Od proleća na autoputevima kamere na svakih 20 kilometara\nIzvor: Radio 021, 04.Nov.2018, 15:15 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nBrzinu na autoputu će sledeće godine meriti kamere postavljene na svakih 20 kilometara, najavljuju u Putevima Srbije jer, kako kažu, merenja od jedne do druge naplatne rampe nisu efikasna.\nKako javlja N1, prosečna brzina na autoputu meri se od kraja aprila. Prema podacima MUP-a, za prva četiri meseca zabeležena su 21.602 prekršaja prekoračenja brzine.\nTrenutno se prosečna brzina meri kamerama na naplatnim stanicama, međutim u Putevima Srbije kažu da >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << rade na novom projektu, kako bi se kamere postavile duž autoputa.\n"Kamere za merenje prosečne brzine na svakoj naplatnoj rampi nisu dovoljne da spreče vožnju bržu od 130 km/h na autoputu. Vi proverite to što vam ja kažem, vozite slobodno 140 km/h, pa će vas neko zaustaviti, neki autobus, neki kamion, pa ćete tu voziti oko 100, pa nećete imati veći prosek od 120", rekao je direktor "Puteva" Zoran Drobnjak.\nOsim onih na naplatnim rampama, od proleća će, najavljuju u Putevima Srbije, nove kamere za merenje brzine biti postavljene na svakih 20 kilometara, duž autoputa.


Novasloboda | Samit u Londonu: BiH dobila 275 miliona eura za tri infrastrukturna projekta\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH dr. Denis Zvizdić učestvovao je juče u Londonu na Samitu premijera zapadnog Balkana (WB6+EU8), koji se održava u okviru Berlinskog procesa.\nBosna i Hercegovina je na Samitu u Londonu kandidovala tri projekta ukupne vrijednosti 275 miliona eura i sva tri su dobila podršku Evropske komisije. Na Koridoru 5C u sekcijama Tarčin-Konjic i Buna-Počitelj ukupne vrijednosti 150 milona eura i jedan projekat tehničke pomoći na Koridoru 5C u iznosu od 125 miliona eura. BiH je dobila i grant sredstva u iznosu od 5 milona eura i 38 miliona eura.\nU uvodnom obraćanju na temi ekonomija, predsjedavajući Zvizdić se zahvalio domaćinu, premijerki Theresi May te vladi Velike Britanije i uputio čestitke na odličnoj organizaciji Samita i ukazanom gostoprimstvu. Rekao je da ga raduje činjenica što je ovogodišnji samit održan u Londonu jer je time data poruka da će se saradnja i jačanje ekonomskih, društvenih i kulturnih veza između regiona Zapadnog Balkana i Velike Britanije nastaviti i nakon Brexita.\nIstakao je da je 2018. godina izuzetno dobra godina za cijeli region u kontekstu stavljanja teme proširenja ponovo na listu prioriteta EU, počevši sa bugarskim predsjedavanjem, objavljivanjem Strategije Evropske komisije o kredibilnoj perspektivi proširenja, historijskom samitu u Sofiji i čestitao Republici Austriji preuzimanje predsjedavanja Evropskom unijom, te pozdravio što je jedan od prioriteta predsjedavanja proširenja EU. Dodao je da je bitno da se fokus EU zadrži na procesu proširenja i da se nastave slati pozitivne poruke u tom smislu, te izrazio nadu da će do narednog samita u okviru Berlinskog procesa biti više pozitivnih priča.\nPredsjedavajući Zvizdić je istaknuo značaj Agende za povezivanje u ključnim infrastrukturalnim oblastima koja je u prethodnom periodu omogućavala pravilno planiranje i prioritiziranje ključnih infrastrukturalnih pravaca i projekata koji u konačnici vode ka ekonomskom razvoju regije. Pozdravio je objavljene investicione projekte tokom samita u Sofiji gdje je Bosna i Hercegovina dobila grantove za tri investiciona projekta u oblasti transportne infrastrukture u vrijednosti od 32,8 miliona EUR i grant za projekat tehničke pomoći u vrijednosti 5, 2 miliona EUR.\nNaglasio je da je u Trstu pokrenuta bitna komponenta, a to je podrška uspostavi regionalnog ekonomskog područja i istakao da je Bosna i Hercegovina u potpunosti opredijeljena za implementaciju Akcionog plana. Dodao je da su investicije je od ključnog značaja i generator ekonomskog razvoja i pozdravio uspostavljanje Regionalne investicione agende kao platforme koja će dati dobar okvir za približavanje investicionih politika u cilju kreiranja jedinstvenog investicionog područja. Upoznao je prisutne premijere da bi čak 84 posto ispitanih stranih investitora prisutnih u BiH preporučilo Bosnu i Hercegovinu za investiranje, ali i da je neophodno da se unaprijedi politička stabilnost, osiguranje potrebne infrastrukture i jačanje vladavine prava. S tim u vezi, dodao je da Vijeće ministara BiH ostaje posvećeno unapređenju poslovnog okruženja, prvenstveno kroz sprovođenje potrebnih reformi u okviru Reformske agende za BiH, ali i da je rješenja za neka od ovih pitanja tražiti na regionalnom nivou.\nDodao je da je ključno pitanje tranzicije regiona u digitalne ekonomije i pozdravio pokretanje Digitalne agende za zapadni Balkan u Sofiji, koja ima za cilj da podrži tranziciju regiona i donese prednosti digitalne transformacije poput bržeg ekonomskog rasta, više radnih mjesta i boljih usluga građanima. Istaknuo je da su svi procesi o kojima se govorilo u okviru diskusije neophodni da bi se stanje ekonomija u regiji unaprijedilo na onaj nivo s kojim bi se iskoristili ogromni potencijali i resursi.\npomoć BiH samit u Londonu Zvizduć\nPredsjedavajući Zvizdić razgovarao sa direktorom Mooreom


Đaci u klupama nakon četiri meseca u jednoj od škola u Vuhanu, 6. maj 2020.\nUz maske, detektore za temperaturu i socijalno distanciranje gimnazijalci završnih razreda danas su se, nakon četiri meseca, vratili u školske klupe u Vuhanu, kineskom gradu gde je epidemija korona virusa počela krajem prošle godine pre nego što se proširila na celu planetu, piše agencija Asošijejted pres (AP).\nĐaci su sedeli u klupama sa distancom od metar i po naspram nastavnika koje su prvi put videli uživo od januara, pre nego što je u Vuhanu i provinciji Hubej uveden karantin. Od tada su đaci Vuhana kao i ostatka zemlje pratili nastavu preko interneta.\nDatum za nastavak časova za druge razrede gimnazije i osnovne škole još nije objavljen.\nU ostatku Kine učenici se vraćaju u škole postepeno po regionima. U velikim metropolama Pekingu i Šangaju samo đaci poslednje godine gimnazije su se vratili u klupe zbog mature koja je pomerena u celoj zemlji za početak jula.\nVuhan i provincija Hubej, daleko najteže pogodjeni epidemijom u zemlji, postepeno se vraćaju na normalu od kada je ukinut karantin u gradu 8. aprila, navodi AP.\nU Kini je ukupno do 6. maja registrovano 82.883 pozitivnih na korona virus i 4.633 umrlih.


Dnevni boravak za decu u „Ostrvu s blagom“ – MAMIN SVET\nHome Dnevni boravak za decu u „Ostrvu s blagom“\nby Angelina Radulović 31. marta 2013. 0 comment\nU igraonici „Ostrvo sa blagom“ počinje radi dnevni boravak za predškolsku i školsku decu od prvog do četvrtog razreda. Boravak deci omogućava da svoje slobodno vreme provedu, kako u igri i zabavi, tako i u ispunjavanju svojih školskih obaveza.\nStručno osoblje, učitelji-nastavnici razredne nastave bi, prateći školski plan i program, Vašoj deci omogućili da vrlo lako savladaju svoje domaće zadatke i nadograde već usvojeno znanje, a predškolce pripremile za buduće obaveze. Detetu bi bilo omogućeno vežbanje čitanja i pisanja, crtanja, pomoć pri savladavanju i razumevanju aktuelnog školskog gradiva, školica engleskog i dr.\nSve se radi uz aktivno učešće deteta,gde igraonica prestaje da bude samo prostor za igru, već pomaže da na lak i jednostavan način dete prihvati i savlada gradivo.\nZa šire informacije kontaktirajte:\nDnevni boravak za decu u „Ostrvu s blagom“ was last modified: 31 marta, 2013 by Angelina Radulović\nBežanijska kosaNovi BeogradPrivatni boravci


Telekom operateri će dati novac za izgradnju puteva – Informer\nMinistar komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine Rudo Vidović potpisao je danas s predstavnicima javnih telekom operatera u našoj zemlji ugovore o uvjetima i načinu izmirenja obaveza po osnovu dodijeljene dozvole za Univerzalne mobilne telekomunikacijske sustave, saopćeno je iz resornog ministarstva.\nNavedenim ugovorom svaki od tri javna telekom operatera u Bosni i Hercegovini obavezuju se da u narednih pet godina kroz dvije rate u svakoj godini, a počevši od dana potpisivanja ugovora, uplati na namjenski račun u sistemu Jedinstvenog računa trezora Bosne i Hrecegovine ukupno 15 miliona eura.\nA 85 posto ukupnog iznosa iz ugovora je za finansiranje pripreme i izgradnje putne infrastrukture, naročito za izgradnju glavnih objekata na međunarodnom koridoru 5-C kroz Bosnu i Hercegovinu, saopćeno je.\nOdlukom Vijeća ministara o načinu raspodjele sredstava uplaćenih na ime dodijeljene dozvole za Univerzalne mobilne telekomunikacijeske sisteme, 15 posto ukupnog novca bit će usmjereno na razvoj sektora telekomunikacija, a namjenu će posebnom odlukom utvrditi Vijeće ministara BiH na prijedlog Ministarstva komunikacija i prometa.\nZa finansiranje pripreme i izgradnje putne infrastrukture, naročito za izgradnju glavnih objekata na međunarodnom koridoru 5-C kroz Bosnu i Hercegovinu predviđeno je 85 posto ukupnog iznosa iz ugovora, saopćeno je iz Ministarstva.\nGostima Exita naplaćuju račune do deset puta skuplje


18. ECOFAIR – MEĐUNARODNI SAJAM ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE I PRIRODNIH RESURSA\nOvogodišnji Sajam ekologije i energetike bit će održan od 4. do 6. oktobra na Beogradskom sajmu.\nPoput prošlogodišnje manifestacije koja je jedini sajam održan u regionu, u drugoj zaredom pandemijskoj godini, i ovoga puta očekuje se učešće relevantnih institucija i firmi iz ovih oblasti.\nSveopća ekološka situacija i energetska kriza ne pružaju puno poslovnog optimizma ali su bar još jedan od izazova da se nastoji ostati na visini zadatka.\nSajam Energetike i Ekologije je još jedna nova prilika da predstavite svoju firmu.\nMeđunarodni sajam zaštite životne sredine i prirodnih resursa – EcoFair, najveći je i najreprezentativniji skup ove vrste u regionu. Ima privredno-edukativni karakter, a posvećen je sistemima i mehanizmima zaštite životne sredine. Centralne teme su „zelena ekonomija", industrija reciklaže i upravljanje otpadom.\nOba programa – i izlagački i stručni prateći, obuhvataju sve segmente zaštite životne sredine: zemljište, zrak, vodu, prirodnе resursе, reciklažu, berze ekoloških usluga, lokalnu samoupravu, komunalnu opremu, nevladin sektor koji se bavi zaštitom životne sredine…\nViše detalje o načinu učešća možete naći ovdje: PRIJAVNI MATERIJAL ZA IZLAGAČE


EU na kratko prekida pregovore sa SAD o investicijama | EurActiv Srbija\nEU na kratko prekida pregovore sa SAD o investicijama\nEvropska unija privremeno je zamrzla deo pregovora o slobodnoj trgovini sa SAD koji se odnosi na investicije kako bi sprovela tromesečne javne konsultacije o predloženim pravilima. Na "rupe" u predloženom, koje bi omogućile multinacionalnim kompanijama da zaobiđu evropske sudove i tuže vlade direktno međunarodnim sudovima, upozorile su nevladine orgranizacije, zakonodavci i neki evropski zvaničnici. Javne konsultacije, čiji je cilj transparentniji i nepristrasniji sistem u oblasti zaštite investitora, počinju u martu. EU je najveći u svetu davalac ali i primalac direktnih stranih investicija.\nKomesar za trgovinu Karel de Guht (Gucht) obrazložio je odluku da se o odredbama o investicijama konsultuje javnost odlučnošću Evropske komisije da obezbedi pravi balans između zaštite evropskih interesa na planu investicija i prava vlada da ih regulišu u javnom interesu.\nSuspenzija dela pregovora o investicijama neće se odraziti na ukupne pregovore koji će, nadaju se zvaničnici, biti završeni do kraja godine. Sledehi sastanak na visokom nivou planiran je za sredinu februara u Vašingtonu, kada će na dnevnom redu biti carinske barijere, a nakon toga sledi nova, četvrta po redu runda pregovora u martu. "Pauza" u pregovorima očekuje se između sredine aprila i jeseni zbog izbora u EU i uspostavljanja evropskih institucija.\nSporni deo u pregovorima o Transatlantskom trgovinskom i investicionom partnerstvu (TTIP), pokrenutim u junu 2013, odnosi se na tzv. investitor-država klauzulu koja evropskim i američkim investitorima ili multinacionalnim kompanijama omogućava da direktno tuže državu koja, po njihovom mišljenju, krši smernice o investicijama iz sporazuma.\nTo bi konkretno značilo da američka kompanija koja ulaže u Evropi može da "preskoči" evropske sudove i direktno tuži neku vladu međunarodnom sudu svaki put kada oceni da zakoni zemlje u oblasti javnog zdravlja ili zaštite čovekove okoline ili socijalne zaštite krše njeno pravo da posluje. Isto pravo imale bi i evropske kompanije u SAD.\n"Vlade uvek moraju da budu slobodne da regulišu kako bi mogle da zaštite ljude i čovekovu okolinu. Ali, moraju i da nađu ravnotežu i tretiraju pošteno investitore", istakao je De Guht, preneo je EurActiv.com.\nPregovori SAD i EU o TTIP počeli su u julu 2013. godine a Brisel i Vašington postavili su ambiciozan cilj da ih završe do kraja 2014.\nAko pregovori budu uspešni, sporazum će pokrivati više od 40% svetskog bruto domaćeg proizvoda (BDP) i imati vodeći udeo u globalnoj trgovini i direktnim stranim investicijama. Trgovina robom i uslugama EU i SAD već je najveća u svetu.\nTTIP će biti najveći do sada bilateralni trgovinski sporazum koji će za rezultat imati milione evra uštede za kompanije i otvaranje stotina hiljada radnih mesta.\nAko se TTIP bude primenjivao u punoj meri, prosečno evropsko domaćinstvo biće na dobitku 545 evra godišnje dok će evropska ekonomija dobiti podsticaj u visini 0,5% BDP.\nŠirok trgovinski i investicioni sporazum EU i SAD treba da podstakne privredni rast i zapošljavanje sa obe strane Atlantika uklanjanjem carina i regulatornih prepreka koje štete biznisu.\nNezavisna istraživanja pokazuju da bi TTIP trebalo da podstakne ekonomiju EU u visini 120 milijardi evra, američku za 90 milijardi a ekonomiju u ostalom delu sveta za 100 milijardi.\nInače, članice EU imaju oko 1.400 bilateralnih sporazuma o zaštiti investicija sa zemljama van Unije, uključujući SAD, od kojih su neki stari i po pola veka.\nPoslanici Evropskog parlamenta i zainteresovane strane pozdravili su odluku Evropske komisije ocenjujući je kao korak u dobrom smeru.\n"Mehanizam za rešavanje sporova investitora i države je Trojanski konj koga multinacionalne korporacije mogu da koriste da izbegavaju standarde i propise EU na brojnim poljima, od zaštite sredine do bezbednosti hrane", rekao je portparol grupe Zelenih za trgovinu u EP Janik Žado (Yannick Jadot).\nI evroposlanik Bernd Lange upozorio je da prihvatanje te klauzule znači otvaranje vrata velikim korporacijama da sprovode svoje interese protiv zakonodavstva EU dodajući da bi to umanjilo ulogu države na važnim poljima.\n"Mesecima organizacije potrošača i drugi predstavnici civilnog društva izražavaju zabrinutost zbog klauzule investitor-država... Javnost takođe mora da bude konsultovana o svim aspektima TTIP", kazao je portparol evropske organizacije potrošača BEUC Johanes Klajs (Johannes Kleis).\n: Protekcionizam u trgovini ne popušta\n: EU ipak počinje pregovore sa SAD o slobodnoj trgovini


Andrić: Mirna ruka i hladna glava\n25.02.2015 · 00:00\nMozzartsport.com - M. ProtićKup Radivoja Koraća je zatvorena knjiga za Partizan. Trofej nije stigao u Humsku, Crvena zvezda je bila jača u polufinalu, ali priliku za revanš crno-beli će imati za vikend u Jadranskoj ligi. Da bi iskoristili tu priliku, kako je naveo Mihajlo Andrić, moraće da promene dosta stvari u igri i svedu greške na minimum. Andrić nije mogao da pomogne ekipi u punoj meri na turniru u Nišu zbog zdravstvenih problema, ali stvari se polako vraćaju u normalu, pa će biti spreman za nedelju. - Odigrali smo protiv Zvezde u Nišu utakmicu koju smo, kako se kasnije ispostavilo, mogli da dobijemo. Dva puta smo se približili na jedan posed. Da je bilo malo više koncentracije ili pameti, stigli bi Zvezdu. U trenucima kada se lomila utakmica imali smo neke ishitrene šuteve i bili smo brzopleti - rekao je Andrić za Mozzart Sport.\nKrilni košarkaš Partizana je u polufinalu nacionalnog kupa odigrao 12 minuta zbog zdravstvenih problema. - Poslednjih nedelju dana sam imao malo problema sa temperaturom, ali sada se osećam bolje. U ponedeljak sam počeo da treniram normalno i sve je u redu - obradovao je navijače crno-belih. Sledeći duel sa gradskim rivalom mogao bi u velikoj meri da odredi dalji tok sezone kada je u pitanju regionalno takmičenje. U slučaju pobede nad Zvezdom, ekipa Partizana sačuvala bi šanse da osvoji drugo mesto pred plej-of. - Moramo da popravimo određene segmente u igri. Napad mora da funkcioniše bolje, a i moramo da pogađamo slobodna bacanja. Imali smo u Nišu čak 14 promašenih penala.\nTeško je igrati i pobediti takav meč gde oni pogode maltene sve, a mi samo pola šuteva - naveo je Andrić.Košarkaš crno-belih smatra da će nova utakmica sa Zvezdom doneti još jedan jak košarkaši duel na terenu, što je bila odlika i ovih susreta i svih prethodnih godina. - Promašena slobodna bacanja verovatno imaju veze sa slabijom koncentracijom na terenu. U svakom slučaju, nadam se da ćemo pružiti drugačiju, bolju partiju. Očekujem zaista tvrdu utakmicu u nedelju, kao I svaki put do sada protiv Zvezde i nadam se da ćemo ovaj put da slavimo - poručio je Andrić.On je dodao da se niko u ekipi ne opterećuje kalkulacijama o konačnom plasmanu u vrhu tabele I mogućem protivniku u polufinalu plej-ofa Jadranske lige. - Dok god postoji i teoretska šansa, borićemo se da osvojimo drugo mesto na tabeli.\nNe znam da li ćemo uspeti u tome, ali idemo na pobede u preostale četiri utakmice ligaškog dela i videćemo dokle će to da nas dovede - objasnio je mladi Kragujevčanin. Navijači crno-belih su protiv Cibone u Jadranskoj ligi I na završnom turniru Kupa imali priliku da na delu vide I novog centra Partizana Božu Đumića.- Boža se dobro uklapa, svi su ga prihvatili lepo prihvatili u ekipi. Naravno, i dalje mu pomažemo, pre svega oko nekih detalja u vezi sa taktikom, trudimo se da ga ispravimo, ali radi se o dobrom igraču i značiće nam u nastavku sezone zaključio je Andrić. Partizan trenutno deli treće mesto na tabeli Jadranske lige sa Cedevitom, oba tima imaju po 15 pobeda I sedam poraza. Meč sa Crvenom zvezdom igra se u nedelju u hali Pionir od 19 sati.


Vesti Autor:N1 Beograd19. nov. 202110:36 > 11:244 komentara\nAdvokatica Nina Nicović i Andriana Radoičić iz NVO Atina slažu se da ima elemenata krivičnog dela trgovine ljudima u slučaju vijetnamskih radnika u fabrici Linglong u Zrenjaninu. Nicović za N1 kaže da nadležni organi nemaju izgovor da hitno ne postupe vezano za istragu trgovine ljudima i u slučaju da je inspekcija rada već izašla na teren. Ona ističe da bi policija i tužilaštvo morali hitno da reaguju i pokrenu predistražne radnje i da će u suprotnom Srbija prekršiti zakone i konvencije na koje se svojim potpisom obavezala. Sagovornice N1 ukazuju i da će, ako se nastavi zataškavanje i relativizacija ovog slučaja, i Srbija do kraja ne dovede postupak o trgovini ljudima, ona moći da se nađe pred Evropskim sudom za ljudska prava.\nPrema poslednjim informacijama, vijetnamski radnici premešteni su u Kaštel Ečka i tu se trenutno nalazi njih 90. Radnici su dovedeni autobusima gradskog prevoza, praćeni kineskim menadžerima u džipovima. Njih oko stotinu smešteno je u industrijskoj zoni Zrenjanina u uslovne barake. Svega toga verovatno ne bi bilo da mediji nisu pokrenuli priču o neuslovima u kojima su ti ljudi do juče živeli i radili…\nNicović ističe da činjenica da su u pitanju žrtve trgovine ljudima i podsetila na nehumane uslove u kojima su živeli, činjenicu da su im oduzeti pasoši i da nisu dobili sve zarade. Ona je rekla da naše zakonodavstvo predviđa kaznu zatvora od tri do 12 godina i to samo po stavu 1 zakona, a da su moguće i strože kazne. Država bi, dodaje, morala da reaguje i pored toga što oni koji eksploatišu koriste izgovore da je bio u pitanju dogovor sa radnicima i da su oni na sve što im se dogodilo pristali još pre nego što su došli u zemlju. Naš zakon, dodaje Nicović, predviđa da to ne utiče na postojanje krivičnog dela trgovina ljudima. „Tužilaštvo i policija treba da pod hitno pokrenu predistražne radnje i brzo sprovedu istrage“, rekla je ona i dodala da tužilac može radnike da uvede i u zaštitu svedoka da bi mogli bez straha da kažu šta im se desilo.\nAndriana Radoičić naglašava da u ovom slučaju ima elemenata trgovine ljudima i da je u pitanju jedan od primera potencijalnog ropstva koji postoji u ovom delu Balkana i Evrope, što je, kaže nedopustivo u 21. veku.\nOnaj ko zadržava dokumenta i lične isprave u svrhu prinudnog rada čini krivično delo trgovine ljudima i naša legislativa omogućava da se povede istraga i podnese krivična prijava za delo trgovina ljudima, naglasila je Radoičić.\nNicović je istakla da mora da se reaguje na ono šta je bilo pre nego što su radnici premešteni u humanije uslove i da to što su premešteni nikako ne utiče na postojanje krivičnog dela koje se desilo prethodno.\n„Moderno ropstvo u Srbiji, nedopustivo da nadležni još nisu regaovali“\nSagovornice N1 ocenjuju da je nedopustivo da još nema reakcije tužilaštva i policije koja ne ulazi u fabriku da obavi predistražne radnje.\nOne, međutim, dodaju da to i ne čudi pošto Srbija od 2017. ne zadovoljava minimume u borbi protiv trgovine ljudima, što je zaključio Stejt department, a i Evropska komisija stalno govori da su u toj oblasti potrebni veći napori. I sve to uz činjenicu da je Srbija potpisnica Evropske konvencije o ljudskim pravima još od 2004. godine.\nRadoičić naglašava da se krivično delo ne može abolirati zbog toga što su radnici premešteni, da je i pitanje ko ih je premestio i da li je država reagovala na slučaj potencijalne trgovine ljudima…Pored toga, kako je dodala, i ne veruje da je Kaštel Ečka specijalizovan smeštaj za žrtve trgovine ljudima.\nNaglašava i da bi država morala da podnese odgovornost za to što nije prepoznala šta se dešava, a možda je i zataškala šta su radnici trpeli, a da potom preduzme korake u cilju zaštite žrtava trgovine ljudima i da u skladu s tim im obezbedi radnicima prava za bezbedno učešće u postupku, da im obezbedi odgovarajući smeštaj u kom će moći da imaju kontakt sa porodicama, advokatima, kao i prevodioce.\n„Toga za sada nema i ne bi ni bilo da nije bilo aktivnosti civilnog društva i medija. Verujem da je ovo prilika da država pokaže spremnost i pošalje poruku da bilo kakav oblik modernog ropstva u Srbiji nije dozvoljen, nebitno o kojim radnicima se radi“, rekla je Radoičić.\nOna je naglasila da svi građani očekuju da vide ozbiljno reagovanje države povodom ovog slučaja, a da će ako ono izostane civilni sektor nastaviti da opominje i ukazuje na sve propuste, te da će država morati da snosi kritiku i odgovornost za propušteno.\nUpitana da prokomentariše činjenicu da premijerka u ovom slučaju spominje samo Zakon o radu, a ne i krivično delo, advokatica Nicović navodi da i tu postoji mogućnost da civilni sektor reaguje i da državu pozove na odgovornost.\nUkazala je i da ako država propusti da reaguje, može da se nađe pred Evropskim sudom za ljudska prava pred kojim protiv država postoje brojne presude za slične primere u oblasti trgovine ljudima.\nLinglongtrgovina ljudimavijetnamski radniciZrenjanin\npre 42 min 55


Kako bi se obezbedila zdravija životna sredina, gradonačelnica Pariza iznela je smeo predlog da prestonica Francuske od 2020. godine obezbedi građanima besplatan gradski prevoz.\nPariz je grad koji je poznat po svojoj efikasnoj mreži javnog prevoza – kada nisu u štrajku – koja povezuje različite vrste transporta kao što su voz, metro, autobus pa čak i biciklističke staze i sve to sa ciljem da se olakša mobilnost žitelja Grada svetlosti. Iako većina stanovništva – oko 60% – koristi javni gradski prevoz, ipak postoji velika količina automobila na ulicama koji zagađuju vazduh. Novim uredbama bi se to moglo promeniti!\nUkinuće se plaćanje prevoza kako bi se što veći broj ljudi podstakao da svoje automobile ostave kod kuće.\nImajući ovaj problem u vidu, gradonačelnica Anne Hidalgo predlaže drastične izmene u organizaciji javnog prevoza, odnosno, ukidanje njegovog plaćanja kako bi se što veći broj ljudi podstakao da ostave svoje automobile kod kuće, piše The City Fix.\nPrema rečima gradonačelnice Pariza glavni cilj predložene mere jeste da se poboljša kvalitet vazduha u gradu i da se tako obezbedi bolja mobilnost ali i kvalitet života.\nTrenutno, gradsko veće sprovodi studiju izvodljivosti, ali i analizira slučajeve drugih gradova, kako u Francuskoj tako i u svetu koji su primenili ovu meru. Ranije smo pisali da se razmišlja da javni prevoz u Nemačkoj postane besplatan u cilju smanjenja zagađenja, a poznato je da već 23 francuska grada imaju besplatan javni prevoz. Međutim, zbog teritorijalne veličine Pariza, treba razmotriti činjenicu da veliki broj ljudi dolazi svakodnevno sa periferije u grad kako bi radili ili studirali.\nPariski metro poznat je kao pouzdan i brz način transporta. Hoće li se to promeniti kada postane besplatan? Foto: Laura Azeredo\nNaplaćivanje putarine u gradu\nIako je cilj mere jasan, odnosno definisan težnjom ka održivijem i manje zagađenom gradu, model finansiranja još uvek nije jasan. Trenutno, 28% finansija dolazi od prodaje karti za prevoz, što je oko tri milijarde evra. Imajući ovo u vidu, potrebno je pronaći model koji bi kompenzovao ovaj nedostatak novca u gradskoj kasi. Kao jedno od rešenja grad je najavio uvođenje putarine u različitim delovima grada, što bi istovremeno donosilo novac ali i dodatno podstaklo stanovnike da koriste gradski prevoz.\nKroz anketiranje lokalnog stanovništva došlo se do podataka da većina njih nema jasno izražen stav o ovoj temi, dok se mnogi boje da će ova mera uticati na povećanje poreza, kao i da će opasti kvalitet usluga javnog prevoza. Neki se boje i da će se povećati broj linija, što će dovesti do dodatnog opterećenja postojeće mreže.\nHrabar korak napred\nJoš uvek nije poznato da li će se planirane mere primeniti na celokupno stanovništvo, ili će neki ostati uskraćeni za ovu beneficiju. Dok neki smatraju da je realizacija ovog plana neizvodljiva, drugi su mišljenja da bi plan ipak mogao da se realizuje, ali u narednih deset godina. Ako plan gradonačelnice Pariza ipak uspe, glavni grad Francuske postaće prva prestonica sveta sa besplatnim javnim prevozom i na taj način će utabati put drugim svetskim gradovima ka održivijoj i zdravijoj sredini.\n#Anne Hidalgo #besplatan prevoz #cistiji vazduh #gradonacelnica Pariza #javni prevoz #metro #odrzivost #zivotna sredina\nPočela izgradnja hotela Marriott u Beogradu


GORAN NEŠIĆ O PROBLEMATICI KOJA POGAĐA PRIVREDNIKE NA LOKALU – Zrenjanin\nGORAN NEŠIĆ O PROBLEMATICI KOJA POGAĐA PRIVREDNIKE NA LOKALU\n9 јуна, 2016 16 јуна, 2016 List Zrenjanin\nFormiranje privrednog saveta umanjiće nezaposlenost\nStotinu aktivnih članova i preko četiri hiljade zaposlenih radnika u svom okrugu samo su neke od brojki koje prikazuju napredak Unije poslodavaca Zrenjanina i Srednjeg Banata. Prethodnih meseci, okupljeni u ovoj organizaciji povezivali su se sa inostranim udruženjima poslodavaca preko kojih deluju i na međunarodnom nivou. Nakon nedavno održane redovne skupštine članova, na čijem je čelu predsednik Upravnog odbora Goran Nešić, polja delovanja u narednih godinu dana veoma su jasno definisana.\nKoji su trenutni prioriteti Unije poslodavaca u Zrenjaninu i kakva je saradnja među njenim članovima?\n– Prvenstveno, fokusiraćemo se na formiranje projektnog tima koji bi u korist članova Unije i lokalne privrede izrađivao projekte i konkurisao za sredstva iz pretpristupnih fondova Evropske unije. Saradnja sa gradom vezana za formiranje Privrednog saveta od velike je važnosti za planiranje i nastavak kvalitetnog funkcionisanja Unije. Organizovanje pravne pomoći u oblasti radnog i kompanijskog prava i materije inspekcijskog nadzora samo su neke od olakšica koje želimo da obezbedimo, te ćemo nastojati da se obuke o novim zakonima ugovaraju i održavaju u Zrenjaninu. Sa određenim snabdevačima i dalje radimo na ugovaranju popusta za članove Unije, odnosno, pokušavamo da smanjimo troškove poslovanja. Neformalni susreti kroz sportske događaje i druženja,bitni za komunikaciju i udruživanje članova, jesu nešto čemu se treba posebno posvetiti pa će jedan od zadataka biti i njihova organizacija.\nKada govorimo o podršci sa lokala, šta očekujete od grada Zrenjanina?\n– Razvoj privrednog ambijenta u našem regionu jeste problematično polje, te ćemo od Grada Zrenjanina u cilju rešavanja tog problema u narednom periodu tražiti punu podršku. Već pomenuto formiranje Privrednog saveta koji bi činili predstavnici privrednika i preduzetnika, bilo bi dobro početno rešenje. Bez takvog saveta, lokalna vlast ne bi donosila odluke koje se tiču uslova za obavljanje privrednih delatnosti, lokalnih taksi i naknada. Predložićemo realizaciju konkretnih projekata, računamo na podršku gradske samouprave.\nKako sa gledišta Unije izgleda trend nezaposlenosti, hoće li ona rasti ili se smanjivati?\n– Pre svega, posvećeni smo stvaranju povoljnog poslovnog okruženja i razvoju privrede. Ti ciljevi podrazumevaju i povećanje zaposlenosti i na tom polju želimo da radimo zajedno sa državom koja bi trebalo da stvori adekvatne uslove za intenzivnije zapošljavanje. Potrebno je započeti zajednički rad sa srednjim školama, višom školom i Tehničkim fakultetom u Zrenjaninu na obrazovanju novih, odnosno prekvalifikaciji postojećih kadrova, u skladu sa stvarnim potrebama privrede. Politiku poreskih olakšica na novo zapošljavanje podržavamo, a bili bismo veoma zadovoljni ukoliko bi se porez na zarade smanjio, ukinute poreske olakšice vratile, a posebno umanjenje obaveze plaćanja dobit koja se ponovo investira u obavljanje delatnosti.\nALEKSANDAR MARTON (LSV) PONOVO O DANU ZRENjANINA →


Predsjedavajuća Krišto prekršila Poslovnik, pravno nasilje na hitnoj sjednici – Relax Portal\n15. lipnja 2019. ADMIN BiH 0\nSARAJEVO – U Predstavničkom doma BiH danas je izvršeno pravno nasilje, jer je predsjedavajuća Borjana Krišto (HDZ BiH) na glasanje stavila dnevni red hitne sjednice o stanju u pravosuđu i migrantskoj krizi, što Poslovnikom o radu Doma nije predviđeno, upozorili su nakon prekinute sjednice državni poslanici.\n“Danas se po prvi put u povijesti Predstavničkog doma, otkako je ovaj Poslovnik na snazi, da je predsjedavajuća na glasanje stavila dnevni red. O dnevnom redu u državnu Palramentu se ne glasa, glasa se samo o izmejnama i dopunama, a onda se predloženi dnevni red smatra usvojenim”, pojasnio je novinarima nakon sjednice poslanik SBB-a Damir Arnaut.\nOn je naglasio kako se javio za poslovničku intervenciju, ali mu predsjedavajuća Krišto nije dala riječ.\n“Ovdje je provedenopravno nasilje, jer je predsjedavajuća na glasanje stavila dnevni red, o čemu se ne glasa. Zbog toga je stvorila uslove da prekine sjednicu, što je očito bio cilj od samog početka”, kazao je Arnaut.\nPoslanik SDS-a Dragan Mektić naglasio je da na današnjoj sjednici predsjedavajuća Krišto nije trebalo da vrši opstrukcije, te da rasprava bude održana.\n“Iako se o dnevnom redu poslovnički nije trebalo glasati, desilo se to što se desilo”, konstatovao je poslanik PDP-a Branislav Borenović.\nKako je kazao, sjednica će ipak biti nastavljena, najvjerovatnije u narednih nekoliko dana.\n“Neće više biti mogućnosti da se zaustavi rasprava barem o stanju u pravosuđu u BiH i migrantskoj krizi”, naveo je on.\nBorenović je ocijenio da je jako loše što je predsjedavajuća Krišto iskoristila mogućnost koja nije predviđena Poslovnikom da traži glasanje o dnevnom redu.\n“Na taj način tražila je alibiji da zaustavi sjednicu. Sjednica će biti nastavljena i niko neće moguć spriječiti poslanike da govore o svim ovim ogromnim anomalijama u pravosuđu u BiH, te migrantskoj krizi, jer se tiče svih nas”, naglasio je on.\nPoslanik SDP-a BiH Saša Magazinović rekao je da očekuje da će predsjedavajuća Krišto u skladu sa Poslovnikom sazvati njen nastavak.\n“Ovo je presedan, jer smo danas po prvi put glasali o dnevnom redu. Dnevni red se smatra usvojenim, ako nisu usvojene izmjene”, precizirao je on, te dodao:\n“Očigledno je da se Kolegijum neće usaglasiti oko ove sjednice, dužni su sazvati nastavak. Očekujem da će to biti već naredne sedmice”, rekao je Magazinović.\nKako su pojasnili državni poslanici, Kolegijum Predstavničkog doma dana nije mogao odlučiti da na glasanja stavi dnevni red iz prostog razloga što je jedan član ovog tijela Nebojša Radmanović (SNSD) bio odsutan.\nNadalje, Kolegijum ima rok da se u naredna tri dana pokuša usaglasiti o pitanjima o kojima u Predstavničkom domu nije bilo entitetske većine u prvom krugu glasanja. Ukoliko se Kolegijum ne usaglasi, predsjedavajuća je dužna sazvati nastavak sjednice i tačke staviti na glasanje u drugim krugu.\nPoslanici naglašavaju da u ovom sazivu ne postoji dvotrećinska većina niti u FBiH niti u RS koja bi bila protiv, tako da očekuju da će dnevni red hitne sjednice biti usvojen i da će ona biti nastavljena.


Kriza počinje da boli | Politika | DW | 19.03.2009\nŠefovi država i vlada EU raspravljaju u Briselu (19./20.03.) o poduzimanju daljih koraka u borbi protiv ekonomske krize koja se u međuvremenu počela odražavati na sve građane.\nJose Manuel Barroso - EU radi na ponovnom uspostavljanju povjerenja\nU pismu upućenom šefovima država i vlada, češki premijer Mirek Topolanek je naveo da je riječ o najtežoj recesiji u posljednjih nekoliko decenija. Predsjednik Evropske Komisije Žoze Manuel Baroso također kaže da situacija nije nimalo dobra:"Kriza u međuvremenu pogađa skoro svako domaćinstvo. Već su vidljive posljedice krize na radna mjesta, privatne kredite i životni standard. Kriza počinje boliti. Međutim, mi radimo kako bi pomogli i ponovo uspostavili povjerenje."\nGrađani trebaju djela\nBaroso je također zatražio da se na proljetnom samitu okonča spor oko briselskog konjunkturnog paketa kojem najglasnije prigovara Njemačka. Baroso je srijedu (18.03.) u Briselu rekao da građani ne trebaju govore nego djela.\nČeški premijer Mirek Topolanek podsjeća da je riječ o krizi velikih razmjera\nNa samitu EU održanom krajem prošle godine, oštro se diskutovalo o prijedlogu Komisije o usvajanju konjunkturnog paketa u iznosu od oko pet milijardi eura. Od toga bi skoro četiri milijarde eura bilo namjenjeno za izgradnju nove energetske infrastrukture. Njemačka i nekoliko ostalih zemalja članica EU odbijaju ovaj paket. Komisija je predložila osnivanje evropskog programa pomoći privredi koji bi se finansirao iz budžeta Unije.\nNe treba očekivati nove pakete pomoći\nNjemački ministar vanjskih poslova Frank-Valter Štajnmajer smatra da je EU na dobrom putu kada je riječ o predstojećem svjetskom finansijskom samitu koji će početkom aprila biti održan u Londonu. "Pomoć imamo i sa druge strane Atlantika što vidimo kao neophodnu pouku iz krize koja je zahvatila međunarodno finansijsko tržište," kaže Štajnmajer.\nAngela Merkel i Nikola Sarkozi se slažu u jednom - Nema dodatnih programa za oživljavanje konjukture\nIpak, smatraju analitičari, ne treba očekivati da će EU ponuditi novi paket fiskalnih poticaja, za što se u borbi protiv globalne krize zauzimaju Sjedinjene Američke Države, nego će insistirati na strožoj regulaciji finansijskih tržišta.\nPrema podacima Evropske komisije, ukupni fiskalni poticaji koji su namijenjeni za oživljavanje privrede u EU dostignut će između 3,3 i 4 posto bruto društvenog proizvoda. U to ulaze i socijalna davanja koja se automatski povećavaju u privrednim krizama zbog porasta nezaposlenosti.\nBiH i ekonomska kriza - najgore tek slijedi\nAutor Christoph Hasselbach/Mehmed Smajić


Privremeno obustavljen štajk u Kreki – Glas TK – Vaše najdraže novine\nPrivremeno obustavljen štajk u Kreki\n27. Marta 2018. redakcija\nSindikalni odbor Sindikalne organizacije ZD Rudnici uglja „Kreka“ u Tuzli i Štrajkački odbor su na sjednici održanoj danas, 26. marta 2018. godine, privremeno stavili van snage Odluku o održavanju štrajka. Naime, poslodavac je danas u toku održavanja štrajka postupio u skladu sa članom 44. stav 1. Kolektivnog ugovora o pravima i obavezama poslodavaca i radnika u oblasti rudarstva u Federaciji BiH, odnosno izvršio uplatu plaće i ostalih naknada na plaću za sve uposlene u Rudniku uglja „Kreka“ u Tuzli.\nSindikalna organizacija Rudnika uglja „Kreka“ u Tuzli će do 15. aprila 2018. godine, pratiti realizaciju ostalih zahtjeva koji su dostavljeni Vladi Federacije BiH, JP „Elektroprivreda BiH“ d.d. Sarajevo, te putem medija predstavljeni bh.javnosti. Ukoliko ne dođe do realizacije zahtjeva, Sindikalna organizacija Rudnika uglja „Kreka“ u Tuzli će 16. aprila 2018. godine, opet aktivirati odluku o organizovanju štrajka u svim radilištima koja djeluju u sastavu Sindikalne organizacije Rudnika uglja „Kreka“ u Tuzli.\n← KK Konjuh: Obavljena polaganje za zvanja u karateu\nBiH rekorder u svijetu: 67 posto plaće ide državi →


ODBOJKAŠI SPREMNI ZA POLUFINALE: Italijani držite se, mi smo aktuelni evropski šampioni i imamo snage! - Odbojka, Ostali sportovi\nMaksimalno smo motivisani.\nSrpske odbojkaše u subotu od 21 čas oekuje polufinale Evropskog prvenstva, gde ćemo odmeriti snage sa selekcijom Italije. Jedan od naših najboljih odbojkaša Uroš Kovačević, pred polufinale je istakao da je na nama da pokažemo da smo kvalitetniji od podmlađenog italijanskog sastava.\n– Italijanska reprezentacija je podmlađena, igrao sam protiv dosta njihovih igrača, a po kvalitetu se izdvajaju Ðaneli i Mikeleto. Znamo šta nas čeka, a na nama je da pokažemo da smo kvalitetniji, rekao je Kovačević.\nDocek Odbojkaske Reprezentacije Srbije koja je osvojila Bronzanu medalju na Evropskom Prventstvu u Poland 2017\nKapiten Srbije Nemanja Petrić, zaključio je da je Italija nakon kraha na OI motivisana da na ovom prvenstvu uzme medalju. Ipak, srpski odbojkaš je svestan da smo mi aktuelni šampioni i da imamo snage da odgovorimo na bilo koji izazov.\n– Sada su još motivisaniji da na Evropskom prvenstvu uzmu medalju. Zasluženo su u polufinalu, imaju jako dobrog dizača Ðanelija, mladi igrači su se fenomenalno uklopili. Očekuje nas jako teška utakmica, ali mi smo aktuelni evropski šampioni i imamo snage da odgovorimo na bilo koji izazov, zaključio je Petrić.\nEvropsko prvenstvo u odbojcimuška odbojkaška reprezentacija SrbijeNemanja PetrićOdbojkaška reprezentacija italijeUroš Kovačević\nPrethodna vest KAPITEN SE OPROSTIO, VREME JE ZA NOVE IZAZOVE: Partizan igra još jedan evroligaški turnir, obezbeđen je i prenos uživo!\nSledeća vest SADA JE ZVANIČNO: Radnik predstavio novog trenera!


USPEŠAN VIKEDN KOŠARKAŠKIH SELEKCIJA – Sevojno City Magazin\nUSPEŠAN VIKEDN KOŠARKAŠKIH SELEKCIJA\nI ovog vikenda košarkaške selekcije KK Sevojno Atria igrale su svoje utakmice.\nSelekcija mlađih pionira gostovala je u Kosjeriću i veoma ubedljivo slavili rezultatom 16-58.U svojoj ligi ova selekcija dečaka ne zna za poraz.\nU Kosjeriću je gostovala i druga ekipa pionira,ekipa 2.Posle veoma uzbudljive borbe,i uz nedostatak sportske sreće ovi dečaci su izgubili rezultatom 67-65.\nNjihovi vršnjaci iz prve ekipe gostovali su u Kragujevcu ekipi KK Šumadija u okviru kvalitetne MRL lige.Sa ovog gostovanja vratili su se sa pobedom rezultatom 63-59,i tako se revanširali za poraz na domaćem terenu u prvom delu sezone.Inače da napomenemo da na ovoj utakmici trener Mićić nije imao ceo roster igrača,već su nastupali sa 8 igrača.\nŽenske selekcije ovog vikenda bile su dominantne i na gostovanju u Užicu ekipi ŽKK Play Off zabeležile su tri pobede.Škola košarke je savladala svoje vršnjakinje 48-26.Iako je rezultat na ovoj utakmici bio u drugom planu,najmlađe članice kluba su bile na visini zadatka.\nMlađe pionirke su održale čas košarke svojim protivnicima i ubedljivo slavile rezultatom 73-30.I ova ženska selekcija ove sezone ne zna za poraz,ubedljivo su prve na tabeli .\nKao šlag na tortu na ovaj uspešan vikend stavile su devojke iz selekcije Pionirki koje su pobedile favorizovanu ekipu Play Off-a 69-58.I ovde moramo da napomenemo da ekipa iz Sevojna u ovom uzrastu igra sa dosta igračica mlađim,nego što je predviđeno u ovoj kategoriji.Vodeće godište je 2006,a u selekciji pionirki Sevojna igraju i devojčice 2008 godište.\nČestitamo na ostvarenim rezultatima,u nadi da će se neko konačno setiti da ovoj deci obezbede normalne uslove za rad.Prvenstveno se misli na novu Salu,koja još uvek nije u upotrebi,a na pitanje kada će?Niko nema odgovor!!!


poljoprivrednici – Страна 3 – PoljoMagazin\nUsevima prijalo osveženje, ratari priželjkuju još kiše (SRB)\nKiša koja je prošlog vikenda padala na podruju zapadne Bačke došla je kao spas za ozime useve, ali toj kiši obradovali su se i poljoprivrednici koji završavaju prolećnu setvu. Na području Sombora za pet meseci palo je samo 90 litara kiše po kvadratnom metru, a prosek Vojvodine je oko 600 litara. Deficit padavina je velik, ali prolećna setva se ne […]\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: kiša, padavine, poljoprivrednici, prolećnas setva, ratari, usevi, vesti\nPrehrambena industrija „Sava Semberija“ iz Bijeljine i poljoprivredni proizvođači, kooperanti ove fabrike iz 10 opština, osnovali su klaster u cilju poboljšanja proizvodnje i boljeg poslovnog povezivanja sa fabrikom. Funkcionisanje klastera biće podržano sredstvima IFAD projekta vrijednosti 2,1 milion maraka. Ministarstvo poljoprivrede Republike Srpske će sa 900.000 KM pomoći povrtare i voćare, koji će svoje proizvode predati u „Savu Semberija“. Formiranje […]\nZa poticaj poljoprivrednicima u Kantonu Sarajevo izdvojeno 4,3 miliona KM (BIH)\nNa prijedlog Ministarstva privrede KS, Vlada Kantona Sarajevo donijela je Odluku o iznosima novčanih poticaja i minimalnim uslovima za investiranje poljoprivrednim proizvođačima na području Kantona Sarajevo. Kako je istakao ministar privrede Haris Bašić pripremi ove Odluke prethodila je široka i intenzivna javna rasprava na kojoj je učešće uzelo 160 poljoprivrednih proizvođača, predstavnici sarajevskih općina, resornog kantonalnog ministarstva i Zavoda za […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: poljoprivrednici, poticaj, sarajevo, vesti\nPočela setva, nedostaje kiša (SRB)\nNa području Kikinde počeo je najveći posao u ovom periodu godine, odnosno setva prolećnih kultura. Tradicionalno će biti najviše površina zasejano pod kukuruzom, dok će poljoprivrednici sejati i suncokret na nešto većim površinama jer će zameniti mesto pod uljanom repicom, koja je na severu Banata izmrzla. Kikindski poljoprivrednici započeli su prolećnu setvu u veoma teškim uslovima jer je zemljište na […]\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: kiša, poljoprivreda, poljoprivrednici, semena, setva, vesti\nRRA Bačka održala niz radionica iz oblasti poljoprivrede za lokalne samouprave na nivou Bačke (SRB)\nU okviru projekta „Održivi lokalni i regionalni razvoj Bačke – Međuinstitucionalna saradnja kao ključ razvoja ruralnih sredina u regionu Bačka“, koji je finansijski podržala Razvojna agencija Srbije, RRA Bačka je u periodu od decembra 2018 – aprila 2019 održala ukupno sedam radionica, koje su bile namenjene jačanju kapaciteta poljoprivrednika, preduzeća i prerađivača kao i drugim stejkholderima iz oblasti poljoprivrede i […]\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: Bačka, poljoprivreda, poljoprivredni peoizvođači, poljoprivrednici, radionice, vesti\nZa zaštitu useva 780 protivgradnih raketa (SRB)\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Vuk Radojević je danas predao Radarskom centru “Fruška gora” 780 protivgradnih raketa za zaštitu poljoprivrednih useva na teritoriji Vojvodine. … Protivgradna odbrana s sprovodi u saradnji sa Republičkim hidrometeorološkim zavodom, čiji je direktor Jugoslav NIkolić prisustvovao primopredaji protivgradnih raketa, a za tu je vrstu zaštite izdvojeno 30 miliona dinara, što je za 50 […]\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: poljoprivreda, poljoprivrednici, protivgradne rakete, usevi, vesti, zaštita useva\nNa njivu kao na poslovni sastanak (SRB)\nU potrazi za boljim životom mnogi su napustili sela i otisnuli se u gradove ili inostranstvo. Ipak, ima i onih koji žele i znaju kako da ostanu gazde na svom imanju. Pokazuju i da se naši stočari mogu meriti sa onima na Zapadu. Todor Tomić iz sela Gorobilja kod Požege i u njivu odlazi kao da je spreman za poslovni […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: gazdinstvo, njiva, poljoprivreda, poljoprivrednici, ratari, vesti\nPočela setva repe u inđijskim atarima (SRB)\nSetva repe u inđijskim atarima počela je pre petnaestak dana. Iako su mnogi ratari odustali od te kulture, ima poljoprivrednika koji smatraju da je sadnja repe najisplativija. Većina njih pokazuje brigu što nema dovoljno kiše i nadaju se da će se vremenske prilike promeniti. Izvor: RTV Foto: freeimages.com Podeli sa prijateljima\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: atari, poljoprivreda, poljoprivrednici, ratarstvo, šećerna repa, setva repe, vesti


InfoBrcko.com - U Brčkom Prvi samit mladih preduzetnika\nU Brčkom Prvi samit mladih preduzetnika\tIstaknuto\nKako je istaknuto samit će okupiti 300 mladih preduzetnika iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore i BiH. Predsjednik Udruženja mreže mladih preduzetnika „LUH“ Benjamin Nuhanović kaže da su se kao gosti najavili mladi iz Makedonije i ambasade Švedske. Cilj samita je stvaranje održive mreže mladih preduzetnika, sprečavanje odlaska mladih i edukacija mladih preduzetnika.\nVanja Šolaja, predsjednik Skupštine mladih preduzetnika „LUH“ podsjeća da je za godinu dana postojanja ovog udruženja ostvareno mnogo na nivou međunarodnog poslovanja i zapošljavanja mladih.\nAleksandra Gajić, član mreže mladih preduzetnika i privatni preduzetnik kaže da joj je želja da se poveže sa mladim preduzetnicima u BiH.\n„Jedan od ciljeva ovog udruženja je da pokušamo da motivišemo mlade ljude da ne idu iz ove zemlje i da na ličom primjeru pokažemo da se radom i zalaganjem može puno postići bilo gdje da se nalazite u svijetu pa tako i ovdje u BiH“, istakla je Gajić.\nPrvi Samit mladih preduzetnika biće održan u prostorima bivšeg tržnog centra „Tropik“ u sklopu međunarodnog sajma preduzetništva i obrta BOSP EHPO.\nOrganizator ove manifestacije je Udruženje mreža mladih preduzetnika „LUH“ koje broji 100 članova iz cijele BiH. Svečanoj ceremoniji otvaranja samita mladih preduzetnika prisustvovaće visoki predstavnik za BiH Valentin Incko i predsjedavajući Savjeta ministara Denis Zvizdić.\nSamit mladih preduzetnika su podržali OHR, Savjet ministara, Spoljnotrgovinska komora, Privredna komora FBiH i Skupština distrikta Brčko.


liga evrope | Zena.rs\nPoznati fudbaler oženio se Anom sa samo 20 GODINA: Zaradio brdo para, ali ih ni novac ni njegova slava nisu UZDRMALI\nOdigrano je večeras polufinale Lige Evrope u kojem su igrali Mančester junajted i Sevilja, u čijim redovima je bio Bruno Fernandeš, momak koji se oženio veoma mlad. Sevilja se plasirala u završnicu, a pogledajte kakvu podršku je tokom utakmice imao poznati fudbaler!\nRomerova 10 godina starija supruga mami poglede na svakom mestu: Ali joj Stojkovićeva Valentina OZBILJNO PARIRA\nPartizan i Mančester junajted sastali su se večeras u 4. kolu Lige Evrope na Old Trafordu u Mančesteru. Meč je završen rezultatom 3: 0 u korist engleskog kluba. O fudbalerima se piše i piše, ali hajde da malo vremena posvetimo i ženama koje ih prate kroz nimalo lake sportske i životne izazove.\nPartizan večeras je dočekao AZ Alkmar u prvom kolu grupne faze Lige Evrope )meč je završen nerešenim rezultatom 2:2). Među izabranicama trenera Save Miloševića je Nemanja Miletić, koji vodi baš zanimljiv ljubavni život.


Vardar i Liga šampiona: Reakcija na odluku EHF\nSlavni Vardar, dvostruki prvak Evrope, suspendovan je iz rukometne Lige šampiona odlukom EHF koja je obrazložena zaostalim i neizmirenim dugovanjima, na šta je... 23.06.2022, Sputnik Srbija\nVardar je osvojio duplu krunu u Makedoniji, time stekao pravo da igra u eliti, ali je EHF to sprečio odlukom o suspenziji.„Stabilnost kluba u poslednje dve sezone dalo je nam za pravo da se nadamo ponavljanju i poboljšanju dosadašnjih rezultata. Nažalost, od EHF-a smo 17. juna 2022. godine dobili obaveštenje da zbog neblagovremenog izmirivanja obaveza Vardar ne može da igra u Ligi šampiona sledeće sezone. U proteklom periodu od dve godine izmirene su obaveze u iznosu od oko 2,3 miliona evra i uplaćen depozit na račun EHF u iznosu od 300.000 evra. Dana 21. juna ujutru, Vardar podneo je prigovor EHF-u i ponudio izdavanje neopozive bankarske garancije za obaveze iznad iznosa depozita od 300.000 evra, što je bio i verifikovano. Ali EHF to nije prihvatio 22. juna i potvrdio je odluku o isključenju“, rekao je Mihajlovski.Kako je naveo, Vardar je uložio sve napore da klub održi na visokom nivou, ali i da vrati dugove igračima.„Do sada nijedan igrač nije podneo tužbu pred sudom u Makedoniji ili pred EHF arbitražnim sudom za iznos veći od uplaćenog iznosa. Sastav za novu sezonu je već napravljen i s pravom smatramo da smo jači nego prošle godine. Angažovana su dovedena pojačanja kako bi se iskoračilo. Vardar je bio i uvek će biti makedonski sportski brend. Kao takav, zaslužuje podršku kada mu je najpotrebnija, jer se prijatelji u takvim situacijama poznaju. U narednih nekoliko dana imaćemo jasniju sliku situacije sa klubom“, zaključio je Mihajlovski.\n13:16 23.06.2022 (Osveženo: 13:17 23.06.2022)\n© Sputnik / Lola ĐorđevićZastava Makedonije na zgradi ambasade\nSlavni Vardar, dvostruki prvak Evrope, suspendovan je iz rukometne Lige šampiona odlukom EHF koja je obrazložena zaostalim i neizmirenim dugovanjima, na šta je žestoko reagovao predsednik kluba Mihajlo Mihajlovski.\nVardar je osvojio duplu krunu u Makedoniji, time stekao pravo da igra u eliti, ali je EHF to sprečio odlukom o suspenziji.\n„Stabilnost kluba u poslednje dve sezone dalo je nam za pravo da se nadamo ponavljanju i poboljšanju dosadašnjih rezultata. Nažalost, od EHF-a smo 17. juna 2022. godine dobili obaveštenje da zbog neblagovremenog izmirivanja obaveza Vardar ne može da igra u Ligi šampiona sledeće sezone. U proteklom periodu od dve godine izmirene su obaveze u iznosu od oko 2,3 miliona evra i uplaćen depozit na račun EHF u iznosu od 300.000 evra. Dana 21. juna ujutru, Vardar podneo je prigovor EHF-u i ponudio izdavanje neopozive bankarske garancije za obaveze iznad iznosa depozita od 300.000 evra, što je bio i verifikovano. Ali EHF to nije prihvatio 22. juna i potvrdio je odluku o isključenju“, rekao je Mihajlovski.\nKako je naveo, Vardar je uložio sve napore da klub održi na visokom nivou, ali i da vrati dugove igračima.\n„Do sada nijedan igrač nije podneo tužbu pred sudom u Makedoniji ili pred EHF arbitražnim sudom za iznos veći od uplaćenog iznosa. Sastav za novu sezonu je već napravljen i s pravom smatramo da smo jači nego prošle godine. Angažovana su dovedena pojačanja kako bi se iskoračilo. Vardar je bio i uvek će biti makedonski sportski brend. Kao takav, zaslužuje podršku kada mu je najpotrebnija, jer se prijatelji u takvim situacijama poznaju. U narednih nekoliko dana imaćemo jasniju sliku situacije sa klubom“, zaključio je Mihajlovski.


Mercedesu dozvoljeno instaliranje “Drajv Pilot” sistema › Made-in-Germany.rs\nNemački Mercedes-Benz je od nadzornog organa za automobiski sektor (KBA) dobio dozvolu za ugradnju poluautonomnog sistema vožnje u vozila, čime mu je omogućena prodaja “Drajv Pilot” sistema na globalnom nivou.\nOvaj visoko automatizovani sistem omogućava vozačima da se fokusiraju na druge aktivnosti, budući da je automobil opremljen tehnologijom za samostalno kretanje u gustom saobraćaju ili na zakrčenim autoputevima, saopštila je kompanija iz sastava Dajmler grupacije, a prenosi agencija Rojters.\nNemački tržišni regulator je odobrio novi sistem na osnovu tehničkih zahteva navedenih u propisima Ujedinjenih nacija. Pored uredbe UN-a o tehničkim zahtevima, i pojedinačne države takođe moraju da donesu zakone koji regulišu gde i kako se takvi sistemi mogu koristiti, a tu je i pitanje odgovornosti.\nOdobrenje dobijeno u Nemačkoj znači da će Mercedes domaćim kupcima moći da ponudi S-klasu automobila sa novim sistemom već u prvoj polovini 2022. Takođe, direktor za tehnologiju u Dajmleru Markus Šefer je izjavio da će Mercedes ponuditi sistem Drajv Pilot na tržištima u Kini i Sjedinjenim Državama čim u tim zemljama stupe na snagu odgovarajući zakoni.\nPrema analizi automobilske kompanije, u Nemačkoj postoji više od 13.100 kilometara autoputa pogodnog za korišćenje sistema Drajv Pilot. KBA je novi sistem odobrio za brzinu vožnje do 60 kilometara na sat, ali za sada još nije odlučio da li ga odobri za brzine do 130 km/h, ili pomoćnu funkciju za promenu saobraćajne trake, koja bi omogućila automatizovano preticanje drugog automobila.\nOd MiG na 12/12/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nTE Morava napušta ugalj i prelazi na gas


Srpsko oružje traženo na Bliskom istoku, i to ono koje se najviše troši – online news Srbija\nHome > Ekonomija > Srpsko oružje traženo na Bliskom istoku, i to ono koje se najviše troši\n“Prema podacima izveštaja o prometu naoružanja i vojne opreme, vrednost izvoza u UAE bila je oko 138 miliona američkih dolara, a u Saudijsku Arabiju nešto manje od 62 miliona dolara. To nije ukupna vrednost izvoza u dve zalivske zemlje jer je deo naoružanja i vojne opreme iz Srbije otišao posredno preko firmi registrovanih u SAD, Bugarskoj, Kipru i Sloveniji”, navodi se.\nTaj portal navodi da su narudžbine iz UAE i Saudijske Arabije povezane sa ratovima na Bliskom istoku, jer obe države vode borbe u Jemenu pa su “gladne”, pre svega municije.\n“Javna je tajna da se razne frakcije u sirijskom gradjanskom ratu oslanjanju na podršku zalivskih zemalja i to se toleriše na globalnom planu jer velike pare zarađuju najveći izvoznici oružja poput SAD, Rusije, Velike Britanije i Kine”, dodaje se.\nUbice mog oca 3 Vuk Kostić rešava ubistvo oca\n“Mudis” potvrdio kreditnu ocenu Beograda i Novog Sada\nLeposaviÄ‡, vino koje opstanak znaÄŤi


Dečak pušta zmaja na grčko-makedonskoj granici\nDa život piše romane, svedoci su stotine hiljada izbeglica i migranata koji su prošli put od ratom zahvaćenih područja do Srbije i drugih zemalja u regionu. Na Svetski dan izbeglica, koji se obeležava 20. juna, imaju jednu želju - da žive normalno i dostojanstveno, bez straha za sopstveni život. Statistika, međutim, ukazuje da je broj prisilno raseljenih u svetu u porastu, a prema podacima UNHCR, krajem 2017. taj broj dostigao je 68,5 miliona.\nPariz i Rim u sukobu zbog migranata\nNjemački, austrijski i talijanski ministri traže 'rezove' u migrantskoj politici\nAli, njegova žena Saher i deca Hasem i Elma iz Irana su žive knjige. Na put su iz rodnog Irana krenuli pre više od godinu dana. Put ih je vodio od Irana preko Turske, odakle su brodom stigli do jednog grčkog ostrva, a zatim i do Makedonije i Srbije. Da se o njihovom životu piše knjiga, Ali kaže – nosila bi knjiga ovakav naslov:\n"To bi bio 'Mir, smirenost'. Ono što bih ja najviše voleo jeste da se nađem na nekom mirnom mestu i da mogu da radim sve što želim, a da ne nailazim na osude – da mogu da mislim šta želim, da mogu da verujem u šta želim i da mogu da se ponašam kako želim."\nDeca migranata, od koje je većina nasilno odvojena od roditelja, u jednom od sabirnih centara u SAD\nDan posvećen izbeglicama svet obeležava neslavnom statistikom. Broj prognanih i prisilno iseljenih je u porastu, u godišnjem izveštaju UNHCR stoji da je krajem 2017. u svetu raseljeno 68,5 miliona ljudi. Prisilne migracije su pred izazov stavile i region Zapadnog Balkana, ali i Evropu. Šef Predstavništva UNHCR u Srbiji Hans Fridrih Šoder naglašava da je potrebna veća podrška zemljama koje su primile najveći broj izbeglica, poput Turske ili Libana, a da su države u Evropi dobile smernice u cilju stvaranja jedinstvenog sistema podrške i solidarnosti.\n"Mi slavimo dostojanstvo izbeglica i doprinos koji oni daju našim društvima. Ne bi trebalo da zatvaramo naše granice u znak solidarnosti i kako bismo zaštitili izbeglice ovde u Evropi. Najveći izazov je, kao i uvek - neinformisanost, zanemarivanje, nedostatak tolerancije. A to je upravo ono što vidimo kod onih ljudi koji ne poznaju izbeglice", rekao je Šoder.\nŽene čine više od polovine migrantske populacije u Srbiji, a deca su i dalje najranjivija. O njima se, prema rečima Milenka Nikića iz Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije vodi računa kao o deci koja su rođena u Srbiji.\n"U toj ranjivoj kategoriji, nama je najbrojnija grupa dece bez roditeljskog staranja, ili deca bez pratnje. Mi smo već dugo vremena na tom problemu, i prema toj deci se odnosimo u skladu sa našim zakonom, Ustavom i svim poveljama o pravima deteta, kao o deci koja su iz Srbije", navodi Nikić.\nU Srbiji je prema poslednjim podacima UNHCR smešteno oko tri hiljade ljudi, dok se sa većim prilivom izbeglih i migranata trenutno suočavaju Bosna i Hercegovina i Crna Gora.\nMeđunarodna federacija društava Crvenog krsta i Crvenog polumeseca saopštila je da je u Bosnu i Hercegovinu od početka godine preko balkanske rute stiglo više od 5.600 ljudi, dok Crna Gora beleži rekordan broj zahteva za azil, 557 samo u maju 2018.\nIzbeglice i migranti kao žive knjige


16.09.2016 u 18:25\nNovac EU za uređenje Kolubare\nValjevo – Krajem oktobra trebalo bi da bude raspisan tender za sanaciju i regulaciju dela rečnog korita Kolubare kroz Valjevo i gornjih tokova Obnice i Jablanice, koje na ulazu u grad formiraju Kolubaru. Početak radova se očekuje na startu 2017. godine i trebalo bi da traju od 18 do 24 meseca. Ukupna vrednost projekta je preko četiri miliona evra, a sredstva za njegovu realizaciju obezbeđuje Evropska unija. Ovo je potvrdio Majkl Davenport, šef Delegacije EU u Srbiji, koji je juče obišao deo toka Kolubare u blizini pogona kompanije „Austroterm”, gde predstoji izvođenje radova na izgradnji i uređenju korita. Davenport je podsetio da je nakon poplava koje su zadesile Valjevo 2014. godine Unija u projekte obnove i prevencije izdvojila oko osam miliona evra. Zahvaljujući podršci IPA fondova\n27.07.2016 u 20:00\nZavršena regata „Tužna Morava”\nNiš – Koliko se vodi računa o životnoj sredini, na koji način se čuvaju srpske reke i njihove obale i da li se uopšte vodi računa o životu na vodotocima i pored njih, prethodnih dana pokušali su da utvrde učesnici regate „Tužna Morava”. Ovu regatu je organizovao Odred izviđača „Zavičaj 1093” iz Vranja, a njegovi članovi su u ovom jedinstvenom poduhvatu snimili stanje na jednoj od najdužih reka u Srbiji. – Regata je počela 19. jula i cilj je bio da utvrdimo kakvo je stanje na obalama Južne Morave od Vranja do Varvarina, gde se spajaju Južna i Zapadna Morava, u dužini od 232 kilometra. Krenuli smo sa bujanovačke petlje na Binačkoj Moravi, nastavili preko Južne Morave. Čamcima smo stigli do Varvarina, gde smo preksinoć završili opsežnu istraživačku akciju posle koje se nadam da će\n04.05.2016 u 10:59\nŽuti hidro alarm do četvrtka\nU naredna 24 sata biće na snazi žuti hidro alarm, jer se od četvrtka očekuje smirivanje hidrološke situacije i prestanak padavina, kaže hidrolog Dejan Vladiković. On je dodao da, bez obzira na obilne padavine nije bilo popuštanja nasipa i izlivanja reka, da je bio umeren porast vodostaja na slivu Južne Morave i na njenim pritokama, posebno Toplici, kao i na slivu Zapadne Morave i na njenim pritokama, od kojih je najviše porasla Rasina. „Što se tiče pritoka Velike Morave bilo je malo jačeg porasta u okolini Smederevske Palanke, to su reke Kubrušnica i Jasenica. Jasenica je stigla do granice vanredne odbrane od poplava, ali se smiruje polako i nije bilo izlivanja”, rekao je Tanjugu Vladiković. On je dodao da je poplavljeno, nebranjeno, poljoprivredno zemljište između Požege i Čačka, kao i da\nReke se vraćaju u korita\nVećina reka u Srbiji je u stagnaciji ili u povlačenju u svoja korita, dok jedino Velika Morava beleži blagi porast, izjavio je zamenik načelnika Uprave za vatrogasno-spasilačke jedinice Dragan Dončevski. On je podsetio da obilne kiše i povišeni vodostaji proteklih dana nisu odneli žrtve, niti je bilo povređenih, a osim subotnje evakuacije 22 osobe, od kojih je desetoro dece, iz okoline Šapca i...\n01.09.2013 u 22:00\nSve manje života u rekama\nVode u Moravi, Kolubari i Timoku još od druge polovine juna toliko je malo da je živi svet u njima na granici opstanka. Pritoke tih reka su u vodostajima većinom pale i ispod takozvanog biološkog minimuma, poslednje linije koja garantuje preživljavanje biljaka i životinja u tim rekama. Jučerašnja kiša bi, prema prognozi Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZ), trebalo da barem nivo Dunava...\nVodostaj Tise miruje\nKanjiža – U narednih pet dana može se očekivati da se Tisa povuče za pola metra, ali će biti potrebno još toliko vremena da se reka vrati u korito, kaže za „Politiku“ Laslo Čikoš, član Opštinskog veća zadužen za komunalne delatnosti i vanredne situacije. – Još uvek postoji velika količina vode uzvodno, i dok Mađarska ne zaustavi izlivanje kroz brane neće biti novog vodnog talasa. Osim...\n23.08.2012 u 22:00\nDunav i Sava na dva metra od istorijskog minimuma\nI na prilično niskim vodostajima, plovidba kroz Srbiju još je moguća i bezbedna, ali samo uz naročit oprez, strogo poštovanje dodatne signalizacije koju nadležni menjaju svakog dana, prateći kolebanja reka, i pod uslovom da se koriste isključivo brodovi sa manjim gazom. Drugim rečima, plovi se sporije i sa manje tereta, što brodarima uvećava troškove i pomera rokove isporuke. Prognoze za narednih...\n07.09.2007 u 18:46\nEkološka katastrofa na Tisi\nNovi Bečej – Tisu je zadesilo veliko trovanje, ogromnu štetu su pretrpeli ribari, a ugrožen je i ceo eko-sistem ove lepe reke. Tri dana više od pedeset ribolovaca i dobrovoljaca sakuplja uginulu ribu na području ispred brane na reci Tisi kod Novog Bečeja, 64 kilometra uzvodno od njenog ušća u Dunav. Do juče je sakupljeno više od 34 tone ribe, a ribolovci upozoravaju da ta brojka nije konačna. Uginulo je i više od četiri tone ribe koja je gajena u kavezima u vodi. S priobalja, na kupalištu u blizini centra Novog Bečeja, u prikolicama je odvožena riblja mlađ. Dušan Jovanović, predsednik Upravnog odbora Ribolovačkog saveza Vojvodine, veli da katastrofa za ovo što se dogodilo Tisi nije preteška reč.


94 odsto naših privrednika ne očekuje smanjenje broja zaposlenih. U 3 sektora ogroman priliv radnika - Biznis Telegraf.rs\n13/11/20 | 15:59\nSporiji oporavak očekuje sektor turizma i ugostiteljstva, u kojem skoro polovina anketiranih očekuje pad prometa u poslednjem tromesečju tekuće godine, u odnosu na treći kvartal\nPrivrednici su umereni optimisti u pogledu poslovnih očekivanja i rasta prometa u poslednjem kvartalu 2020. godine, a za većinu su domaća tražnja i izvoz ključni za unapređenje poslovanja.\nPlaniraju da povećaju ili zadrže ulaganja na istom nivou, najviše u opremu, a računaju i na stabilnu zaposlenost tako da 94 odsto anketiranih ne očekuje smanjenje broja zaposlenih, pokazala je najnovija kvartalna analiza Privredne komore Srbije "Poslovna aktivnost privrednih subjekata u Republici Srbiji", u kojoj su privrednici ocenili poslovanje u trećem i izneli očekivanja za četvrti kvartal 2020. godine.\nU kvartalnom istraživanju učestvovale su 884 kompanije iz različitih sektora privrede, a pozitivna poslovna očekivanja, uprkos neizvesnosti zbog pandemije, za četvrti kvartal 2020. godine ima 41 odsto ispitanika, najviše u prehrambenoj industriji i trgovini, dok 36 odsto anketiranih privrednih subjekata očekuje nepromenjen promet. Sporiji oporavak očekuje sektor turizma i ugostiteljstva, u kojem skoro polovina anketiranih očekuje pad prometa u poslednjem tromesečju tekuće godine, u odnosu na treći kvartal.\nPrema očekivanjima privrednika za četvrti kvartal 2020. godine, 89 odsto ispitanika planira da održi isti ili veći nivo investicija u odnosu na prethodni kvartal. Najviše planiranih ulaganja je u uvoznu opremu gde prednjači hemijska industrija, a očekivana ulaganja u domaću opremu dominiraju u sektoru poljoprivrede.\nZa ulaganja u građevinske objekte i zemljište najviše su zainteresovani anketirani iz turizma i ugostiteljstva, dok su ulaganja u trajna obrtna sredstva značajnija kod agrara i trgovine. Oko pet odsto sredstava planiranih za investicije biće usmereno u intelektualnu svojinu i digitalne tehnologije, pri čemu je učešće planiranih investicija za ove namene najveće u delatnosti saobraćaja, trgovine, metalske i elektro, kao i industrije tekstila, odeće, kože i obuće.\nU trećem kvartalu, nešto više od petine kompanija istaklo je da je uvelo inovacije, najviše u metalskoj, prehrambenoj i hemijskoj industriji. Kako ističu privrednici, posebno iz sektora poljoprivrede, usluga i građevinarstva, tražnja na domaćem tržištu je dominantan uslov za unapređenje poslovanja i veću iskorišćenost kapaciteta, dok je izvoz najznačajniji faktor poslovanja za tekstilnu i hemijsku industriju.\nSvaki četvrti ispitanik ističe potrebu za namenskim podsticajima i subvencijama, unapređenjem efikasnosti administracije, boljim uslovima poslovanja na lokalu, suzbijanjem sive ekonomije, kao i unapređenjem raspoloživosti resursa. Više od polovine anketiranih privrednih subjekata, 56 odsto, u trećem kvartalu 2020. godine ostvarilo je rast prometa, dok je 22 odsto ispitanika zabeležilo nepromenjen promet, što ukazuje na značajan oporavak poslovnih aktivnosti u odnosu na drugi kvartal.\nFirme uglavnom dobro raspolažu novcem / Foto: Unsplash\nU trećem kvartalu 2020. godine, 47 odsto anketiranih kompanija je realizovalo investicije. U poređenju sa ulaganjima u drugom kvartalu, 87 procenata firmi je realizovalo isti ili povećan nivo investicija. Ohrabruje podatak da je 59 odsto anketiranih firmi izjavilo da raspolaže dovoljnim sredstvima za optimalno finansiranje poslovanja.\nPetina ispitanika se izjasnila da im nedostaju sredstva za investicije, dok se sedam procenata suočava s nedostatkom sredstava za likvidnost. Za 13 odsto ispitanika za poslovanje nedostaju i sredstva i za investicije i sredstva za likvidnost, najviše iz turizma i ugostiteljstva. U trećem kvartalu 2020. zaposlenost je bila stabilna, 90% anketiranih nije smanjilo broj radnika, a najviše novozaposlenih bilo je u sektorima metalske, drvne industrije i trgovine.\nIstraživanje PKS pokazuje da je tokom pandemije privreda Srbije sačuvala svoju bazu, održana je likvidnost kompanija i zaposlenost. Program ekonomske podrške Vlade Srbije suštinski je doprineo očuvanju privrednog potencijala, ali je za oporavak neophodno vraćanje međunarodnog tržišta i domaće tražnje u normalne tokove.\nFunkcionisanje privrede u poslednjem kvartalu 2020. godine, kao i perspektive u narednom srednjoročnom periodu zavisiće od daljeg razvoja epidemiološke situacije, u regionu i na globalnom nivou. Iako se ne očekuje zatvaranje privrede, kao u prvom talasu epidemije, nagli porast slučajeva virusa korona nalaže pažljiv pristup u upravljanju privredom sa ciljem očuvanja zdravlja stanovništva i privrednog kapaciteta.\n13. novembar 2020 | 16:04\nSvima plate smanjuju jedino drzava podize plate......jadni mi....


Obaveštenje o isporuci merkantilnog kukuruza u Pridvorici, Devićima i Ivanjici – Portal Opštine Ivanjica\n23. mart godine\nObaveštavaju se stočari – vlasnici goveda iz mesnih zajednica: Devići, Srednja Reka, Brusnik i Ostatija da će se dana 24. marta 2017. godine u vremenu od 11,00 do 13,30 časova u centru Devića, vršiti isporuka merkantilnog kukuruza doniranog od strane Vlade Republike Srbije.\nObaveštavaju se stočari – vlasnici goveda iz mesne zajednice Pridvorica da će se dana 24. marta 2017. godine u vremenu od 14,00 do 16,00 časova u Pridvorici, vršiti isporuka merkantilnog kukuruza doniranog od strane Vlade Republike Srbije.\nObaveštavaju se stočari – vlasnici goveda iz mesne zajednice Ivanjica da će se dana 26. marta 2017. godine u vremenu od 11,00 do 14,00 časova u garaži JKP „KOMUNALNO“ Ivanjica (bivša garaža Autoprevoza) kod zelenog pijaca, vršiti isporuka merkantilnog kukuruza doniranog od strane Vlade Republike Srbije.\nVlasnici goveda su u obavezi da prilikom preuzimanja kukuruza dostave potvrdu iz veterinarske stanice o broju grla goveda na svom gazdinstvu.\nIvanjica među najracionalnijim opštinama u Srbiji\nokt 19, 2021, 5:10 pm


Iznošenjem neistinitih optužbi zloupotrebljen institut krivične prijave\nPovodom informacije da je grupa advokata podnela krivičnu prijavu protiv guvernera Narodne banke Srbije Jorgovanke Tabaković, zbog navodnog kršenja propisa kojima se uređuje platni promet i oblast advokature zbog čega podnosioci krivične prijave smatraju da je zloupotrebila službeni položaj, obaveštavamo javnost da NBS nije izdavala naloge poslovnim bankama u vezi sa načinom raspolaganja novčanim sredstvima na računima korisnika ni u ovom ni u bilo kom drugom slučaju, tako da su navodi iz krivične prijave potpuno neosnovani.\nNarodna banka Srbije nije zakonom ovlašćena da se meša u odlučivanje poslovnih banaka u pogledu izbora klijenata kojima će otvoriti tekuće i druge račune, niti je nadležna da ceni koja lica su ovlašćena za otvaranje takvih računa. Podsećamo da je NBS samostalna i nezavisna institucija koja obavlja isključivo funkcije koje su joj Zakonom o Narodnoj banci Srbije stavljene u nadležnost shodno kojima, između ostalog, kontroliše bonitet i zakonitost poslovanja banaka i to pre svega sa aspekta rizika koji se mogu odraziti na njen finansijski položaj.\nTakođe, ističemo da Narodna banka Srbije nije ovlašćena da posreduje u sporovima koji se vode između stranaka u sudskom postupcima, pa ni u konkretnom sporu između predstavnika i članova Advokatske komore Beograda, niti da odlučuje o naknadi štete koja može proisteći iz takvih sporova, budući da je odlučivanje o navedenom u isključivoj nadležnosti pravosudnih organa. Pored toga, zloupotreba instituta krivičnih prijava i iznošenje neistinitih optužbi na račun državnih institucija zarad ostvarivanja sitnosopstveničkih interesa, ne samo da ne doprinose ugledu onih koji bi na svakom mestu trebalo da brane čast pravničke profesije, već za sobom povlače i moguće pravne posledice za one koji su svesni ili bi morali da budu svesni da iznose neistinite tvrdnje.\nŽelimo da istaknemo da poslovne banke samostalno donose poslovne odluke u skladu sa pozitivnim propisima i svojim unutrašnjim aktima - strategijom, poslovnom politikom i opštim uslovima poslovanja o uspostavljanju poslovnog odnosa sa svojim klijentima, a dužne su da pri otvaranju računa i svim promenama po tim računima postupaju u skladu sa zakonom i podzakonskim aktima Narodne banke Srbije. Posebno ukazujemo na to da Narodna banka Srbije nije izdavala naloge poslovnim bankama, kako je to navedeno u objavljenoj informaciji, u vezi sa načinom raspolaganja novčanim sredstvima na računima korisnika, iz čega proizlazi da su navodi iz krivične prijave potpuno neosnovani.


RTS :: Noć šampiona - novogodišnji program RTS-a\nRTS Svet Noć šampiona - novogodišnji program RTS-a\nutorak, 31. dec 2019, 21:00\nNoć šampiona - novogodišnji program RTS-a\nU Novu godinu ulazimo u društvu najboljih - pred nama je "Noć šampiona"!\nNajpopularniji izvođači narodne, zabavne i klasične muzike, omiljena TV lica, najbolji domaći glumci, Simfonijski orkestar RTS-a, trubači, tamburaši, kulturno-umetnička društva, plesni ansambli... udružiće snage 31. decembra od 21 čas na Prvom programu RTS-a i prirediće nam nezaboravan provod uz TV ekrane. Više od pet stotina učesnika spektakularnog muzičkog šou programa "Noć šampiona" učiniće da u Novu godinu uđete u odličnom raspoloženju.\nNeki od učesnika novogodišnjeg šou programa "Noć šampiona" su: Zdravko Čolić, violinista Nemanja Radulović, Goca Tržan, Leontina, Ivana Peters, Đule Van Gog, Slađana Milošević, Bisera Veletanlić, Jelena Tomašević, Sergej Ćetković, Haris Džinović, Miroslav Ilić, Saša Matić, Ana Bekuta, Snežana Đurišić, Lepa Lukić, Vesna Zmijanac, Marinko Rokvić, Dragan Kojić Keba, Neda Ukraden, Mira Škorić, Bane Mojićević, Dušan Svilar, Željko Šašić, Goca Lazarević, Danka Stojiljković, Rada Manojović, Stefan Petrušić, Milan Dinčić, Ljubomir Perućica, Vanja Mijatović, Jelena Gerbec, Milena Ćeranić, Čeda Marković, grupa Legende, Bojana Stamenov, Nevena Božović, Lena Kovačević, Dženan Lončarević, Kiki Lesendrić, Ana Stanić, Srđan Gojković Gile i mnogi drugi.\nU novogodišnjoj noći, saznajemo ime još jednog velikog šampiona. U superfinalu Slagalice, od 19 časova, videćemo ko će odneti nagradu od milion dinara i poneti titulu "najboljeg od najboljih" jer se u ovom, 121. ciklusu, nadmetalo 16 najuspešnijih takmičara ovog kviza.\nNakon prazničnog Dnevnika, u 20 časova sledi nova epizoda hit serije Siniše Pavića "Junaci našeg doba", kao svojevrstan uvod u ludu večernju zabavu.\n(sreda, 01. jan 2020, 02:44) - ile [neregistrovani]\nbravo rts najboji novogodisni progdam u regionu ne samo u srbije .vi ste definitivno najboji javni servis u regionu pa ko sta oce neka prica definitivno je tako rai i bbc kvakiteta.pozz iz Makedonije gledamo samo vas i prosli smo novu godinu uz vas novogodisni program i odusevleni smo .pozz to moze samo rtb ili rts oduvek ste bili dobri i ostali ste i nemoj da se menjate nizakoga.i zato imate tolko velka publika.pozz


Patrijarh srpski Porfirije pozitivan na korona virus\nInformativna služba Srpske pravoslavne crkve (SPC) saopštila je da je patrijarh Porfirije pozitivan na korona virus.\nU saopštenju SPC se navodi da je Porfirije pozitivan test dobio 11. januara i da će, u skladu sa određenim protokolom i savjetima ljekara, predstojeće dane provesti na kućnom liječenju.\nKako se navodi, on ima blage simptome, određena mu je odgovarajuća terapija i poštuje sve epidemiološke mjere.\nSPC je navela i da je Porfirije u stalnom kontaktu sa saradnicima i administrativne poslove obavlja nesmetano.\n"Takođe, ne prestaje da molitveno podržava lekare i medicinsko osoblje u njihovom trudu, a posebno se moli za isceljenje svih koji su zahvaćeni epidemijom. Patrijarh izražava žaljenje što se javne manifestacije u kojima je trebao da učestvuje odlažu do daljeg", dodaje se u saopštenju.\nU Srbiji je početka pandemije zvanično registrovano oko 1,3 miliona slučajeva, dok je umrlo više od 12.000 ljudi.\nKako se vidi na sajtu SPC, i tokom nedavnih religijskih praznika služene su liturgije i održavani javni događaji tokom kojih se nisu poštovale pandemijske mjere na snazi u Srbiji, kao što je nošenje maski u zatvorenom prostoru.\nIpak, pojedini zvaničnici SPC su javno govorili o važnosti vakcinacije. Tako se Vladika Stefan, koji je i starješina Hrama Svetog Save u Beogradu, pojavio se u promotivnom spotu za imunizaciju na COVID-19.\nSam patrijarh je u aprilu 2021. u uskršnjoj poslanici posebnu molitvu uputio ljekarima i oboljelima od COVID-a 19.


Кнежевић у Инђији отворио нови погон компаније Грундфос\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nKnežević u Inđiji otvorio novi pogon kompanije Grundfos\nMinistar privrede Goran Knežević otvorio je danas u Inđiji novo postrojenje za preradu otpadnih voda „BioBuster“ (BioBooster) kompanije Grundfos, koje je prvo ovakvo postrojenje van skandinavskih zemalja. Danska kompanije ujedno je proslavila i 10 godina poslovanja u Srbiji, gde je sedmi najveći izvoznik iz Srbije.\n„Činjenica da kompanija deset godina uspešno posluje, govori koliko je Srbija dobro mesto za ulaganje“, rekao je ministar Knežević i dodao da očekuje da će iznos ukupnih stranih investicija u ovoj godini premašiti četiri milijarde evra.\n„Novo postrojenje, vredno više od dva miliona evra, doprineće zaštiti životne sredine i verujemo da će pored ove investicije, Grundfos nastaviti sa razvojem i otvaranjem novih radnih mesta“, rekao je Knežević.\nPočetna»Vesti»Knežević u Inđiji otvorio novi pogon kompanije Grundfos


Objavljeno: 20.04.2013, 12:55:50 , 14:27:09\nZbog povećane tražnje za automobilom 500L i nedavno uvedene treće smene, u fabrici "Fiat automobili Srbija" za dva meseca zaposlilo se više od 500 uglavnom mladih radnika, izjavio je danas\nKRAGUJEVAC - Zbog povećane tražnje za automobilom 500L i nedavno uvedene treće smene, u fabrici "Fiat automobili Srbija" za dva meseca zaposlilo se više od 500 uglavnom mladih radnika, izjavio je danas menadžer pogona "Karoserija" Miroslav Iskrenović.\nViše zaposlenih nego ranije je i u pogonu Karoserije, gde je od početka proizvodnje 500L instalirano 330 robota najsavremenije generacije, kao i kontrolera koji njime upravljaju.\n"U Karoseriji trenutno imamo 750 radnika, a u celoj fabrici umesto oko 2.500, koliko je bilo donedavno, sada radi 3.000, i to uglavnom mladih ljudi koji su prepoznali da je 'Fiat automobili Srbija' vodeća u automobilskoj industriji u ovom regionu i čija je želja da svoje prvo profesionalno iskustvo steknu upravo u ovoj fabrici", rekao je Iskrenović Tanjugu.\nOn je istakao da su radnici, pre svega proizvodni, kako bi rukovali najsavremenijom opremom, više od milion sati proveli na raznim obukama, kako u pogonima 'Fiat automobili Srbija' u Kragujevcu, tako i u FIAT-ovim fabrikama u inostranstvu.\n"Kako u samom pogonu tako i izvan ima još stvari koje treba uraditi u cilju poboljšanja organizacije rada i povećanja produktivnosti. Takođe, treba izmestiti i staru gradsku trafostanicu, kako bismo napravili nove magacine uz Karoseriju. To je za nas veoma važno, jer bi na taj način pojednostavili logističke tokove materijala u samoj fabrici, a time bismo i uštedeli na materijalu", navodi Iskrenović.\n"Trenutno instalirana oprema u pogonu Karoserije je za proizvodnju 30 jedinica na sat. Plan za ovu godinu je proizvodnja od 110.000 do 150.000 i zavisiće od potražnje na domaćem i svetskom tržištu, ali i realizaciji bescarinskog aranžama sa Rusijom, odnosno zahteva tog tržišta", kaže Iskrenović.\nAutomobil FIAT 500L , koji se proizvodi samo u Kragujevcu, izvozi se u Italiju, Francusku, Sspaniju, Nemačku, Mađarsku i zemlje bivše Jugoslavije. Krajem maja prvih 3.000 automobila 500L u dve verzije sa manuelnim i automatskim menjačem, krenuće brodom u SAD.\nTagovi: FAS, zapošljavanje, automobili, radnici, Iskrenović, Karoserija


NOVE ENERGIJE "Solarnim impulsom" oko sveta\nSedmog aprila ove godine, posle punih 106 godina od prvog leta aviona braće Rajt, dogodila se istinska revolucija u vazduhoplovstvu i primeni «čiste» obnovljive energije: uspešno je obavljen let letelice čije je pogonske motore isključivo napajalo Sunce - poleteo je prvi avion sa apsolutno «nultom emisijom» štetnih gasova.\nLet nad jezerom\nZa komandama aviona sa oznakom HB-SIA, razvijenog u okviru projekta «Solar Impulse» («Sunčev impuls»), nalazio se probni pilot iz Nemačke, Markus Šerdel. Avion je po izuzetno lepom vremenu, tačno u 10.30 poleteo iz vojne baze u Pajernu, a zatim je iznad švajcarskog jezera Nojšatel pred više hiljada posmatrača i zaljubljenika u avijaciju ponosno jedrio u vazduhu.\nPilot je testirao letelicu izvođenjem različitih manevara i figura. Maksimalna visina koju je dostigao tokom leta iznosila je 1.200 m (približno 4.000 fita), dok je njegovo ukupno trajanje iznosilo sat i 27 minuta. Posle leta, veoma raspoložen Šerdel je izjavio da je let bio izuzetno prijatan i da je protekao bez ikakvih problema. Naglasio je da je imao utisak kao da je za komandama simulatora a ne pravog aviona: «Napravljen je prvi korak i pripreme za naš konačni cilj, let oko sveta, mogu spokojno da se nastave».\nVeći od „boinga“ a težak kao osrednji auto\nHB-SIA je avion specifične konstrukcije na čijem razvoju je, tokom prethodnih sedam godina, radila ekipa od sedamdeset stručnjaka različitih profila. Osamdeset različitih kompanija snabdevalo je projekat odgovarajućim komponentama neophodnim da letelica bude napravljena. Izvršni direktor projekta, istovremeno i njegov suosnivač, švajcarski pilot Andre Boršberg izjavio je da nikada u istoriji nije poleteo toliko veliki a istovremeno toliko lak avion, i da je takav odnos dimenzija i mase aviona nešto potpuno novo u svetu avijacije.\nRaspon krila ove letelice, za čiji su ultralaki trup i krila prilikom izrade upotrebljena specijalna ugljenična vlakna, iznosi 63,4 m, što je pet metara više od dvostrukog raspona „boinga 737-300“! Avion poseduje izuzetne aerodinamičke karakteristike i podseća na jedrilicu. Iako na prvi pogled ima nežnu konstrukciju, sposoban je da izdrži veoma velika opterećenja u vazduhu. Njegova težina sa kompletnom opremom iznosi samo 1.700 kg, od čega najveći deo odlazi na specijalne litijum-polimerske baterije - oko 400 kg.\nZnačaj raznih generacija baterija i fotonaponskih ćelija\nMarkus Šerdel i Andre Boršberg\nRazvoj baterija novih generacija punjivih baterija izuzetnih mogućnosti (visoki kapacitet u odnosu na težinu, efikasno dopunjavanje, mala unutrašnja otpornost i pad napona, zanemariv «memorijski» efekat i sl.) uz istovremeni razvoj savremenih solarnih fotonaponskih ćelija velike pretvaračke efikasnosti i korisnog dejstva, preduslovi su za uspešno korišćenje solarne energije uopšte. Svaki sačuvani vat (W) snage Sunca puno znači. HB-SIA poseduje 12.000 fotonaponskih ćelija koje, posebnim regulaciono-pretvaračkim sistemom, pune ugrađene Li-polimer baterije. U njima se akumulirana električna energija potom koristi za napajanje četiri elektromotora snage 10 KS, koji pokreću propelere letelice.\nVelika pažnja je posvećena i kokpitu aviona: korišćenjem ergonomskih komandi i instrumenata, ostvaren je veoma prisan interfejs pilota i letelice. Kada budu završena sva neophodna ispitivanja i podešavanja, HB-SIA će moći da leti više dana i noći bez prekida, prosečnom brzinom od 70km/h pri maksimalnoj visina leta od 8.500 m.\nUskoro i noćni let\nPredsednik kompanije «Solar Impulse», švajcarski psihijatar Bernard Pikard, poznat po svetskom rekordu u letenju balonom ostvarenom u martu 1999. godine, kada je za 20 dana obleteo svet bez spuštanja gondole, najavio je prvi noćni let ovim avionom. On će biti obavljen narednog leta, za kada je predviđen let u ukupnom trajanju od 36 sati, bez sletanja.\nLetovi koji će posle toga uslediti biće duži, između četiri i šest dana. Tokom 2011. godine planiran je prelet Atlantika, dok će kruna projekta, obilazak Zemljine lopte bez sletanja, biti realizovan tokom 2012. godine. Trajanje tog leta zasad nije moguće odrediti jer ono umnogome zavisi od meteoroloških uslova koji mogu uticati na promene maršrute.\nDoprinos promociji «čiste» energije\nProjekat «Solarni impuls» predstavlja izuzetan doprinos promociji čiste, «zelene» obnovljive energije, gde ne postoji emisija štetnih gasova. Njegov značaj dodatno karakteriše činjenica da se princip čiste energije promoviše upravo u vazduhoplovstvu - saobraćajnoj grani gde postoji velika emisija štetnih gasova i isparenja u atmosferu.\nUlaganja u «Solarni impuls» su relativno velika: budžet projekta iznosi 100 miliona švajcarskih franaka (oko 94 miliona američkih dolara). Značajno je što mnoge velike uticajne kompanije i ustanove podžavaju ovaj projekat, a najviše novca su do sada uložili belgijska hemijska grupa «Solvay», švajcarska fabrika satova «Omega» i nemačka Deutsche Bank. Naučnu podršku i logistiku projektu pruža Politehnička federalna škola iz Lozane koja je deo Švajcarskog federalnog Univerziteta.\nBernard Pikard naglašava da budućnost sveta u velikoj meri zavisi od sposobnosti i spremnosti čoveka da što pre počne da koristi resurse obnovljivih izvora energije. «Solarni impuls» je jasan dokaz da je to moguće već danas jer već postoje dovoljno razvijeni sistemi koji odmah mogu da dobiju svoje mesto u svakodnevnom životu, a doprinos tih novih tehnologija očuvanju prirode će u velikoj meri biti doprinos životu narednih generacija.


PUTIN: Prisustvo Rusije ja važno za Arktik i Antarktik - Nova Borba\nPUTIN: Prisustvo Rusije ja važno za Arktik i Antarktik\nU Rusiji se 21. maja obeležava Dan polarnih istraživača. Evo šta im je poručio predsednik.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je praznik kolektivu „Roshidrometa“ i svim ruskim istraživačima polarnih oblasti istakavši njihov doprinos u realizaciji projekata za očuvanje jedinstvenih prirodnih resursa Arktika i Antarktika.\n„Cenimo vaš doprinos u jačanju međunarodne saradnje, realizaciji zajedničkih projekata za očuvanje jedinstvenih prirodnih resursa Arktika i Antarktika. Ove godine, koja je proglašena za godinu ekologije, ovaj rad ima poseban značaj“, navodi se u čestitki koja je objavljena na sajtu Kremlja.\nRuski lider je dodao da ovaj praznik predstavlja priznanje za doprinos predstavnika najrazličitijih profesija koji su posvetili svoje živote razvoju Arktika i Antarktika, prenosi portal Glas Moskve.\n„Važno je što vi danas dostojno nastavljate divne tradicije svojih prethodnika, povećavate rusko prisustvo na Belom kontinentu i u arktičkim oblastima, aktivno učestvujete u istraživanju ovih perspektivnih regiona“, istakao je Putin i poželeo polarnim istraživačima uspeh i ostvarenje planova.


ČEDA: Ne mogu na razgovor u policiju moram u samoizolaciju\nLider LDP Čedomir Jovanović, koji je pre nekoliko dana napao Žarka Ivkovića, vlasnika Klinike za fizikalnu terapiju “Fizio centar” na Novom Beogradu, još uvek nije saslušan u policiji uz opravdanje da se nakon lečenja od koronavirusa na Infektivnoj klinici, nalazi u obaveznoj kućnoj samoizolaciji. Zašto ovu meru nije poštovao u trenutku kada je izazvao incident i da li će i zbog toga biti pozvan na krivičnu odgovornost ili će se pak, u oba slučaja pozvati na poslanički imunitet koji i dalje uživa biće poznato narednih dana.\nKako je za portal Nova.rs pojasnila portaprolka Trećeg opsnovnog tužilaštva Maja Delić, Jovanović još uvek nije saslušan po njihovom zahtevu zbog obavezne samoizolacije, kao i da će tužilaštvo ispitati da li je zbog nepoštovanja te mere u trenutku kada je napao Ivkovića, počinio i krivično delo iz oblasti nepostupanja po zdravstvenim propisima za vreme epidemije.\n“Tokom vanrednog stanja, na snazi su bile posebne odredbe za procesuiranje osoba koje nisu poštovale mere samoizolacije. Prestanjkom vanrednog stanja povučena je i ta naredba, ali to automatski ne znači da ne postoji krivična ili prekršajna odgovornost u vezi sa tim delima, što ćeNa vest da se Jovanović pozvao na saomizolaciju u trenutku kada ga je policija po nalogu tužilaštva pozvala na saslušanje, burno je odreagovao i Ivkovićev pravni zastupnik Dejan Dubajić.\n“Sve je učinjeno da se u ovom izuzetno jasnom predmetu, sa brojnim dokazima i video snimcima, prolongira dalje postupanje, uprkos velikoj društvenoj opasnosti jer je reč o javnoj ličnosti, koja ponavlja dela, odnosno čini različita dela – nasilničko ponašanje, bahatosti, ugrožavanje zdravlja, sve to u sticaju, u kratkom vremenskom periodu i uprkos ogromnom interesovanju javnosti”, naveo je Dubajić.


August 2019 - Delight Office\nHome / Komunikacija / Blog i inspiracija / 2019 / August\nArhiva za mjesec: August 2019\nLjuljanjem do manje stresa na radnom mestu\nStolice za ljuljanje podsećaju nas na dom, porodicu i udobnost, a ne na poslovno okruženje. Međutim, istraživanja su otkrila iznenađujuće …\nOdrživost je u vašim rukama- uključite svoje projekte u Climate Take Back misiju!\nInterface je globalni lider u dizajnu i proizvodnji modularnih podnih obloga. Proizvodi kompanije Interface kombinuju ljepotu i inovaciju s funkcionalnošću …\nSteelcase Cavatina- stolice inspirsane muzikom!\nCavatina nudi niz rešenja za sedenje koja odgovaraju svakoj prilici i mogu se bez problema prilagoditi iz jedne postavke u …


Elementi 21 - ELEMENTARIJUM\nOd ponedeljka 22. juna u prodaji je novi 21. broj Elemenata\nTemat novog broja, naslovljen „Pandemija i pandemonijum“, donosi niz uzbudljivih tekstova koji iz različitih uglova rasvetljavaju temu koja poslednjih meseci zaokuplja sve.\nKroz šest interesantnih i informativnih članaka, ugledni istraživači i naučni novinari osvrnuli su se na mnoge važne teme u vezi sa pandemijom poput zagonetne evolucije virusa SARS-CoV-2, modelovanja podataka o broju zaraženih i preminulih, mentalnog zdravlja lekara i građana, moralnih izazova sa kojima se suočavaju lekari i donosioci odluka, ali i na pandemijske filmske narative u klasičnim i savremenim kinematografskim ostvarenjima.\nNovi broj otvara naš poznati imunolog i naučni komunikator Srđa Janković sa sjajnim osvrtom na pandemiju Kovida-19 iz evolucione perspektive, dok je u tekstu „Prvi talas“ smernice za bolje razumevanje osnovnih termina i pouzdano izveštavanje tokom pandemije dala predsednica Svetske federacije naučnih novinara Milica Momčilović.\nNovi broj ekskluzivno donosi i opsežan razgovor sa Damirom Huremovićem, direktorom psihijatrije jedne od najprestižnijih bolnica u Njujorku, svetskom epicentru pandemije Kovida-19. Sa doktorom Huremovićem smo razgovarali i o njegovoj knjizi Psihijatrija pandemije, objavljenoj nekoliko meseci pre prvog zvaničnog slučaja Kovida-19, koja se neočekivano našla u središtu pažnje i ubrzo postala dragoceni priručnik za psihijatre, psihologe i socijalne radnike širom sveta.\nO relevantnosti podataka i važnosti dobre komunikacije tokom krize izazvane pandemijom pisao je Darko Donevski iz Centra za kosmologiju iz Trsta, a o etičkim aspektima mera kontrole infektivnih bolesti više saznajemo od Igora Živanovića, naučnog saradnika Instituta za filozofiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nTemat zaokružuje članak Stefana Aćimovića o filmovima inspirisanim epidemijama teških bolesti i fatalnim virusima – od Bergmanovog klasika Sedmi pečat, do Variole Vere Gorana Markovića.\nĐorđe Petrović donosi nesvakidašnju priču o prijateljstvu dvojice velikana, ser Artura Konana Dojla i slavnog iluzioniste Harija Hudinija, te njihovom odnosu i stavovima prema spiritualizmu, kojima će verovatno mnogi biti iznenađeni.\nU tekstu pod naslovom „Šta bi jedan omanji nuklearni rat uradio našoj planeti“ Ivana Nikolić nam pruža informacije o fenomenu nuklearnih zima, dok Bogdan Đorđević piše o Junis Fut, ženi koja je prva uočila uticaj ugljen-dioksida na globalno zagrevanje, ali za to nije dobila adekvatno priznanje. Isti autor u tekstu koji sledi izdvaja prednosti i mane korišćenja istorijskih podataka u proučavanju i predviđanju nadolazećih klimatskih promenama.\nKako je izgledala neobična procuderu glasanja koju je zagovarao Luis Kerol, i šta ga je motivisalo da je predloži, saznajemo od Miljana Vasića, a Milica Mitić do detalja opisuje lalomaniju, interesantnu istorijsku epizodu o prvom ekonomskom mehuru u istoriji.\nU prethodnom broju, Jovana Nikolić je pisala o manje poznatim podacima iz istorije plave boje, dok sada donosi još jedan zanimljiv esej, ovoga puta o jednorozima – opasnim zverima od šljokica i duge.\nKatarina Popović je autorka eseja o otvorenim podacima i otvorenom naučnom metodu, dok je Aleksandra Ravas napisala omaž Džonu Hortonu Konveju, engleskom matematičaru koji je preminuo u aprilu ove godine, a matematiku je zadužio teorijom čvorova, brojeva, kodiranja i drugim velikim dostignućima u ovoj oblasti.\nI u letnjim Elementima možete pročitati kolumnu Orbitiranje o simulacijama galaksija u svemiru, stalnog saradnika časopisa Darka Donevskog, ali i novu priču poznatog strip kritičara i esejiste Nikole Dragomirovića – o mestu i ulozi snova u stripovima.\nPriče iz novih Elemenata ilustrovali su vodeći grafički umetnici iz Srbije i regiona: Monika Lang, Željko Lončar, Đorđe Balmazović (škart), Ivana Bugarinović, Nikola Korać, Jakov Jakovljević, Vuk Palibrk, David Bilobrk, kao i Srđa Dragović, koji je ujedno i autor likovnog rešenja naslovnice.


ATP uvodi koučing na turnirima - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 22. juna 2022. 10:32\nNovo pravilo biće primenjivano samo na određenim turnirima u drugom delu sezone, a teniseri će moći da koriste koučing na Ju-Es openu i završnom turniru sezone, koji će biti odigran u novembru u Torinu.\nU saopštenju ATP se navodi da će potom biti procenjeno kako će se ovo pravilo primenjivati u narednim sezonama.\nBritanski mediji podsećaju da su u prošlosti neki teniseri bili optuženi da su tokom mečeva dobijali savete trenera sa tribina.\nKoučing će biti dozvoljen tako da trener mora da sedi na mestu predviđenom za njega u boksu igrača, da je komunikacija (verbalna ili neverbalna) dozvoljena samo u slučaju da ne prekida igru i ne ometa protivnika.\nTakođe, verbalna komunikacija dozvoljena je samo kada je igrač na strani terena gde se nalazi njegov boks, neverbalna komunikacija je dozvoljena sve vreme, a trener ne sme da razgovara sa igračem kada on iz bilo kog razloga napusti teren.\nTri teniserke van top 50 u četvrtfinalu Vimbldona\nLegende slave 100. rođendan Centralnog terena, emotivan zagrljaj Đokovića i Federera\nUŽIVO: Novak Đoković protiv „čuda“ u osmini finala Vimbldona\nFederer ponovo na Vimbldonu, ovoga puta kao posmatrač\nDuel Kirjosa i Cicipasa preneo se i van terena – ko gađa gledaoce, a ko…\nĐoković protiv Van Rajthovena u borbi za četvrtfinale Vimbldona (oko 18.00 RTS)\nKIRJOS SLAVIO U LUDNICI OD MEČA: Australijanac savladao Cicipasa u meču koji je…\nUŽIVO: Novak Đoković protiv „čuda“ u osmini finala…\nKirjos eliminisao Cicipasa, poznati svi učesnici osmine finala…\nKIRJOS SLAVIO U LUDNICI OD MEČA: Australijanac savladao Cicipasa u…\nDuel Kirjosa i Cicipasa preneo se i van terena – ko gađa…\nLegende slave 100. rođendan Centralnog terena, emotivan zagrljaj…\nĐoković protiv Van Rajthovena u borbi za četvrtfinale Vimbldona (oko…


Neće se menjati maksimalni iznos na čeku – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Neće se menjati maksimalni iznos na čeku\nNeće se menjati maksimalni iznos na čeku\nIako je prošlo više od deset godina od poslednje promene limita na čeku, kada je „donja crta“ sa 150, podignuta na 200 dinara, a iznos povećan sa tri na pet hiljada dinara, banke u Srbiji nemaju nameru da promene maksimalan iznos na čeku od 5.000 dinara.\nNamera Narodne banke Srbije (NBS) kao i bankarskog sektora u zemlji je da se ček pošalje u prošlost te da se poveća plaćanje karticama, što potvrđuju podaci da je iz godine u godinu sve manje onih koji ispisuju nekada jedno od najpopularnijh „platnih kartona“.\n„Za sada nema nikakvih nagoveštaja ni inicijativa sa strane banaka za izmenu važećih limita“, kažu za Tanjug u Udruženju banaka Srbije (UBS), koje propisuje visinu iznosa po jednom čeku.\nMeđutim, iako NBS „gura“ DinaKard, čekovi se i dalje drže, što pokazuje da je prošle godine ispisano više od 7,7 miliona čekova.\nNajbrojniji „potpisnici“ čekova su i dalje radnici na minimalcu i penzioneri sa najnižim primanjima, više od pola miliona njih, a kojima odlaganje plaćanja, nekada i do godinu dana, ostaje kao jedini način za planiranje tankog kućnog budžeta.\nPrethodna: Ljudi govore – sreda 14.mart.2018\nSledeća: Izvoz i uvoz Srbije skočili po 21,6 odsto međugodišnje u januaru


"ŽENE ISTOKA I ZAPADA", SLIČNOSTI I KULTUROLOŠKE RAZLIKE\nBujanovac – Međunarodna organizacija za migracije organizovala je kulturološki forum "Žene istoka i zapada". O kulturama zemalja Bliskog istoka, sličnostima i razlikama govorile su migrantkinje iz prihvatnih centara u Vranju i Bujanovcu, kulturolozi, sociolozi.\nBeograd – Objavljeni prvi rezultati naučno-medicinske studije o malignim oboljenjima kod rođenih u periodu NATO bombardovanja naše zemlje.\nBujanovac – Biblioteka “14. Novembar“ priredila je u bujanovačkom Domu kulture promociju zbirke pesama za decu„Bašta duginih boja“ pesnika Miodraga Tomića iz Božinjevca kod Bujanovca.\nKancelarija za saradnju sa civilnim društvom Vlade Republike Srbije, kao nacionalna kontakt tačka za program Evropske unije „Evropa za građane i građanke” u Srbiji, u saradnji sa Službom Koordinacionog tela Vlade Republike Srbije...


U podnožju Bosanske piramide Sunca, van zaštićene zone Starog grada “Visoki”, nalazi se najveća otkrivena sekcija piramide. Locirana je na sjevernoj strani i udaljena je 450 metara od ruinirane srednjevjekovne utvrde.\nRadovi na ovoj lokaciji su započeti 2006. godine. Za mnoge posjetioce ova proširena arheološka sonda je najupečatljivija i nesporan dokaz o ogromnom građevinskom poduhvatu graditelja piramide koji su bili u mogućnosti da lijevaju hiljade tona betona. Na ovoj lokaciji vidljiva su dva reda vještačkog betona.\nŠteta je što su planovi Fondacije “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca” o otkrivanju velike površine piramide zaustavljeni 2006. godine koordiniranim naporima državne Komisije za nacionalne spomenike, Općine Visoko i Zavičajnog muzeja iz Visokog.


29-09-2020 08:32 Izdvojeno Srbija Politika\nPortal Nova je, oslanjajući se na spekulacije u pravosudnim krugovima, pisao da bi novi ministar pravde mogao biti Miloš Vučević, stari/novi čelnik Novog Sada. Ipak, Vučević, inače jedan od predsednikovih ljudi od poverenja, ponovo je izabran za za gradonačelnika, pa definitivno neće u fotelju ministra pravde.\nNe samo što je ministar Vukosavljević vatreno brani do poslednjeg daha, nego je žele makar dve osobe: Maja Gojković, aktuelna predsednica Skupštine, i Ana Ilić, savetnica premijerke Ane Brnabić.\nUpadljivo je, takođe, da niko praktično ne govori o ministarstvima zdravlja i obrazovanja. Iako se spekulisalo da bi ministarka zdravlja mogla biti Darija Kisić Tepavčević, jedna od čelnih ljudi Kriznog štaba, ona je sama rekla da o toj poziciji ne razmišlja. Ministar Lončar nedavno je izjavio da ne bi imao problem sa tim da se vrati u svoj matični Urgentni centar, ali ga niko “ne izaziva”.


Dodjela nagrada asocijacije menadžera: ABAZOVIĆ URUČIO NAGRADU LUKIĆU - Ulcinj info\nDodjela nagrada asocijacije menadžera: ABAZOVIĆ URUČIO NAGRADU LUKIĆU\nAsocijacija menadžera Crne Gore dodijelila je danas na svečanosti u Hotelu Hilton godišnje nagrade najuspješnijim menadžerima i preduzetnicima za prošlu godinu. Nagradu za najmenadžera u akcionarskim društvima koja je pripala predsjedniku Upravnog odbora Erste banke, Aleksi Lukiću uručio je premijer Crne Gore Dritan Abazović.\nAleksa Lukić, predsjednik Upravnog odbora Erste banke kazao je da nagradu shvata i kao potvrdu da su imali uspjeha u izuzetno važnom zadatku: da sjajne profesionalce iz različitih oblasti objedine u skladan i jedinstven tim.\n„Nagrada predstavlja odraz postignutih rezultata organizacije koju vodim i njenog uticaja na ekonomski i društveni ambijent, a kao takva je zasluga ne samo moja, već i menadžerskog tima Erste banke u Crnoj Gori i svih zaposlenih“, istakao je prilikom primanja nagrade Lukić.\nPremijer Dritan Abazović je kazao da će Vlada dati punu podršku kompanijama koje pokreću društvo naprijed.\nIz Asocijacije menadžera su kazali da su kompanije na čijem su čelu izabrane laureatkinje i laureati, u 2021. godini ostvarili izuzetne rezultate. Ukupan prihod je bio više od 195 miliona eura, neto dobit blizu 19 miliona eura, a investirale su oko 6,5 miliona eura, a pomenute kompanije zajedno imaju blizu 1.600 zaposlenih.