRD pruža pomoć vlastima, na način koji je predviđen ovim dokumentom. I u Ukrajini, gde Smernice pomažu diskusiju o političkom okviru za podršku OIE.\nInače, Energetska zajednica je u junu prošle godine pozvala Srbiju da izmeni Zakon o energetici kako bi uskladila svoj pravni okvir sa EU acquis za OIE i prihvatila konkurentnije procedure za dodelu subvencija.\nTagovi: aukcije, EBRD, Energetska zajednica, IRENA, obnovljivi izvori energije, OIE\nPočetna » Vesti » OIE » Energetska zajednica i EBRD objavili smernice za uvođenje aukcija za OIE


Pomoć Bugarske za ostanak mladih u Vranju i okolini - Far\nU Vranju je potpisan sporazum o pomoći od 15.000 leva ili oko 7.500 evra, koju Bugarsko ministarstvo inostranih poslova namenjuje Bugarsko-srpskom centru za relaizaciju projekta „Mladi i savremeno društvo“. Potpise na sporazum su stavili ambasador Bugarske u Srbiji Radko Vlajkov i predsednik Udruženja „Bugarsko-srpski centar“ Darko Anačkov.\nGovoreći na svečanosti potpisivanja, ambasador Vlajkov je rekao da je „Bugarsko-srpski centar“ za kratko vreme dokazao svoj značaj, a da pomoć koju Bugarska na ovaj način upućuje nije samo za bugarsku nacionalnu manjinu, nego i za sve nacionalne zajednice od Srba do Albanaca, koje žive na prostoru Vranja i okoline.\nRadko Vlajkov je takođe istakao, da se preko takve multikulturalnosti i tolerancije jača proces demokratizacije i put Srbije u EU. On je istovremeno pohvalio zakonski okvir i korake koje Srbija pravi prema nacionalnim manjinama i istako saradnju koju sa Bugarskom ostvaruje na tom planu.\nGovoreći o konkretnom projektu „Mladi i savremeno društvo“, Radko Vlajkov je rekao da je on upućen mladoj generaciji i da pokušava da im stvori šansu da svoj život i radni vek nastave u svojim rodnim, malim mestima, iz kojih je odliv prema većim centrima i inostranstvu najveći, ne samo u Srbiji nego i drugom zemljama, pa i u Bugaskoj.\nU izjavi za FAR, Darko Anačkov je rekao da je osnovni cilj projekta da se mladi zadrže u svojim mestima i da im se pruži veća šansa za iskazivanje kroz uklučivanje u društeni život svoje lokalne zajednice.\nAnačkov je najavio da će u martu naredne godine o tome biti organizovan seminar u Vranju, sa jako raznovrsnim, ali važnim temama, počev od obrazovanja, preduzetništva, pa do aktivnosti za što brže priključenje Srbije Evropskoj uniji.\nNa ceremoniji potpisivanja „Bugarsko-srpski centar“ u Vranju je gospodinu Radku Vlajkovu uručio sliku Beli most, kao simbol grada Vranja, ali i premošćavanja razlika i tolerancije, koju Vranje ima ukorenjenu u svojoj tradiciji.\nFoto: Ambasada R. Bugarske u Beogradu / BSC Vranje\nВ Белград се проведе Конференция за билатералните отношения и положението на Националните малцинства U petak u Diimitrovgradu trening YUCOM-a na temu reagovanje na govor mržnje i zločin iz mržnje prema ranjivim grupama u pograničnim područjima Vranje: Bugarsko-srpski centar podsticaj u razvoju Младежи от Сърбия, България и Македония ще повишават своите дигитални умения и знания\nAmbasada BugarskeBeli mostBeogradBugarsko-srpski centarDarko AnačkovmladiMladi i svremeno društvonacionalne manjineprojekatRadko VlakjovtradicijaVranje


M. D. 17. avgusta 2017. 11:30\nPoznati glumac i osnivač edukativnog centra “Lekart” Branislav Lečić koji je bio gost Festivala filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji kaže kako svako ko se okreće umetnosti, mora da pronađe razlog zašto to radi.\nOn je studentima više fakulteta u Vrnjačkoj Banji održao predavanje na temu „Teatralnost na filmu – ogledi iz filmske glume, a kako objašnjava za Tanjug, studente uvek savetuje da izađu iz područja komfora, iz inercije , mejnstrima u kome je ugađanje sebi osnovna pretpostvaka da živiš.\n„Učim studente da budu slobodni i da se oslone na svoju hrabrost, da moraju da artukulišu svoju potrebu za smislom, da se ne mogu prepustiti inerciji, sakriti u ćošak i smatrati da su umetnici. To ne prolazi, to je laž“, rekao je Lečić.\n„Praviti takve kompromise koji obrušavaju čoveka u tebi, a ti se kao baviš umetnošću pa kako ćeš da afirmišeš čoveka kroz umetnost ako si sam ponižen kao čovek?“, zapitao se Lečić.\nLečić naglašava da pojedinac ne sme da se identifikuje sa drugim tako da “zameni sebe za nekog, da bude pokoran i bez potrebe da razmišlja, samo da se regrutuje u vrstu i ide za slepcem koji ga vodi u provaliju”.\nŠekspir, Molijer, Elfride Jelinek, Nušić, Duško Kovačević, Sterija Popović, Strinberg uče nas, kako primećuje član ansambla Jugoslovenskog dramskog pozorišta, da bolje razumemo sebe i svoj život.\n“Ne verujem da nam industrijsko društvo i liberali kapitalizam, bez obzira koliko se hvale demokratijom, mogu ponuditi odgovore na suštinska pitanja i pomoći da pronađemo sebe, sopstvenu sreću i da se s razlogom osećamo prisuto u životu. Da je tako, samo postojanje, bez literature, pozorišta, umetnosti, moglo bi omogućiti čoveku smisao, a ja mislim da bi čovek onda postao idealan rob”, objašnjava Lečić.\n“Čovek mora ne samo da učestvuje u životu, nego i da ga posmatra, ali ne samo u formi lake priče zabavnog tipa, jer mediji manje više iz potrebe da prežive i ispune svoj program od 24 sata posežu za jeftinim sadržajima zabavnog karaktera tretirajući coveka kao inudstrijski proizvod. On je samo rob savremenog doba koji mora da dobije i zabavu kao jedini element koji mu skreće misli od teškoće njegovog života, od zamora, emotivnog, mentalnog i fizičkog”, primećuje Lečić.\n“Njima je važan teatar zato što im daje mogućnost da pobegnu od stvarnosti ili da prodube stvarnost, da im neko pomogne da se stvarnost sublimira bilo kao tragičan ili komičan žanr, bilo kroz žanr koji je uvek saznajni i omogućiti im da te stvari primene u životu”, smatra Lečić.\nLečić trenutno radi na scenariju za prvi dugometražni film koji će režirati, ali ne želi još da otkriva detalje.\nIma više ponuda za angažman u teatru, u serijama i filmovima, a odluku o novim projektima doneće u septembru.\n“Naša umetnost nije suviše bogata da bih imao luksuz da u startu odbijam, ali nije dovoljno ni da mi se dopada tekst, uloga ili ekipa. Važno je da li taj projekat ima novca za realizaciju. Ne bih voleo da se upletem u nešto što posle ne može da se realizuje do kraja”, objasnio je Lečić.


Dolazi li veliki svjetski trgovački lanac u BiH? | Portal 072info\nOdnedavno se u “Bingovim” trgovinama mogu naći proizvodi “Tesco”, velike multinacionalne kompanije sa sjedištem u Velikoj Britaniji. Taj trgovački lanac, osim na Otoku, posluje u još nekoliko zemalja, a prema više indikatora, spada među najveće trgovačke lance u svijetu.\nS obzirom na to da nije česta pojava, bar u BiH, da se u jednom trgovačkom centru prodaju brendirani proizvodi drugog trgovačkog lanca, nije trebalo dugo da se pojave pitanja da li na ovaj način “Tesco” na mala vrata ulazi na tržište BiH, a na društvenim mrežama pojavile su se i nedoumice o tome „da li na ovaj način “Tesco” lagano počinje preuzimati Bingo“.\n“S obzirom na to da trgovački lanac “Tesco” ne planira ulazak na bh. tržište, dogovorena je saradnja za ekskluzivni plasman odabranih asortimana robne marke „Tesco“ u našim trgovinama. Od kraja aprila smo ponudu u našim policama proširili proizvodima odličnog omjera cijene i kvaliteta iz asortimana robne marke „Tesco“ s ciljem da našim potrošačima prvenstveno ponudimo novitete i proizvode koji nisu karakteristični za proizvodnju u Bosni i Hercegovini”, kazala nam je Tatjana Paunoski, rukovodilac službe marketinga “Binga”.\nVIK ZENICA: Nezapamćeno zamućenje na izvorištu Kruščica\nU FBiH 960 mostova, 82 tunela, a ukupna dužina cesta 4.728 km


Vac iz Politike neće tako lako | Novosadski informativni portal 021\nVac iz Politike neće tako lako\n05:33 > 14:23\nGeneralni direktor "Politike", Milorad Gušavac, izjavio je za Radio 021 da se nada da grupacija "Vac" koja je najavila povlačenje iz Srbije, iz "Politike" neće izaći tako lako.\n"Onog trenutka ako nas "Vac" obavesti da se nešto dešava, mi ćemo preduzeti određene korake. Spremni smo za svako rešenje. Nadam se da "Vac" neće izaći iz "Politike" tako lako", tvrdi Gušavac.\nOn dodaje da o narednim eventualnim koracima "Politike" nisu razgovarali na sednici Upravnog odbora. Predsednica odbora ove kuće, Sonja Liht, kaže da je sigurna da "Politika" ni na koji način neće biti oštećena. "Mislim da je verovatno u pitanju ekonomska kriza, jer koliko sam ja čula "Vac" se povlači i iz Bugarske i iz drugih zemalja regiona", kaže Liht.\nVac i Politika, čiji su većinski vlasnici država i javna preduzeća, vlasnici su po 50 odsto preduzeća "Politika - novine i magazini", izdavača dnevnog lista Politika. Vac je vlasnik i 55 odsto novosadskog Dnevnika, a preostali udeo od 45 odsto ima kompanija "Dnevnik Holding", čiji je osnivač Skupština Vojvodine.


Ministarka poljoprivrede otvorila 13. SPREG – Valjevska pivara, Valjevsko pivo, Jagodinsko pivo\nMinistarka poljoprivrede otvorila 13. SPREG\nMinistarka poljoprivrede u Vladi Srbije Snežana Bogosavljević Bošković otvorila je Sajam privrede zapadne Srbije (SPREG), koji se trinaesti put održava u Valjevu. Ona je poručila da će, pored mera podrške ruralnom razvoju, Ministarstvo poljoprivrede raditi i na realizaciji programa i projekata koji će unaprediti poslovni ambijent sa željom da naši poljoprivredni proizvodi budu sigurna sirovinska baza za prerađivačku i prehrambenu industriju. Ministarka je, zajedno sa pomoćnikom ministra industrije, energetike i rudarstva u vladi Republike Srpske ZoranÐ¾Ð¼ SavićÐµÐ¼, gradonačelnikom Stankom Terzićem i drugim funkcionerima Ð¸ zvanicama posetila štand naše firme, degustirala pivo i zadržala se u kraćem razgovoru sa Slavicom Tomašević, pomoćnikÐ¾Ð¼ direktora za poslove prodaje.\nNa trodnevnoj sajamskoj manifestaciji u „Omni centru“ svoje proizvode predstavlja 208 izlagača, pretežno proizvodnih firmi, iz 75 gradova i opština Srbije i Republike Srpske. Na prostoru od oko 3.400 kvadrata postavljeno je 103 štanda, što je dvadeset više nego prošle godine, a znatno je povećan i izložbeni prostor na otvorenom. Prvi put na SPREG-u se predstavlja 15 izlagača iz Bijeljine i sedam firmi iz Požege. Ove godine sva tri dana na sajmu će boraviti predstavnici ambasade Narodne Republike Kine. Sajam privrede posetiće delegacije zvaničnika gradova učesnika, među kojima su Velenje, Prilep i Bijeljina, predstavnici privrednih komora… Trgovinsko preduzeće „Europrom“ je obezbedilo nastup mnogih članica Domaćeg trgovinskog lanca (DTL) iz više gradova Srbije, a sa DTL-om i naše preduzeće ima odličnu saradnju. Prema ocenama organizatora, ali i učesnika, ovogodišnji SPREG je najbolji do sada.\nRukovodstvo „Valjevske pivare“ razgovaralo je o saradnji sa predstavnicima Bijeljine. U izjavi za sajt „Valjevska posla“ načelnik odeljenja za privredu i poljoprivredu Grada Bijeljine Â Mile Pejčić kaže da je Valjevsko pivo probao prvi put pre mesec dana u Kosjeriću i da je bio oduševljen njegovim kvalitetom. „Kada sam pivo koje proizvodi Valjevska pivara ponovo probao sad na SPREG-u, potvrdila mi se prvobitna ideja od pre mesec dana iz Kosjerića. Š½elim da ljudi u Bijeljini, i u ostalim gradovima Semberije, počnu da piju kvalitetno pivo, a ne pivo koje im se nameće kroz raznorazne vidove marketinških promocija, opremanja kafića i letnjih bašta. Poenta je da Valjevsko pivo uđe u degustaciju na našu teritoriju, a njegov neosporni kvalitet će, siguran sam, kasnije preći u veću distribuciju“, kaže Pejčić.\nOrganizator SPREGA je Regionalna asocijacija malih i srednjih preduzeća zapadne Srbije, izvršni organizator marketinška agencija „Gatti“, a pokrovitelj Grad Valjevo.\nPrevPrethodnoUččešće na Sajmu privrede zapadne Srbije u Valjevu od 6. do 8. aprila\nSledećePoseta delegacije PrilepaNext


Bežični sistemi za praćenje / nadzor - Analysis\nRešenja kompanije Thermo Scientific za bežično praćenje/nadzor su dizajnirana tako da vam omoguće potpunu sigurnost i opuštenost, znajući da najsavremeniji, bežični sistem za nadgledanje štiti i evidentira kritične parametre opreme, i da ćete u slučaju nestanka struje ili nekog mehaničkog kvara, biti obavešteni odmah.\nSmart-Vue Pro bežični sistem za nadzor\nDizajniran je prvenstveno imajući na umu jednostavnost, usklađenost i optimizaciju, pri čemu je Smart-Vue Pro rešenje sledeće generacije sistema za skladištenje i obradu podataka. Trenutna upozorenja, koje sistem za praćenje i nadzor daje za podatke van opsega, pružaju pravovremen proaktivan odgovor, tako da možete da osigurate svoje proizvode i sprečite potencijalnu štetu.\nMogućnost izbora konfiguracije tipa sonde, modula i mreže omogućava vam da izgradite sistem koji odgovara vašim potrebama. Sa stanovišta IT, sistem je modularan, prilagodljive arhitekture i omogućava lako proširenje bez skupih nadogradnji.\nŠtaviše, Smart-Vue Pro je kompatibilan sa više brendova i tipova opreme.\nNova oprema i dodatne laboratorije za nadzor se jednostavno mogu dodati postojećim Smart-Vue Pro sistemima.\nSa tehnologijom dužeg dometa (LoRa), pristup je moguć u više laboratorija, spratova ili zgrada sa manje prijemnika.\nModuli mogu da prate do 4 predhodno zadata parametra:\nTemperatura (–200 /+150°C)\nTemperatura i relativna vlažnost\n4–20 mA (0–5V/0–10V)\nSmart-Vue bežični sistem za praćenje/nadzor\nSmart-Vue bežično rešenje za praćenje/nadzor vam daje 24/7/365 praćenje kritičnih parametara laboratorijske opreme i trenutna obaveštenja o svim potencijalnim pretnjama, čak i tokom nestanka struje.\nSvi podaci se kontinuirano prate i bezbedno evidentiraju, kako bi sve bilo usklađeno sa propisima.\nPodržava više lokacija, kao i više tipova i brendova opreme, što znači da se može koristiti za pokretanje jedne laboratorije ili celog preduzeća. Smart-Vue je baziran na klijent-server modelu, jednostavan za korišćenje, lak za održavanje sa Wi-Fi monitorom temperature i još mnogo toga. Sistem pruža kompletnu zaštititu kvaliteta svojih uzoraka.\nPrimenjuje se za praćenje:\npeći / CO2 inkubatori\nSmart Tracker Bluetooth temperaturni logger\nSmart Tracker vam omogućava da prebacite praćenje temperature direktno na vaš pametni telefon, kako biste bili sigurni da su uslovi hladnog lanca očuvani tokom transporta ili skladištenja.\nKoristi se prilikom transporta uzoraka koji zahtevaju uslove hladnog lanca.\nKern proizvodi precizne vage već 175 godina. Danas je asortiman Kernovih proizvoda mnogo širi i uključuje analitičke vage, analizatore vlage, industrijske v...\nUspravni laboratorijski zamrzivači\nLaboratorijski uspravni zamrzivači Nordic Lab-a pokrivaju širok raspon niskih temperatura, od -45°C do -86°C, a nude se u dve veličine - zapremine 93 L i 253...\nHorizontalni laboratorijski zamrzivači\nHorizontalni laboratorijski zamrzivači Nordic Lab-a pokrivaju širok raspon niskih temperatura, od -45°C do -86°C, i nude se u više veličina u rasponu od 74 L...\nLaboratorijski frižideri Thermo Scientific su dizajnirani posebno za zaštitu dragocenih bioloških uzoraka. Sa preciznim praćenjem temperature, idealni su za...


RTS :: Igor Butulija: Zvezda će biti u Evropi bez kompleksa\nRukomet Igor Butulija: Zvezda će biti u Evropi bez kompleksa\npetak, 12. sep 2008, 09:28 -> 13:10\nIgor Butulija: Zvezda će biti u Evropi bez kompleksa\nTrener rukometnog kluba Crvena zvezda Igor Butulija izjavio je da crveno-beli prethodnih godina nisu uspešno igrali na međunarodnoj sceni, jer njihov stil "nije prolazio u Evropi", ali i da se nada da će se situacija u narednim godinama promeniti.\n"Zvezda je od 2004. godine tri puta bila državni prvak, ali nije igrala na odgovarajući način. Naša liga nije jaka kao ranije i sa takvim rukometom ne može da se prođe u Evropi. Dešavalo se da izgubi sa 10 golova razlike od ekipa koje nemaju potencijal", objasnio je u intervjuu Beti Butulija. Prema njegovim rečima, njegov više puta najavljivan povratak dogodio se "kada je rukometni klub Crvena zvezda konačno shvatio da treba da bude deo Evrope".\n"Kao što mi želimo i težimo tome, tako i naš sport mora da se otvara i da se dokazuje u evropskim sportskim takmičenjima. Hteo sam realnost - da se Zvezda otvori ka Evropi, da postoji na evropskoj mapi bez kompleksa. Ako treba i da gubimo sa 10 golova od vrhunskih ekipa, ali da smanjujemo razliku i jednog dana da pobeđujemo", rekao je Butulija.\nOn je dodao da rukomet nije ni fudbal, ni košarka, već druga priča, "popularan sport gde i sa manjim sredstvima može u Evropi da se napravi jedna lepa priča". "Nažalost, od kada sam došao dogodilo se dosta stvari koje su poremetile planove. Znao sam poznavajući filozofiju igre u Evropi da nedostaje jedan iskusniji igrač, koji će u datom trenutku podići mlade momke. Cela priča se vodila oko Nenada Peruničića. Međutim, taj most nije srušen, ali ta tema je trenutno zamrznuta i mi idemo dalje", rekao je Butulija.\nTrener Crvene zvezde istakao je da ne želi da kuka, jer je znao da će biti problema.\n"Došao sam jer želim da pomognem, pre svega u stručnom radu gde od početnih stvari treba vaspitavati i učiti na onaj način kako se igra u Evropi", rekao je Butulija.\nCrvena zvezda sutra u Italiji igra revanš utakmicu kvalifikacija za Ligu šampiona sa Italgestom iz Kasarana. U prvom meču pobedila je sa 26:21.\nPrema Butulijinim rečima, ukoliko se Crvena zvezda plasira u Ligu šampiona postoji mogućnost da se ekipa pojača, ali da ne želi da dovodi mnogo igrača.\n"Mi imamo bazu, puno mladih igrača i ja težim ka tome da ih nešto naučim. Ne želim preko noći da osvajam titule i sebi gradim imidž. Želim da jedan Draško Nenadić koji je vanserijski talenat, i Nemanja Zelenović postanu evropski igrači. To će biti moja titula. Ima mnogo igrača koji imaju kvalitet i u ovom trenutku im treba samo malo iskustva 'većih' utakmica", rekao je Butulija.\n(utorak, 16. sep 2008, 22:19) - anonymous [neregistrovani]\nstvarno je najjjjjjjjjjj\n(utorak, 16. sep 2008, 22:17) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 16. sep 2008, 21:00) - PETAR [neregistrovani]


InfoBrcko.com - Salko Bukvarević: Nećemo lagati naše saborce, treba donijeti provodiv zakon\n"Zbog velikog broja amandmana došli smo da takvog teksta da smo na isti član usvojili po tri-četiri amandmana. Odbor za boračka pitanja se složio da je potrebno donijeti zakon o pravima demobilisanih boraca, ali provodiv", kazao je Bukvarević.\nNavodi da bi, prema Vladinom prijedogu, bilo obuhvaćeno između 15 ili 16 hiljada demobilisanih boraca koji ne bi imali nikakvih primanja budući da nisu imali potreban radni staž i druge uslove za penziju.\n"Zakon za koji su se obezbijedila dovoljna finansijska sredstava nije ugledao svjetlo dana. I dalje mislimo da je taj zakon bio jedan od rješenja", istakao je on.\nNaveo je da su iščitali sve članove iz prijedloga DF-a i GS-a i da bi bilo više od 100 hiljada pripadnika kojima bi dodatak bio omogućen.\nKada je riječ o objavi registra, istakao je da nemaju nikakav problem da ga objave osim zakonske prepreke.\n"Federalno ministarstvo za pitanje boraca je prihvatio amandman za objavu registra. Uspostavljen je registar, nemamo nikakav problem da ga objavimo, ali to mora biti zakonski", kazao je Bukvarević.\nPrema njegovim riječima, zakon o pravima demobilisanih boraca je vrlo složena materija i zahtijeva dodatna obrazloženja.\n"Mi smatramo da on treba da ide u redovnu proceduru. Zakon treba donijeti, ali realan i provodiv. Nemojte da lažemo naše saborce", rekao je Bukvarević.


Veče sa poznatim koreografima NDT-a sutra u „Cineplexxu“ : Urban Standard\nLjubitelje umetničke igre sutra, 30. maja, u 20 časova u bioskopu „Cineplexx Delta City“ u Beogradu očekuje poslednje, četvrto veče, sa koreografima Holandskog plesnog teatra (NDT, Nederlands Dans Theater) i njihovim gostima u bioskopskoj sezoni 2012/2013.\nU pitanju je snimak nastupa igrača drugog ansambla ovog teatra (NDT 2), za koje su koreografije pripremili poznati stvaraoci: Sol Leon, Pol Lajtfut, Johan Inger, Aleksandar Ekman, Šeron Ejal i Gaj Behar. Veče obuhvata četiri koreografije, zabeležene u aprilu ove godine, od kojih su dve nova ostvarenja.\nProgram u saradnji sa drugim ansamblom, pratnjom Holandske Simfonije uživo i koreografima Solom Leonom i Polom Lajtfutom – izražajno je i dinamično delo. Oni odaju počast sali za probe, u kojoj su proveli više od 20 godina. U njihovoj viziji to je prava istorija duše NDT-a provučena kroz podijum za igru, zidove i ogledala sale za probu.\nNa programu je i nagrađivano delo „Dream Play“ pridruženog koreografa Johana Ingera, koji stvara apstraktni, ali i pripovedački balet Stravinskog „Posvećenje proleća“. On daje novu perspektivu teškoj priči. Novo delo još jednog pridruženog koreografa Aleksandra Ekmana čini mnogo dinamičnosti, kreativnosti, ritmičkog plesa, teatralnosti, muzikalnosti i vitalnosti. Na programu je i novo ostvarenje Šeron Ejal i Gaja Behara, dva talentovana koreografa plesačkog teatra Ohad Naharin’s Batsheva, koji prvi put rade zajedno.\nKarte za ovaj plesni spektakl su u prodaji, a više informacija može se naći na veb adresi bioskopa www.cineplexx.rs.


Aktuelno, Srbija i region, Vesti — By taty on September 15, 2012 12:55 pm\nZahtev da Srbija pre početka pregovora za EU sa Prištinom potpiše ugovor o dobrosusedskim odnosima, ne podrazumeva priznanje kosovske nezavisnosti, niti će Nemačka tako nešto tražiti, tvrde izvori iz Berlina.\nSrbija neće dobiti datum početka pristupnih pregovora pre decembra 2013. godine, do kada ima vremena da ispuni zahteve Nemačke.\nZahtev poslaničke grupe Hrišćansko-demokratske unije kancelarke Angele Merkel i Hrišćansko-socijalne unije da Srbija pre početka pregovora za članstvo u Evropskoj uniji sa Prištinom potpiše obavezujuću izjavu, to jest ugovor o dobrosusedskim odnosima, ne podrazumeva formalno, zvanično priznanje kosovske nezavisnosti, niti će Berlin u doglednoj budućnosti tako nešto tražiti od Beograda, piše Danas.\nSrbija ne mora da prizna Kosovo kao nezavisnu državu, već da prihvati situaciju da vlada u Prištini “upravlja kosovskom teritorijom”, ali da srpske vlasti ne moraju da promene Ustav ili da dve vlade međusobno razmenjuju ambasadore.\n- Dakle, ovako stanje može da traje još jako dugo, a svima je jasno da će Srbija postati punopravna članica EU daleko pre Kosova – ističu sagovornici iz vrha nemačke vladajuće koalicije razjašnjavajući poruke delegacije CDU/CSU u Beogradu.\nOni podsećaju na primer “dve Nemačke”, koji je pre nekoliko godina predložio diplomata Volfang Išinger, prema kome su dve zemlje održavale kontakte, ali se međusobno nisu priznavale. Međutim, vrlo otvoreno kažu da ponovnog spajanja Srbije i Kosova neće biti, za razliku od SR Nemačke i DDR-a.\nSve političke partije u Bundestagu, s izuzetkom krajnje levice, imaju ista očekivanja kada je reč o evropskim integracijama Srbije, a ne samo stranke vladajuće većine, “i ovi zahtevi su bili poznati političkim strukturama u Beogradu najmanje već dve godine“, ističu berlinski izvori.\nNemačka najiskrenije želi Srbiju u članstvu Evropske unije, i to iz najmanje dve razloga – samo se Srbijom u EU obezbeđuje trajna stabilnost Zapadnog Balkana, a i time bi se dodatno pospešila već intenzivna trgovinsko-ekonomska saradnja.\nRazlog zbog kojeg je baš u ovom trenutku srpskim zvaničnicima i javnosti zvanično dostavljeno “sedam stavki” jesu majski opšti izbori u Srbiji i formiranje nove vlasti.\n- Zbog toga je Nemačka želela da omogući dovoljno vremena srpskoj vladi da nešto uradi pre izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije ka EU, koji će biti predstavljen 10. oktobra – navode sagovornici.\nIpak, prema čvrstoj oceni sagovornika iz vrha CDU/CSU, Srbija neće dobiti datum početka pristupnih pregovora pre decembra 2013, a “tvrdnje da bi to moglo da se desi u julu sledeće godine nisu tačne”.\n- Beograd će imati vremena da ispune očekivanja Nemačke od oktobra ove do oktobra naredne godine – naglašavaju izvori.\nTags: EU, Evropska Unija, Nema pregovora sa EU pre 2013, Nemačka, politika, Srbija, Srbija neće dobiti datum početka pristupnih pregovora pre decembra 2013. godine\nNakon godinu dana od prvog pojavljivanja u javnosti Blejk Lajvli (25) i Rajan Rejnolds (35) su se venčali u...