BNV raspisalo Konkurs za izradu idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja memorijalnog centra “Hadžet” | Bošnjačko nacionalno vijeće\nBNV raspisalo Konkurs za izradu idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja memorijalnog centra “Hadžet”\n28.11.2013. bnv No comments\nPredsjednik Vijeća Esad Džudžević saopštio je na današnjoj press konferenciji u Glavnom uredu da je Bošnjačko nacionalno vijeće raspisalo Konkurs za izradu idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja za izgradnju Memorijalnog centra “Hadžet” u Novom Pazaru.\nDžudžević je sa šefom Resora za visoko obrazovanje Redžepom Škrijeljom na koferenciji govorio pored pomenutog konkursa i o nedavno objavljenoj Odluci Bošnjačkog nacionalnog vijeća o utvrđivanju pokretnih i nepokretnih materijalnih bošnjačkih kulturnih dobara i lista nematerijalnog kulturnog nasljeđa od posebnog značaja za bošnjačku nacionalnu zajednicu u Republici Srbiji.\nPredsjednik Vijeća naglasio je da je cilj konkursa izrada najkvalitetnijeg idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja za izgradnju spomen obilježja nevinim žrtvama poslijeratne represije koji su ubijeni na mjestu “Hadžet” u Novom Pazaru u periodu od 1944. do 1946. godine.\n“Idejno rješenje treba da simbolizira stradanje svih civilnih žrtava Bošnjaka od 1912. do 1995.godine, a razmatranje, vrednovanje i izbor najboljih radova obavit će stručna tročlana komisija, imenovana od strane Izvršnog odbora Vijeća i a svi pristigli radovi po raspisanom javnom konkursu bit će javnosti prezentirani 21. januara 2014. godine”, kazao je Džudžević.\nDžudžević je rekao da je tražio sastanak sa gradonačelnikom Novog Pazara Mehom Mahmutovićem povodom ovog projekta.\nŠef Resora za visoko obrazovanje Redžep Škrijelj rekao da će postavljanjem memorijalnog centra biti simbolički ispravljena nepravda prema velikom broju nevino stradalih ljudi i njihovim porodicama.\n“Memorijalni centar ‘Hadžet’ će svedočiti o žrtvama posleratne represije, kao i opominjati buduće generacije o izuzetnoj važnosti čuvanja mira i suživota na našim prostorima”, kazao je Škrijelj.\nO Odluci Vijeća o utvrđivanju pokretnih i nepokretnih materijalnih bošnjačkih kulturnih dobara i lista nematerijalnog kulturnog nasljeđa od posebnog značaja za bošnjačku nacionalnu zajednicu u Republici Srbiji, predsjednik Vijeća rekao je da je to plod petogodišnjeg rada tima Bošnjačkog nacionalnog vijeća i da će se o njoj više govoriti na tribini “Čije je ‘naše’ nasljeđe” u petak, 29. novembra u 19 sati.\nKonkurs za izradu idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja za izgradnju Memorijalnog centra “Hadžet” u Novom Pazaru


Akcija “Treće dete” – novac uplaćen na račune roditelja - KruševacGrad\nPo osam hiljada dinara uplaćeno je roditeljima beba rođenih u Kruševcu u drugoj polovini ove godine, koje su treće, četvrto ili peto dete u porodici. Reč je tradicionalnoj akciji koju Grad Kruševac sprovodi dva puta godišnje, pred Vidovdan i pred Novu godinu u okviru mera podrške porodicama sa više dece\nIz ovdašnje Gradske uprave je saopšteno da zbog aktuelne epidemiološke situacije uobičajenog okupljanja i podele poklon čestitki neće biti već se novac uplaćuje na namenski otvorene tekuće račune kod banke „Poštanska štedionica“.\n– Sredstva se mogu podići, uz ličnu kartu roditelja, kod banke „Poštanska štedionica“ – obaveštavaju iz Gradske uprave.\nOvo je 67. akcija “Treće dete”, poklon čestitku su dobili roditelji 51 novorođenčeta, za šta je iz budžeta Grada izdvojeno 408 hiljada dinara. U akciji sprovedenoj pred Vidovdan darivano je 58 beba koje su kao treće, četvrto ili peto dete u porodici rođene u prvoj polovini ove godine.\nUhapšen muškarac osumnjičen da je sekirom ubio oca\n25. oktobra 2021., 22:49


Telekom Slovenije obezbedio 15 miliona evra za povećanje kapitala | Nova Ekonomija\nTelekom Slovenije obezbedio 15 miliona evra za povećanje kapitala\n13.03.2018. 09:05 B92 0\nTelekom Slovenije platio je 2,98 miliona evra za učešće u podružnici na Kosovu\nTelekom Slovenije obezbedio je 15 miliona evra za povećanje kapitala za svoju podružnicu na Kosovu Ipko Telekomunikejšns, prenela je slovenačka agencija STA.\nTa novčana injekcija, kako se navodi, dolazi skoro mesec dana nakon što je Telekom kupio sedam odsto kompanije koju i dalje drže manjinski akcionari.\nKompanija Ipko koja više od 10 godina posluje je vodeći provajder fiksne komunikacije na Kosovu i pokriva 47 odsto tržišta.\nKada se radi o mobilnoj telefoniji, kompanija ima 750.000 korisnika i pokriva 35,1 odsto tržišta.\nU februaru, Telekom Slovenije platio je 2,98 miliona evra za učešće u podružnici na Kosovu, koja je u 2016. godini zabeležila gubitak od šest miliona evra.


Potrebna kontrola da li poslodavci isplatio doprinose | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Potrebna kontrola da li poslodavci isplatio doprinose\nBEOGRAD - Poreska uprava je pokrenula inicijativu da se prilikom isplate neto zarade u poslovnim bankama obavlja i kontrola da li je poslodavac isplatio doprinose na zarade ili ne, izjavila je jutros pomoćnik direktora Poreske uprave Rada Kostić.\nKostićeva je izjavila da je takva inicijativa potekla od Poreske uprave još pre dve godine i da ju je tada prihvatilo Ministarstvo finansija.\nOna je navela da sa nešto više od 600 inspektora Poreska uprava nije u situaciji da iskontroliše više od 300.000 obveznika, 222.000 preduzetnika i preko 100.000 pravnih lica.\nOna je istakla da je bilo sastanaka na kojima su učestvovali predstavnici banaka i dogovoreno je da softvere, ukoliko su potrebni, obezbedi Poreska uprava.\nKostićeva je objasnila da nije bilo reči o tome da će banke da kontrolišu poslodavce, jer bi kontrola poslodavaca i dalje ostala u nadležnosti Poreske uprave.\n"One jedino neće pustiti neto zaradu bez obračuna poreza i doprinosa", dodala je ona.\nSa druge strane, generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić je rekao da je rešenje da banke proveravaju prethodno plaćanje poreza i doprinosa pre isplate plata potpuno neprihvatljivo za banke.\nU Srbiji, kako je rečeno, 50 odsto poslodavaca ne plaća doprinose, a dug po tom osnovu iznosi oko 230 miijardi dinara. Čak 75 milijardi odnosi se na takozvana nenaplativa potraživanja, jer su preduzeća u stečaju ili su loše privatizovana.\nZbog neuplaćenih doprinosa država je do sada tri puta povezivala staž zaposlenima 2007. 2008. i 2010. godine, što je budžet do sada koštalo 250 miliona evra.


Evo gdje će u BiH ovaj mjesec vozače loviti radar “Dual” – Visokoin.com\nEvo gdje će u BiH ovaj mjesec vozače loviti radar “Dual”\n· 2. Juna 2018. ·0\nNa putevima koje su u operativnoj nadležnosti Policijske uprave Banja Luka od danas do 1. jula saobraćaj će biti kontrolisan posredstvom radarskog sistema “Dual”, koji evidentira brzinu kretanja vozila bez prisustva policajaca i zaustavljanja vozača, saopšteno je iz ove uprave.\n“Ovaj radarski sistem evidentira brzinu u obje saobraćajne trake u dnevnim i noćnim uslovima saobraćaja. Uređaj istovremeno detektuje više vozila u prekršaju i omogućava kontrolu različitih ograničenja za više kategorija vozila”, navodi se u saopštenju.\nRadarski sistem “Dual” posjeduje memoriju na koju policajac ne može da utiče, čime se eliminiše mogućnost korupcije.\nVozačima koji su počinili prekršaj evidentiran “Dual” radarom, obavještenje će biti dostavljeno na adresu prebivališta.\nPolicijska uprava Banja Luka apeluje na vozače motornih vozila da u saobraćaju poštuju pravila i propise, naročito ona koja se odnose na ograničenja brzine kretanja vozila, da odgovornim ponašanjem zaštite sebe, a i druge učesnike u saobraćaju.


Novi sastanak Lavrova i Kerija o Siriji konstruktivan - 13.02.2016, Sputnik Srbija\nNovi sastanak Lavrova i Kerija o Siriji konstruktivan\nSastanak ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova i državnog sekretara Džona Kerija na marginama Međunarodne konferencije o bezbednosti u Minhenu u potpunosti je... 13.02.2016, Sputnik Srbija\nvesti, sirija, minhen, džon keri, sergej lavrov, marija zaharova, međunarodna konferencija o bezbednosti u minhenu\nSastanak ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova i državnog sekretara Džona Kerija na marginama Međunarodne konferencije o bezbednosti u Minhenu u potpunosti je bio posvećen rešavanju sirijske krize, rekla je novinarima zvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova.\nPrema njenim rečima, sastanak je održan na inicijativu američke strane.\n„Sastanak je bio potpuno posvećen rešavanju sirijske krize u kontekstu saopštenja koje je usvojila Grupa za podršku Siriji u Minhenu. Bilo je reči o konkretnim putevima realizacije svih odredbi ove deklaracije“, rekla je Zaharova.\nPredstavnica ruskog ministarstva je objasnila da su Lavrov i Keri razgovarali o saradnji ruske i američke vojske u Siriji, odnosno o tome na koji će način ona konkretno biti realizovana.\n12 Februar 2016, 08:07\n„Posebno je naglašena neophodnost vojne saradnje radi realizacije onoga o čemu smo uspeli da se dogovorimo u okviru Međunarodne grupe za podršku Siriji. Razgovarali smo o konkretnim potezima koji će narednih dana biti praktično preduzeti“, rekla je Zaharova.\nAmerički državni sekretar je nakon sastanka s ruskim kolegom izjavio da je razgovor protekao odlično. Dvojica diplomata prethodno su se sastala u četvrtak.\nAmerički Stejt department je saopštio da su teme razgovora Kerija i Lavrova bili prekid vatre u Siriji i pružanje humanitarne pomoći stanovništvu te zemlje.\n„Tokom kratkog razgovora ministri su razgovarali o planovima organizacije i ispunjavanja zadataaka radne grupe zadužene za ostvarenje prekida vatre u Siriji“, navedeno je u saopštenju.\nOni su „kratko razgovarali o organizaciji radne grupe pod okriljem Ujedinjenih nacija za koordinaciju humanitarne pomoći“.\nBilo je reči i o početnim koracima UN za isporuku humanitarne pomoći u narednih nekoliko dana, u skladu s rezolucijom koju je donela Međunarodna grupa za pomoć Siriji.


RTS :: Dan obolelih od autizma\nDruštvo Dan obolelih od autizma\nDan obolelih od autizma\nsubota, 02. apr 2011, 17:09 -> 19:54\nPovodom obeležavanja Svetskog dana osoba sa autizmom država se u znak podrške obolelima priključila globalnoj kampanji "Osvetljeno plavim". Najveći problem obolelih je diskriminacija i manjak odgovarajućih ustanova.\nNa Međunarodni dan osoba sa autizmom, u znak podrške obolelima, država se priključila globalnoj kampanji "Osvetljeno plavim", bojom kojom će biti osvetljena najpoznatija beogradska obeležja i zgrade.\nO nekoliko hiljada osoba sa autizmom koje žive u Srbiji, malo se zna, ne veruje se u njihove potencijale, diskriminisani su, a najveći problem je manjak odgovarajućih ustanova.\nOsobe obolele od autizma imaju svoj dan - 2. april i svoju boju - plavu. Međutim, ne i dovoljan broj institucija, stručnih ljudi, razumevanje okoline.\n"Odricanja je bilo puno, ali čovek mora da ima snagu i energiju da bi pobedio raznorazne trenutke, ali trenutak osmeha i nekih doživljenih stvari nema cenu u takvim teškim životnim situacijama", kaže Milorad Marković, otac dečaka obolelog od autizma.\nOsobe sa autizmom imaju pravo na redovno obrazovanje. Međutim, najčešće zbog predrasuda, mali je broj onih koji dobiju šansu da se školuju.\n"Moje dete je maltene bilo otpisano od svih lekara i svih ljudi koji su sa njim, ali uz našu upornost kao porodice, upisali smo ga u školu. Nikola sada može da svira, može da peva, ide normalno u sve kupovine", rekao je Radojica Stranjančević.\nU svakom gradu gde ima osoba sa autizmom, treba da postoje i dnevni boravci za njih. Međutim, u Srbiji je to daleko od realnosti. Kroz saradnju udruženja za pomoć tim osobama i Ujedinjenih Nacija, deo problema pokušava da se reši.\nVesna Petrović iz Udruženja Srbije za pomoć osobama sa autizmom kaže da je najhitnije otvoriti još škola, doneti dobre podzakonske akte kad je u pitanju obrazovanje, a zatim ustanova za trajni smeštaj, ali ne stacionarni smeštaj, već stanovanje uz podršku.\nVilijam Infante iz Ujedinjenih nacija kaže da će UN nastaviti da pomaže zajedno sa SZO, UNICEF, Programom UN za razvoj, da bi novac bio na raspolaganju kroz javni sektor i privatne donacije.\nNa hiljadu rođene dece, šestoro boluje od autizma. Najčešći simptomi su: povlačenje u svoj svet, problem u komunikaciji, rutinsko ponavljanje stvari.\n(subota, 29. sep 2012, 19:27)\nkoyic mirko [neregistrovani]\nudruyenje dece obolele od autiyma\nja sam otac decaka obolelog od autiyma trenutno pohadja prvi rayred osnovne skole aca aleksic u akeksandrovcu u specijalnom odeljenju put do skole svakomjutro predjemo okopetnaest kilometara dali je ikakomoguce neka srestva iy budjeta republike srbijebarem daseskrati problem puta jer ja i supruga ne radimo voleo bih nekodami odgovori koyic mirko selo stubal 37230 aleksandrovacyupski\n1 Kako privući strane studente da studiraju u Srbiji\n2 Borba protiv siromaštva, Srbija još čeka socijalne karte\n3 Mihajlovićeva naložila 24-časovne radove na deonici Ub–Lajkovac\n4 Brnabićeva otvorila "Svilaru" – novi centar kreativne industrije\n5 Vesić: Izgradnja garaže na Studentskom trgu u martu


Gosti su se odlično pokazali protiv ovog rivala u poslednjih 12 godina! - Sportske novosti\nNaslovna H2H Gosti su se odlično pokazali protiv ovog rivala u poslednjih 12 godina!\nGosti su se odlično pokazali protiv ovog rivala u poslednjih 12 godina!\nDanas od 20 časova i 30 minuta odigraće se utakmica 2. kola italijanske Serie C (grupa B) u kojoj će se sastati Fermana i Sambenedettese.\nFermana je u prvoj utakmici zabeležila poraz od Ravenne (1:0) u gostima, te se sada nalaze na 15. poziciji (od ukupno 19).\nSambenedettese je u prvoj utakmici zabeležio pobedu nad Modenom (2:0) kod kuće, pa se sada nalaze na 3. poziciji.\n06.01.16 SD Sambenedettese Fermana 1 : 1\n06.09.15 SD Fermana Sambenedettese 3 : 3\n22.03.15 SD Fermana Sambenedettese 1 : 2\n09.11.14 SD Sambenedettese Fermana 4 : 0\n26.02.06 LP Fermana Sambenedettese 0 : 2\n09.10.05 LP Sambenedettese Fermana 3 : 2\nSambenedettese nije pretrpeo poraz ni na jednoj od poslednjih 6 međusobnih utakmica sa Fermanom, a u tom periodu ostvarili su 4 pobede, kao i 2 remija (na poslednje 2 utakmice). Pored toga, svaki put smo videli bar 2 gola na utakmici.\n[X2] 1,30 (6 od poslednjih 6)\n[2+] 1,30 (6 od poslednjih 6)\n[X2&2+] 1,70 (6 od poslednjih 6)\n 2,30 (4 od poslednjih 6)\nPrethodni tekstHoće li Italijani ponovo biti škrti sa postizanjem golova?\nSledeći tekstHoće li nam Frosinone i Cittadella ponovo prirediti egal meč?


O čemu je Sem Fabrici razgovarao sa čelnicima Vranja - juGmedia\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković priredio je danas prijem za šefa Delegacije Evropske unije Sema Fabricija, sa kojim je razgovarao o kapitalnim projektima, koji se realizuju u Vranju uz podršku EU.\nPrema rečima gradonačelnika, uz pomoć EU i Vlade Srbije završen je Hirurški blok, izrađena je tehnička dokumentacija za rekonstrukciju starog paviljonskog dela Bolnice, kao i tehnička dokumentacija za rekonstrukciju multimedijalnog biznis centra.\n„Evropska unija pružila nam je veliku podršku i za infrastrukturno uređenje Slobodne zone, ali i za sprovođenje drugih projekata, koji za cilj imaju poboljšanje uslova života naših građana“, rekao je Milenković.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, izrazio je zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom sa lokalnom samoupravom i najavio je raspisivanje novog konkursa do kraja godine za podsticaj privatnog preduzetništva.\nEU je do sada uložila 1,7 miliona evra u projekte u Vranju, od čega je 1,3 miliona investirano u infrastrukturne.


EVROPSKA KOMISIJA O POGLAVLJIMA 23 I 24 - O STANJU PRAVDE, SLOBODE, PRAVOSUĐA, BEZBEDNOSTI I OSNOVNIH LJUDSKIH PRAVA\nVlada RS nije dobro prošla u analizi Evropske komisije o stanju pravde, slobode i pravosuđa i osnovnih ljudskih prava, takozvani skrining za poglavlja 23 i 24. Evropska komisija objavila je svoj izveštaj na osnovu sastanaka sa srpskom delegacijom koji su održani 25. i 26. septembra prošle godine, kao i na osnovu bilateralnog sastanka 9. i 10 decembra 2013.\nOblast koja je najviše kritikovana je borba protiv korupcije, jer "korupcija u Srbiji preovlađuje u mnogim oblastima javnog života i nastavlja da bude uzrok zabrinutosti".\nTakođe, korupciju Evropska komisija označava kao "najproblematičniji faktor za poslovanje u Srbiji".\nPreporuka Evropske komisije je da borba protiv korupcije treba da postane prioritet za Srbiju i da država proširi političku i institucionalnu borbu protiv korupcije, kao i da se obezbedi sistematsko razmatranje preporuka Saveta za borbu protiv korupcije, ali i pravno usklađivanje sa EU i UN konvencijom za borbu protiv korupcije.\nEvropska komisija traži od Vlade Srbije da obezbedi punu primenu Zakona o kontroli finansiranja političkih partija i predizbornih kampanja, uključujući i "efikasne kazne" u slučajevima kada se ne podnesu izveštaji, kao i da poboljša zakonodavni i administrativni okvir za prevenciju sukoba interesa. EK u prilično obimnom poglavlju sa preporukama o borbi protiv korupcije navodi i da je potrebno naći adekvatna zakonska i institucionalna rešenja za efikasno rešavanje slučajeva nezakonitog bogaćenja. Traži se i poboljšanje slobode pristupa informacijama o privatizacijama, javnim nabavkama, javnim rashodima ili donacijama političkim partijama iz inostranstva.\nTakođe, od Vlade Srbije se traži i da depolitizuje državnu administraciju, da ojača javnost njenog rada i integritet kroz jačanje unutrašnje kontrole i tela za reviziju, ali i da donese novi zakon o "zviždačima", odnosno o ljudima koji prijavljuju korupciju u državnoj administraciji i da preduzme "neophodne korake" za njihovu zaštitu.\nEvropska komisija traži i mere za jačanje kontrole sistema za javne nabavke i praćenje njihovih efekata. Istovremeno, od Vlade Srbije se traži i da usvoji specifične mere za prevenciju i sankcionisanje korupcije u privatizaciji, kao i korupcije u privatnom sektoru, ali i da poboljša javnost rada i odgovornost kompanija koje su u vlasništvu ili koje kontroliše država.\nTraži se i dalji napredak i primena antikorupcijskih mera u zdravstvu, oporezivanju, obrazovanju, policiji, carini i lokalnoj administraciji, ali i da nevladine organizacije budu uključene u antikorupcijski plan.\nEvropska komisija kritikovala je način izbora, selekciju, imenovanje, napredovanje i razrešenje sudija, ali i navela da predsednici sudova, tužioci "treba da budu nezavisni i lišeni političkog uticaja" i da "ostanu pod odgovornošću Visokog saveta sudstva (VSS) i Državnog veća tužilaca (DVT)".\nNavodi se i da VSS i DVT treba da budu lišeni mešanja Skupštine Srbije "sa najmanje 50 odsto članova koji dolaze iz pravosuđa" i to iz različitih nivoa.\nZakonodavna i izvršna vlast ne bi smela da koristi moć da nadgleda i kontroliše rad pravosuđa.\nEvropska komisija od Srbije traži i da preispita probni period od tri godine za sudske i tužilačke kandidate, ali i da razjasni uslove za razrešenje sudija, kao i pravila za okončanje mandata sudija Ustavnog suda.\nPodseća se i da je potrebno ustanoviti i javan, transparentan način napredovanja sudija i tužilaca.\nOd Srbije se traži i da obezbedi jasnu proceduru da bi VSS i DVT mogli da javno reaguju u slučajevima političkog mešanja u suđenja i krivično gonjenje.\nTraži se i da se obezbedi učešće nevladinih organizacija i profesionalnih organizacija u definisanju daljih koraka reforme pravosuđa, kao i monitoring i implementacija akcionih planova.\nIzvor: www.danas.rs, Aleksandar Roknić


Bruka Crne Gore: Preci oslobađali Metohiju, potomci idu kao okupatori – Borba\nOdbor za bezbjednost i odbranu podržao je danas predloge odluka o upućivanju do 40 pripadnika Vojske Crne Gore (VCG) u međunarodnu misiju u Avganistanu i dva štabna oficira u misiji KFOR na Kosovu. Odbor je ove odluke podržao jednoglasno, a o njima če se izjasniti crnogorski parlament.\nOvo je samo još jedan u nizu marionetskih poteza aktuelne crnogorske vlasti i još jedan šamar tradiciji i istoriji naše zemlje. Ne tako davno, Metohija je pripadala Crnoj Gori, a naši preci su i živote dali za njeno oslobođenje. Danas, crnogorski vojnici, makar ih bila i dvojica, kao okupatori odlaze na Kosovo i Metohiju.\nVučurović: Vojnici iz Crne Gore okupatori na KiM


Kragujevac: Više IT proizvoda nego žitarica - iKragujevac\nKragujevac: Više IT proizvoda nego žitarica\nponedeljak, 12 februar 2018 18:30\nNaša zemlja je prvi put prošle godine izvezla više IT proizvoda nego žitarica. Ove godine planirano je povećanje izvoza za 20 odsto, odnosno izvoz vredan milijardu evra.\nU Kragujevcu posluje 51 informatička kompanija u kojima radi oko 400 visoko obrazovanih inženjera, programera. IT kompanije ne zapošljavaju veliki broj ljudi, većina primenjuje tudje programe, a svega 20 odsto firmi razvija sopstvene proizvode.\nKragujevačka kompanija "Edops" već 13 godina se bavi projektovanjem i primenom informacionih sistema, ogranke ima u Crnoj gori i Sloveniji, rade za domaće i inostrane kupce. Za Evropsku uniju radili su softver za upravljanje poslovnim sistemom.\n"Kod klijenta snimimo njegove procese, sagledamo šta je to što om želi da dobije kao krajnji rezultat poslovni informacionog sistema i potom pomoću svojih alata koji je naš proizvod implementiramo", kaže Slavica Stamenović, direktorka kompanije.\nNajviše informatičkih kompanija u ovom delu Srbije radi u Kragujevcu, Kraljevu, Čačku, univerzitetskim centrima.\nIKT klaster Centralne Srbije okuplja tridesetak ompanija, nudi tehničku i finansijsku pomoć, prevashodno onima koji razvijaju sopstveni proizvod.\n"IT kompanije koje razvijaju sopstveni proizvod su malobrojnije, ali značajnije, Intelektualno vlasništvo ostaje na proizvodima u Srbiji, to je intelektualni kapital i država profitira, stiče novac preko poreza na prihod tih kompanija, a u dobiti su i kompanije koje svoje intelektualno vlasništvo razvijaju, dopunjuju i prodaju" objašnjava Branimir Dženopoljac, direktor IKT klastera Centralne Srbije.\nOriginalno informatičko rešenje, softver za upravljanje sistemima košta od 20 do 80.000 evra. Osim stranih, sve je više i domaćih kompanija koje koriste informacione tehnologije u poslovanju, jer postižu optimizaciju rada i smanjuju troškove.


Da pre 25 godina nije bilo OVOG RATA, PUTIN bi danas BIO OBIČAN ČINOVNIK... (VIDEO) - Informer\ninformer.rs/express.hr | 15. 12. 2019.\nPutin je pre 25 godina bio nepoznati opštinski činovnik u Sankt Peterburgu, a samo pet godina kasnije postao je gospodar Kremlja zahvaljujući intervenciji u Čečeniji\nPutin je u to vreme bio nepoznati opšinski činovnik u Sankt Peterburgu, a samo pet godina kasnije postao je gospodar Kremlja, i to zahvaljujući čečenskom ratu.\nKada je tadašnji predsednik Boris Jeljcin, prvi izabrani čelnik Rusije, pre 25 godina najavio da će "upotrebiti sva sredstva koja su na raspolaganju državi" kako bi srušio čečenske zahteve za nezavisnošću, očekivao je da će pokoriti Čečene brzim ratom i pokazivanjem sile.\nUmesto toga, čečenski rat trajao je gotovo dve godine i nije postigao nijedan od glavnih ruskih ciljeva osim smrti vođe regiona Džohara Dudajeva i uništavanja grada Groznog.\nInvazija iz 1994. godine "bila je pravi prelaz Rubikona za Rusiju", prema oceni stručnjaka. Službeni broj poginulih u ruskoj vojsci iznosio je gotovo 6. 000, ali nezvanične procene davale su dvostruko veću cifru. Broj umrlih civila procenjuje se između 30. 000 i 100. 000.\nNeuspeh je doveo maltene do javnog ruganja ruskoj vojsci. Iako je prethodno Pavel Gračev, ministar odbrane, izjavio na televiziji da bi oružane snage mogle da preuzmu kontrolu nad Čečenijom sa „jednom jedinicom u roku od nekoliko sati“, to mu se obilo o glavu.\nJeljcin je ubrzo naredio vojsci da krene u invaziju. Katastrofalni neuspeh oružanih snaga učinile su gospodina Gracheva možda najomraženijim čovekom u Rusiji, zbog optužbi da se zalagao za vojno rešenje kako bi skrenuo pažnju od glasina o njegovoj i korumpiranosti njegovog ministarstva. Nakon propalog novogodišnjeg napada na Grozni, ruske snage su sravnile grad sa zemljom i konačno ga zauzeli.\nPUTIN OTKRIO TAJNU IZ KGB PROŠLOSTI: Ovo je bilo njegovo šifrovano ime dok je bio obaveštajac!\n- Glavna stvar je da je krvoproliće zaustavljeno- rekao je, ali to ga je koštalo funkcije i utrlo put Vladimiru Vladimiroviču Putinu.\n(VIDEO) OVAKO JE PUTIN STVORIO SVETSKU SILU! Spasao Rusiju i postao JEDAN OD NAJPOPULARNIJIH POLITIČARA NA SVETU\nSpecijalnim dekretom Jeljcina, koji je ozvaničen uoči Novog milenijuma- 31. decembra 1999. godine, Putina je postao vršilac dužnosti predsednika Rusije.\nKremlj Putin rat Čečenija Grozni Jeljcin


► Francuska mobiliše 10.000 vojnika\nFrancuski ministar odbrane Žan-Iv Le Drijan najavio je da će od sutra 10.000 mobilisanih vojnika biti angažovano na obezbeđivanju osetljivih lokacija na celoj teritoriji Francuske, što je dosad najobimnije raspoređivanje vojnih snaga kako bi se predupredila opasnost od novih terorističkih napada.\n"Mobilizacija je počela jutros, a 10.000 ljudi će u punom sastavu štititi osetljive tačke na čitavoj teritoriji zemlje, počev od sutra uveče", istakao je Le Drijan, koji nije želeo da precizira koje su to "osetljive tacke".\n"Prvi put se naše snage mobilišu u ovolikom obimu na našoj teritoriji", rekao je francuski ministar odbrane, govoreći o "pravoj unutrašnjoj operaciji", preneli su francuski mediji.\nLe Drijan je, posle sastanka koji je danas održan u Jelisejskoj palati, rekao da je francuski predsednik Fransoa Oland zatražio da oružane snage učestvuju u obezbeđivanju osetljivih tačaka na teritoriji Francuske, s obzirom na "veliki broj pretnji" sa kojima se zemlja i dalje suočava.\nFrancuska vlada je saopštila da je skoro 5.000 policajaca i žandarma već mobilisano radi zaštite 717 jevrejskih škola i svetilišta u Francuskoj, dok se nastavlja potraga za saučesnicima vinovnika džihadističkih napada u Parizu, u kojima je prošle nedelje ubijeno 17 ljudi, podseća pariski list "Figaro".\nOd prošlonedeljnog napada na redakciju satiričnog lista "Šarli Ebdo" i drame sa taocima u jevrejskoj samoposluzi u Parizu, registrovano je više od 50 antimuslimanskih incidenata u Francuskoj, saopštila je muslimanska zajednica te zemlje.\nMeđu ovim incidentima registrovana je 21 pucnjava ili bacanje neke vrste eksplozivnih naprava na islamske građevine, kao i 33 pretnje, saopštio je portparol nadzoronog tela Centralnog saveta muslimana u Francuskoj, prenosi AFP.\nU napadima islamističkih terorista prošle nedelje je u Francuskoj ubijeno 17 osoba.


Svedočenje: Američka vojna policija usmrtila vanzemaljca (video) – Zavera\nZTP 1. maja 2016.\t0 Komentara\nMajor Džordž Fajler je kao obaveštajac u američkoj avijaciji imao neverovatan susret sa NLO-om iznad Velike Britanije. Takođe je krajem 70-ih godina služio u vojnoj bazi Megvajer u Nju Džersiju, kada je jedan vanzemaljski biološki entitet upucan u susednoj bazi Fort Diks.\nVanzemaljac je bežao prema vazduhoplovnoj bazi Megvajer, preskočio žičanu ogradu i izdahnuo na pisti. Kako tvrdi Fajler, ovo biće je zatim pokupljeno i prebačeno u vojnu bazu Rajt-Paterson.\nNakon toga, mnogi pripadnici obezbeđenja i osoblja koji su učestvovali u ovoj akciji ubrzo su dobili prekomandu. Major Fajler takođe ukazuje na činjenicu da je podsmeh bio veoma efektan metod za ućutkivanje ljudi koji su lično videli vanzemaljce ili NLO, čuvajući na taj način poverljivost informacija.\nPrema pisanju lokalnih medija, Fajler je prvi put NLO video 1962. godine. U to vreme je pilotirao tankerom i dosipao gorivo borbenim avionima iznad Engleske. Kontrolni toranj ga je obavestio da istraži NLO koji se bio pojavio na radaru, u blizini Stounhendža. Spustio je avion sa 10km na svega hiljadu metara, tražeći nepoznati leteći objekat.\n„Spazio sam ga na radaru – izgledao je kao ogromni nosač aviona u vazduhu,“ priseća je major gotovo 40 godina kasnije. „To je bio najveći prikaz letelice na radaru koji sam ikada video.“ Kada se njegov avion približio, objekat je nestao. „Ako ste ikad gledali noćno lansiranje šatla u Kejp Kanaveralu, objekat je baš tako zablještao i odleteo.“\nFajler je u vojnoj avijaciji služio 20 godina, sa više od 5.000 sati naleta. Najveći deo karijere proveo je kao oficir vojne obaveštajne službe. Čak je slao brifinge generalima tokom rata u Vijetnamu, kada su često stizali „izveštaji o viđenju NLO-a iznad demilitarizovane zone.“


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Od ulaska u NATO milijardu i po eura investicija\nDUPLIRALI INVESTICIJE 05. 06. 2019. 20:40 >> 20:39 5\nČlanstvo u NATO-u dupliralo je investicije zemalja saveznica u Crnoj Gori. To pokazuju podaci Agencije za priv stranih direktnih investicija, prema kojima je u našu državu od kada smo članica NATO-a investirano milijardu i po eura. Osim investicija, iz država NATO članica u našu državu stigao je i veliki broj turista. U prva četiri mjeseca u našoj državi boravilo je 40 odsto turista iz zemalja Zapadne Evrope.\n"U prethodnih dvije godine imamo bruto priliva stranih investicija u iznosu od milijardu i 500 miliona eura. Imamo sve više investitora kako iz Velike britanije, Turske ali i Italije tako i ostalih članica Nato saveza. U 2018. zemlje članice investirale su čak 66 odsto više nego u 2017 godini", kazao je za TVCG Miloš Jovanović iz Agencije za promociju stranih investicija.\nOsim povjerenja u bezbjednost, investitore iz država NATO članica u Crnu Goru dovela je i makreoekonmska stabilnost ali i povoljni uslovi poslovanja, pa su svoj kapital do sada ulagali u turizam, energetiku, poljoprivredu i saobraćaj.\nOni su najbolji ekonomski ambasadori naše zemlje u svijetu, takoreći u skladu sa promocijom svojih proizvoda oni promovišu i Crnu Goru i rade na poboljšanju imidža Crne Gore. Sa adresa NATO članicica u Crnu Goru je u prethodne dvije godine stigao i veliki broj turista. Zahvaljujući njima kako vjeruju u Privrednoj komori prošle godine smo od turizma zaradili prvu milijardu eura. Najave za ovu sezonu pokazuju da će prihodi i broj turista premašiti prošlogodišnje", objasnio je Jovanović.\n"Za prva četiri mjeseca u kolektivnom smještaju broj turista iz Zapadne evrope čini preko 40 posto što je vrlo značajan podatak u odnosu na prethodne godine. A članstvom u Alijansi crnogorski privrednici dobili su mogućnost da svoje proizvode i usluge plasiraju na tržište zemalja članice te vojne organizacije, ali i da budu potencijalni dobavljači NATO komandi i agencija na tenderima za nabavku različite opreme, softvera, usluga, hrane, pića", istakla je ona.\n"Radujemo se Sjevernoj Makedoniji kao 30. članici"\n04. 12. 2019. 6\nMakron odbio da se izvini zbog izjave o NATO-u


Sloboda putovanja u Evropu biće plaćena obaveznim povratkom emigranata\nKo to nama stiže\nVeć skoro dve decenije Srbija je najveći izbeglički centar u savremenoj Evropi. No, kako izgleda, nove desetine hiljada emigranata iz Evropske unije tek će stići u ovu domovinu svačije sirotinje, da opterete ionako tešku socijalnu sliku i još jednom stave na probu čovekoljublje i toleranciju Srba, eto paradoksa, optuženih za etničku netrpeljivost. Takozvana readmisija, ili povratak emigranata u Srbiju, jedan je od ključnih uslova da bi obećano oslobađanje od viznog režima uopšte bilo ispunjeno.\nProces proterivanja emigranata, privremeno nastanjenih u evropskim zemljama, traje već izvesno vreme. Zemlje poput Švedske ili Slovenije jedva čekaju dolazak Srbije na "belu šengensku listu". Naravno, ne iz ljubavi, nego iz sopstvenog interesa: da se otresu emigracije sa Balkana, od kojih je većina romske nacionalnosti.\nProblem za Srbiju je što dobar broj tih emigranata uopšte ne zna srpski jezik, a reč je o deci i već punoletnoj omladini koja je odrasla u zemljama različitih kultura ali visokog standarda. Njihova nova socijalizacija biće nerešiv problem u okolnostima kad neka elementarna prava najšireg građanstva u Srbiji i dalje čekaju na red.\nSkoro je izvesno da će se barem trećina vraćenih emigranata opet naći u zemljama Evropske unije, čim stekne dokumenta Srbije. Dakle, onaj ko je planirao da problem "smesti" Srbiji, već danas mora znati da će ga i sam opet imati.\nSvako od emigranata koji se vrati u Srbiju, biće slobodan građanin sa svim građanskim i ljudskim pravima, te prema tome treba očekivati da potraže ono što im sleduje: pomoć u organima državne uprave na lokalnom nivou, u opštini.\nSa druge strane, teško je verovati da će ih pripadajuća pomoć u visini od 3.000 do 20.000 dinara zadovoljiti. Predviđeno je da na beogradskom aerodromu, svako od vraćenih emigranata dobije besplatnu kartu u jednom pravcu kako bi došli do mesta boravka, a po novoj strategiji i akcionom planu mogu dobiti i smeštaj u prihvatnim centrima u trajanju do četrnaest dana.\nTreba takođe očekivati da emigranti koji se budu vratili u Srbiju, odmah postanu problem i zbog činjenice da je dobar deo njih bez prethodne adrese.\nVeć duže vremena, pojedine nevladine organizacije u saradnji sa državom i uz potrošnju donatorskog novca pripremaju se da vraćenim emigrantima plate takse za izradu potrebnih dokumenata, za nostrifikaciju školskih diploma za decu i sličnih potreba. Ali, ono što najviše treba da zabrinjava i narod i vlasti u Srbiji, to je činjenica da sporazum o readmisiji nalaže da se negativni podaci o osobama ne dostavljaju! Ukoliko je povratnik počinilac krivičnog dela u zemlji iz koje dolazi, naša država ne mora biti obaveštena o tome!\nSamo u slučaju kad je emigrant pre odlaska u emigraciju počinio u Srbiji krivično delo, on može biti procesuiran u skladu sa našim zakonodavstvom.\nČemu nas uči ovakav "poklon radnih ljudi i građana Evropske unije"?\nNije li to još jedan dokaz ministarki pravde Snežani Malović i sličnim samouverenim ličnostima iz vrha srpske vlasti, da ne postoji poverenje u ovdašnje pravosuđe i mnoge druge institucije sistema? Nije li to jasan znak da je sa onim državnim suverenitetom kakvim ga mi znamo, gotovo? Nije li sada, više nego ikada ranije, jasno da će Srbija svako svoje zadovoljstvo morati debelo da plati?\nU susret predstojećim događajima, još neke činjenice govore o licemerju "društva civilizovanih naroda", i o tome gde se u stvari nalazi pravo izvorište ksenofobije...\nU masi od skoro 100.000 emigranata, od koji većina treba da krene u pravcu Srbije, najmanje polovina neće uspeti da legalizuje svoj boravak u zemljama gde se trenutno nalaze.\nNa prvom mestu po broju emigranata su Nemačka, Švajcarska i Švedska. No, isto onako kako su emigranti nepogrešivo birali najbolja mesta za život, i njih je nepogrešivo pratila administracija tih zemalja, i na sve načine, do današnjeg dana, izbegavala da ih učini svojim građanima.\nTako će se ova tužna kolona do početka 2010. godine kretati od Aerodroma Nikola Tesla u Beogradu do mesta u unutrašnjosti Srbije odakle su i krenuli u potrazi za boljim životom.\nKonačno, ne treba zaboraviti ni to da je reč o radno sposobnim muškarcima i ženama, u proseku od 30 do 55 godina starosti, uglavnom nekvalifikovanih radnika od kojih većina ima samo završenu osnovnu školu.\nKad je reč o velikim brojevima i procentima, najveću masu emigranata predstavljaju Romi Aškalije, čije je prethodno mesto boravka bilo Kosovo. Niko od njih ne želi na Kosovo. I oni znaju da u Ustavu Srbije piše da je Srbija sa Kosovom jedna država. U tom smislu im niko ne može ograničiti slobodu kretanja po celoj toj državi.\nRomi vole da putuju, a u Srbiji svi putevi vode u Beograd. Znaju li ove vlasti šta čine?


Trener Bolonje Siniša Mihajlović posle meča sa Juventusom ponovo je u bolnicu, gde ga čeka treći krug hemoterapije u borbi protiv opake bolesti. Kako javljaju italijanski mediji, Miha je pre odlaska u bolnicu tražio od uprave kluba tri nova igrača.\nJedan se već zna - novopečeni argentinski reprezentativac Domingez iz Veleza, koji je već igrač Bolonje, ali će u klub stići u januaru. Drugi je prava bomba: Zlatan Ibrahimović.\nFoto: Printskrin Tviter Bolonja / Promo\nNaime, Mihajlović je tražio od kluba da učini sve da Ibra stigne u januaru u Bolonju. I sam Šveđanin je rekao da bi to uradio zbog Mihe, a sama situacija u kojoj se Mihajlović nalazi čini stvar specifičnom, jer ako Zlatan spusti svoje finansijske zahteve, vrlo lako bi mogao da stigne na Dal’Aru.\nTreći igrač koga traži Mihajlović je vrlo precizno određen karakteristikama, ali nije imenovan. Naš trener hoće nekog štopera iz Serije A, dovoljno iskusnog, ali i pokretljivijeg od igrača koje ima na raspolaganju.\nNa potezu je vlasnik kluba Džoe Saputo koji je letos dosta uložio, ali je spreman za nova izdvajanja u cilju toga da Bolonja ne dođe u situaciju kao prošle godine kada je bila gotovo otpisana pre nego što je Mihajlović napravio čudo.


Ako 300 miliona Amerikanaca veruje u istorijsku laž, onda oni ne razumeju život - 19.05.2018, Sputnik Srbija\nFalsifikovanja istorije je uvek bilo i uvek će ga biti, ali neke fundamentalne tačke ne mogu se menjati. Jedna od njih je da je Rusija izabrala pravoslavlje, a ne... 19.05.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, kultura, srbija, sankt peterburg, aleksandar vislij, sanu, ruska nacionalna biblioteka, ruska državna biblioteka u moskvi\n20:45 19.05.2018 (Osveženo: 22:22 19.05.2018)\n© Sputnik / Valeriй Melьnikov / Uđi u foto-galerijuDirektor Ruske nacionalne biblioteke Aleksandar Vislij\nProtekle sedmice Srpska akademija nauka i umetnosti dobila je na dar digitalizovanu kolekciju srpskih srednjovekovnih i starih rukopisa iz fonda Ruske nacionalne biblioteke iz Sankt Peterburga. Direktor ove ustanove Aleksandar Vislij predao je poklon predsedniku SANU Vladimiru Kostiću u prisustvu brojnih akademika, ambasadora Rusije u Srbiji Aleksandra Čepurina, kao i ambasadora Srbije u Rusiji Slavenka Terzića, koji je u najvećoj meri i zaslužan za pokretanje i realizaciju ovog značajnog projekta rusko-srpske kulturne i naučne saradnje.\nTokom proteklih 14 meseci stručnjaci sanktpeterburške biblioteke preneli su u elektronsku verziju 342 teksta, raspoređena u 375 fajlova. Ova kolekcija predstavlja veliki izazov za srpske naučnike i istraživače pred kojima je dugotrajan rad na izučavanju njenog sadržaja.\n„U Rusiji danas svega dvoje ili troje ljudi ume da čita tekstove na srpskoslovenskom jeziku. Potrebno je razumeti te tekstove, utvrditi iz kog perioda potiču, odakle su stigli, a to je veoma teško. Niko ne zna precizno šta sadrži ova kolekcija, osim da je napisana na srpskoslovenskom. Tačno utvrđivanje podataka o svakom pojedinačnom rukopisu, kao i sadržaja tekstova, zahteva brojne naučnike koji time mogu da se bave, a kojih u Srbiji svakako ima mnogo više nego u Rusiji“, objašnjava Aleksandar Vislij u razgovoru za Sputnjikovu „Orbitu kulture“.\nPut srpskih srednjovekovnih i starih rukopisa, nastalih u vremenskom rasponu od 12. do 19. veka, vodio je od Balkana do Sankt Peterburga i Moskve, zahvaljujući ruskim trgovcima i sveštenicima koji su tokom 19. veka posećivali Evropu. Ruski hodočasnici kupovali su knjige, ili su ih dobijali na poklon, a potom su ih predavali ruskoj carskoj porodici. Ovi rukopisi su potom prenošeni na police carske biblioteke u Sankt Peterburgu, bez posebnog sortiranja i obeležavanja, tako da ih je u narednim decenijama prekrivala prašina.\nNa sreću, uspeli su da odole vremenu i da prežive brojne burne događaje u ruskoj istoriji, od Velike oktobarske revolucije, preko Velikog otadžbinskog rata i opsade Lenjingrada, da bi se za njih pedesetih i šezdesetih godina zainteresovali bibliotekari koji su pokušali da ih razvrstaju i obeleže. Ipak, niko nije ozbiljnije proučavao njihov sadržaj.\n„Kada ga prouče stručnjaci, možda će reći da su neke od tih stranica veoma važne, jer su napisane u određenom periodu i na određenom mestu. Beleške koje su ispisane na marginama tih rukopisa takođe svedoče o srpskoj kulturi i jeziku“, napominje Aleksandar Vislij.\nJedan od narednih koraka, u okviru projekta koji se realizuje uz finansijsku podršku Dobrotvorne fondacije Jelene i Genadija Timčenka, jeste izrada reprint izdanja ovih rukopisa. Naš sagovornik objašnjava u čemu je draž ovakvih kopija.\n„Nema nikakvih problema da se elektronska kopija da nekoj izdavačkoj kući i da se odštampa 100 primeraka. Dobićemo savremenu knjigu, na kojoj će na belom, lepom papiru biti odštampane slike stranica iz rukopisa. Smisao onoga što predlažemo jeste u tome da se naprave reprint izdanja koja maksimalno liče na originale. Važno je da papir na dodir bude isti kao pergament, kada ga čovek uzme u ruke da ima osećaj kao da drži original“, navodi naš sagovornik i dodaje da je potrebno tri do četiri godine za izradu ovakvih kopija.\n© Tanjug / Rade PrelićDirektor Ruske nacionalne biblioteke Aleksandar Vislij predaje poklon predsedniku SANU Vladimiru Kostiću\nDirektor Ruske nacionalne biblioteke Aleksandar Vislij predaje poklon predsedniku SANU Vladimiru Kostiću\nSlična kolekcija nalazi se i u Ruskoj državnoj biblioteci u Moskvi, a Vislij se nada da će u narednom periodu i ona biti digitalizovana i predata Srbiji na izučavanje.\n„Jasno je da same rukopise nikada nećemo moći da predamo, jer rukopisi ne idu preko granice, osim da bi bili predstavljeni na izložbama. Elektronske kopije, međutim, nisu problem“, kaže Vislij.\nNema loših religija\nPrilikom prethodnog boravka u Srbiji Aleksandar Vislij je, u razgovoru za Sputnjik, izrekao misao da čovek koji dobro poznaje svoju kulturu i tradiciju nikada neće postati terorista. Podsetili smo ga na ovu rečenicu, uz opasku da Rusi mnogo čitaju i pitanje da li se i u tome krije snaga Rusije, odnosno njena sposobnost da preživi teška vremena.\n„Verovatno da, to je interesantno pitanje. Ali, ko su Rusi? Mi smo, ipak, višenacionalna zemlja, tu su i Čečeni, i Dagestanci, i Jakuti, i Kalmici, svi su oni Rusi. I religije, i mentaliteti, sve je to u Rusiji raznovrsno. Zadatak je da i Čečen, i Dagestanac, i Kalmik imaju iste bazične vrednosti obrazovanja i kulture, to ne znači da one moraju biti povezane s ruskim jezikom, ali treba da budu bazične i jedinstvene. Ako oni koji u Rusiji ispovedaju islam budu čitali o islamu onoliko koliko Rusi čitaju o pravoslavlju, mislim da problema neće biti. Nema loših religija, postoje ljudi koji pokušavaju da iskoriste religiju za svoje lične ciljeve. Oni koji slede takve ciljeve postaju teroristi. Zbog toga je potrebno čitati“, naglašava naš sagovornik.\nU susret velikom jubileju — 75. godišnjici oslobođenja Lenjingrada\nRuska nacionalna biblioteka u Sankt Peterburgu nedavno je dobila novi korpus od 42.000 kvadratnih metara, u kojem je uskladišteno 12,5 miliona knjiga.\n„Predstoji nam mnogo posla da bismo dostigli „Lenjinku“ (Rusku državnu biblioteku u Moskvi) u elektronskom smislu. Ipak, ako se uporedimo s takozvanim ’stubovima‘ — Kongresnom bibliotekom, Britanskom bibliotekom, Francuskom nacionalnom bibliotekom, mi smo ispred kada je reč o elektronskoj bazi podataka, samo što to niko ne zna — sve što je digitalizovano u Ruskoj nacionalnoj i u Ruskoj državnoj biblioteci je na ruskom jeziku“, navodi Vislij.\nU susret 75. godišnjici oslobođenja Lenjingrada nakon višegodišnje opsade u Drugom svetskom ratu, Ruska nacionalna biblioteka bavi se, pored ostalog, konzervacijom dokumentarnog materijala preostalog iz tog perioda.\nVislij, međutim, napominje da je blokirani Lenjingrad ostavio veoma malo pisanih svedočanstava o svojim tragičnim iskustvima, budući da su se njegovi žitelji borili za goli život i nisu imali kada da pišu.\n„Ima novina i časopisa iz tog perioda, mogu se naći tekstovi o blokiranom Lenjingradu napisani nakon njegovog oslobođenja, ali baš iz tih godina, praktično, ima vrlo malo toga. Fotografija ima, trudimo se da prikupimo i sve ono što je nastalo kasnije, dnevnike i druge beleške. Sve što je bilo štampano između revolucije i Velikog otadžbinskog rata se sada raspada. Postoje tehnologije koje omogućavaju da se iz ovog papira izvuče kiselina, one su veoma skupe, i sada na tome intezivno radimo, a 75. godišnjica oslobođenja Lenjingrada nam je odličan podsticaj“, rekao je Vislij.\nU vremenu u kojem se intezivno falsifikuje istorija, koliko su važni pisani dokumenti koji čuvaju sećanje?\n„Falsifikovanja istorije je uvek bilo i uvek će ga biti. Ponovno ispisivanje istorije je instinkt samoočuvanja vlasti koja tako samoj sebi udara temelje. Svaka zemlja bavila se ponovnim ispisivanjem istorije, i Rusija je to radila. Ipak, postoje neke fundamentalne tačke u istoriji, kao što je, recimo, činjenica da je Kijevska Rusija nekada davno izabrala pravoslavlje. To je istorija koja se ne može menjati, ne može se reći da smo izabrali islam ili budizam. Pokušaj menjanja fundamentalnih tačaka u istoriji je najstrašniji. Kada Amerikanci kažu da je pobedu protiv fašizma izvojevala Amerika, ne znam šta o tome da mislim, da li da se smejem ili da se pitam ko je tu lud. Kako je moguće ubediti 300 miliona Amerikanaca da je Drugi svetski rat dobila Amerika? Ako je to moguće, onda oni ne razumeju život! Fundamentalne istorijske istine se ne smeju menjati“, naglašava Vislij.\nRuska državna biblioteka u Moskvi


Jelena bin Drai progovorila o četvrtoj trudnoći! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n19:47 21. JAN 2021.\n- Nakon tri deteta, ideju o tome da imaju još dece Jelena i Said su ostavili daleko iza sebe. Ali nakon pregleda kod ginekologa, Jelena je saznala da čeka četvrto dete. Pošto se radi o ranoj trudnoći, po savetima lekara morala je da miruje, što je njoj predstavljalo možda i najveći problem. Kako važi za veoma energičnu ženu koja tokom dana radi po više od osam sati, trudila se da vreme koje je provela mirujući potroši na najbolji mogući način.\nKonstantno je čitala, a sve obaveze koje ima oko velikog porodičnog biznisa trudila se da vodi preko virtuelnih sastanaka. Dodatno otežavajuću okolnost predstavljala joj je pandemija koja vlada u celom svetu, te nije mogla da se kreće u meri kojoj je želela. Neke planove je zbog trudnoće rešila da stavi na čekanje, ali zato je odlučna da tokom čitavih devet meseci vredno radi. Čim su joj doktori saopštili da je prošao rizičan period, nekadašnja manekenka je počela da zakazuje sastanke sa svojim timom i vodi računa o svemu što se nalazi u njenom opisu posla"- rekla je Jelena.\nJelena bin Draitrudnocashowbiz


KUSTENDORF FEST - IZABEL IPER: | Novine Toronto\nKUSTENDORF FEST - IZABEL IPER:\nNema teških uloga\nFrancuska glumica Izabel Iper (Isabelle Huppert) izjavila je da za nju nema teških uloga i da u glumi ne gubi ništa od svoje ličnosti, već naprotiv, zadržava sve.\n"Posao publike je da pati, a posao glumca da uživa u izražavanju te patnje. Za glumce je zadovoljstvo da izražavaju različite osećaje, zato i jesu glumci", rekla je Iper publici filmskog festivala Kustendorf na Mokroj Gori.\nIper je rekla da ne postoje teške uloge, jer ona uvek glumi određeno stanje ili osobu, a ne karakter.\nOna je dodala da na njen izbor uloga ne utiče presudno scenario, već reditelj, jer je način na koji će određeni materijal biti urađen važniji od uloge i filmskog scenarija.\nIper je kazala da nikada do sada nije videla TV film "Seobe" reditelja Saše Petrovića u kome je glumila ulogu Dafine, jer ta verzija do sada nije bila prikazana u inostranstvu.\n"Neobično je da radiš nešto nekoliko meseci, a da to kasnije nikad ne vidiš", rekla je Iper i navela da je Petrović u radu na tom filmu insistirao na detaljima i potpunoj kontroli.\nFrancuska glumica kazala je da bi publici uskoro trebalo da budu prikazana njena tri najnovija filma, "Ljubav" Mihaela Hanekena, "U drugoj zemlji" korejskog reditelja Hong Sang Sua i "Uhvaćen" Briljantea Mendoze koji će biti prikazan na predstojećem filmskom festivalu u Berlinu.\nU razgovoru sa publikom posle projekcije filma "Madam Bovari" (slika desno) u kome je glumila naslovnu ulogu, Iper je rekla da je sa rediteljem Klodom Šabrolom snimila sedam filmova, a da je njihova veza od početka bila jednostavna.\nKako je navela, madam Bovari je lik koji utire put feminizmu, i prvi moderan roman o borbi jedne žene protiv nedostatka ekonomske slobode, kao i seksualne želje, i želje za životom.\nGovoreći o radu sa Šabrolom, ona je navela da su imali sličan pristup, jer taj reditelj nikada ništa nije pripremao unapred, osim kostima i vizuelnog aspekta.\n"Besmisleno je pripremati se unapred, jer je snimanje filma zapravo hvatanje trenutka, a to ne treba da bude unapred pripremljeno", rekla je Iper.


Radulović: Sadašnja vlast bi, kad dođe do smene, da je zameni bivša vlast - Politički.rs\nRadulović: Sadašnja vlast bi kad dođe do smene da je zameni bivša vlast\n„Sadašnja vlast bi kad dođe do smene da je zameni bivša vlast. Naravno, sadašnja vlast nikad ne bi da siđe sa vlasti, pa onda iz toga treba da izvučete zaključak da ima nekog ko vuče konce i za njih i za sadašnju i bivšu vlast“, rekao je Radulović i poručio građanima da ne nasedaju na to.\nOn je rekao da 44 dana kompletna opozicija i 242 poslanika ćute na, kako je kazao, kršenje Ustava, maltretiranje građana, ugrožavanje nacije, uništenje domaće privrede, uništenje domaćih poljoprivrednika i preduzeća, preduzetnika, malih i srednjih porodičnih firmi.\nOva vlast, kako je rekao, pravi građane budalama s jedinim ciljem da izađu što pre na izbore.\nTagged: DOSTA JE BILO, OPOZICIJA, SAŠA RADULOVIĆ, VLAST


„I u tradicionalnom i u modernom načinu života, kuhinja je mesto okupljanja porodice”.\nPortugalska kompanija Rodi je pionir u proizvodnji sudopera sa dva korita od nerđajućeg lima iz jednog komada, bez zavarivanja. Nerđajući lim je legura metala koja se sastoji od dva glavna elementa, a to su hrom i nikl. Hrom doprinosi svojim sjajem i izdržljivošću, a nikl obezbeđuje čvrstinu i snagu. Strogo kontrolisani kvalitet ove legure (18/10 nerđajućeg lima) omogućuje da Rodi garantuje besprekornost u prvih deset godina za svoje sudopere.\nVelike investicije tokom devedesetih godina dovele su kompaniju Rodi na lidersko mesto u svetu u oblasti proizvodnje sudopera. Danas je Rodi sinonim za tehnologiju, inovacije, kvalitet i dizajn, predstavljajući široku paletu rešenja za sudopere i prateću opremu.\nVeliki korak napred u razvoju Green Line-a bio je dobijanje ekskluzivnog prava za distribuciju Rodi sudopera za teritoriju Srbije. Napornim radom i promovisanjem brenda na terenu trudimo se da te aktivnosti pretvorimo u investiciju a ne u trošak.


Canon Europe predstavlja Océ Colorado 1640 – prvi uređaj za štampu sa valjcima zasnovan na novoj Canon UVgel tehnologiji\nYou are at:Home»News»Svet»Canon Europe predstavlja Océ Colorado 1640 – prvi uređaj za štampu sa valjcima zasnovan na novoj Canon UVgel tehnologiji\nBy Zoran Kovacevic on\t 16.3.2017 Svet\nCanon Europe, svetski lider u oblasti grafičkih rešenja, sa ponosom predstavlja Océ Colorado 1640 – prvi 64-inčni uređaj za štampu širokog formata sa valjcima, zasnovan na novoj Canon UVgel tehnologiji.\nCanon je razvio tehnologiju UVgel kako bi ponudio nenadmašnu produktivnost, uparenu sa izvanrednim kvalitetom otiska na širokoj lepezi materijala radi optimalne i svestrane primene. Zasnovan na prednostima UVgel tehnologije, Océ Colorado 1640 je napravljen u skladu sa najvišim industrijskim standardima, kako bi odgovorio na sve potrebe preduzeća svih veličina, proizvodeći velike količine grafike širokog formata u kratkim rokovima, da bi se ispunili zahtevi klijenata.\nMark Lawn, direktor grupe za grafiku i komunikacije u Canon Europe, je prokomentarisao: „Potražnja za grafikom širokog formata je u porastu i njeni proizvođači žele da prošire proizvodnju i iskoristiti priliku za rast. Do sad su morali praviti značajne tehnološke kompromise između brzine, kvalitete i izbora medija. Predstavljanjem Océ Colorado 1640 štampača sa UVgel tehnologijom, Canon nudi optimalnu kombinaciju kvaliteta, produktivnosti, automatizacije, područja primene i operativnih troškova. Ovaj novi štampač redefiniše granice štampe sa valjcima, omogućavajući proizvođačima grafika da se razvijaju proširujući svoje mogućnosti i tražeći nove prilike za zaradu.“\nBrži od bilo kog drugog štampača u ovom segmentu, sa maksimalnom brzinom od čak 159 m2/h pri izradi bilborda i velikih plakata, novi Océ Colorado 1640 daje firmama koje pružaju uslugu štampe (print service providers – PSP) nenadmašan nivo produktivnosti. Čak i pri najvišem nivou kvaliteta, za primene u enterijerima, kada se otisak gleda izbliza, štampač postiže brzinu od 40 m2/h.\nCanonovo UVgel mastilo se trenutno vezuje prilikom kontakta sa podlogom, što rezultira potpunom kontrolom i preciznim pozicioniranjem svake pojedinačne tačke uz minimalno razlivanje. Smanjenjem širenja mastila i spajanja kapljica na mediju, pri svakom prolazu se može odštampati željena količina mastila, što rezultira bogatim i intenzivnim slikama, a sve to pri izuzetno velikim brzinama štampe.\nRevolucionarni sastav LED-UV sušenja pri niskim temperaturama pomera se nezavisno od ispisnog nosača, omogućavajući ravnomerno UV sušenje nakon štampe, što dodatno doprinosi brzini i kvalitetu. Materijali odštampani UVgelom su odmah suvi i spremni za završnu obradu ili laminaciju, što je idealno za preduzeća koja imaju narudžbine sa kratkim rokovima isporuke.\nProduktivnost dodatno poboljšava konfiguracija Océ Colorado 1640 štampača sa dva valjka, koja omogućuje da se firma koja pruža uslugu štampe u hodu prebacuje između dve vrste i veličine materijala, što olakšava brzu proizvodnju različitih rešenja.\nOcé Colorado 1640 nudi izvrstan i postojan kvalitet slike u svakom otisku. Precizne tačke UVgela koje trenutno prianjaju i vezuju se za podlogu stvaraju oštre slike sa minimalnim razlivanjem, dok stabilna i precizno kontrolisana tačka osigurava vrhunsku doslednost boja.\nCanon UVgel glave za štampu obuhvataju patentirani stalni nadzor mlaznica pomoću akustičnog uzorkovanja, kako bi se otkrile i popravile sve mlaznice čije performanse ne zadovoljavaju, i tako eliminisale bele crte. Ovo omogućava štampu bez stalnog nadzora i smanjenje količine neuspelih otisaka.\nŠiroka lepeza primene\nOcé Colorado 1640 je podjednako pogodan za izradu materijale za unutrašnju i spoljašnju primenu, uključujući postere, plakate, natpise, bilborde, grafiku za prozore, nalepnice i zidne obloge.\nUVgel mastilo ne sadrži vodu, što znatno smanjuje bubrenje materijala i poboljšava postojanost dimenzija.\nOtisci načinjeni UVgel mastilom su izdržljivi, boje ne blede i veoma su otporne na uslove tipične za upotrebu na otvorenom, dok će sa druge strane odštampani materijali bez mirisa i VCL-a zadovoljiti najviše ekološke standarde za osetljive primene u zatvorenom.\nOcé Colorado 1640 ima niske ukupne operativne troškove radi bržeg povrata ulaganja. Canon UVgel tehnologija smanjuje potrošnju mastila do 40 % u poređenju sa konkurentskim tehnologijama, zahvaljujući efikasnijem načinu brizganja mastila, značajnom smanjenju mastila za održavanje i uklanjanju potrebe za korišćenjem optimizatora.\nAutomatizovane funkcije štampača i do trećinu smanjuju vreme rukovanja operatera u odnosu na konkurentske tehnologije. Na primer, implementacijom jedinstvenog sistema sa dva valjka smanjuje se vreme potrebno za ubacivanje materijala. Industrijski dizajn je usmeren ka maksimalnoj produktivnosti, uz minimalne intervencije radi održavanja.\nHuawei P20 Pro: vidite, iskusite, kreirajte\nKingston predstavio NVMe PCIe SSD namenjen manje zahtevnim korisnicima


Kantonalni odbor SDP BiH HNK pozdravlja odluku Prve mostarske partije da na predstojećim oktobarskim izborima sudjeluje putem izbornih listi SDP-a BiH.\nSaradnja SDP-a i Prve mostarske partije započela je na mostarskim izborima kada smo koordiniranim izbornim nastupom u okviru BH Bloka uvjerljivo pobijedili SDA zajedno sa njihovim „satelitima“ u mostarskoj izbornoj jedinici Stari grad.\nTa saradnja je nedavno nastavljena kroz podršku Prve mostarske partije kandidatu ujedinjene opozicije za člana Predsjedništva BiH dr. Denisu Bećiroviću.\nOd sada ta saradnja dobija još jedan novi logični nastavak i proširuje se na cijeli Hercegovačko-neretvanski kanton jer će Prva mostarska partija na predstojeće opće izbore sa svojim kandidatima izaći zajedno sa SDP-om, odnosno u okviru izbornih lista SDP BiH.\nPodsjećamo da je Prva mostarska partija parlamentarna politička snaga koja participira u Skupštini HNK kao i Gradskom vijeću Mostara.\nNadležni organi SDP-a BiH HNK već su ranije odobrili ovaj vid saradnje, a u predstojećim danima KO SDP BiH HNK i Prva mostarska partija potpisat će sporazum o saradnji koji će biti baziran na činjenici da su programski ciljevi ove dvije stranke skoro pa u potpunosti kompatibilni.\nPrva mostarska partija na ovaj način postaje bitna karika političkih promjena u cijeloj Hercegovini koje će se neminovno dogoditi na predstojećim oktobarskim izborima.\nS druge strane mi u SDP-u BiH na ovaj način, kao što smo i obećali, u Hercegovini nastavljamo okupljati sve opozicijske političke snage koje su spremne zajedno sa nama graditi jedinstvenu, zajedničku i multitetničku BiH zasnovanu na principima socijalne pravde i jednakosti.\nIstovremeno, ovom suradnjom zaustavljamo nepotrebno rasipanje glasova i kroz liste SDP-a BiH gradimo jedinu političku alternativu koja će u Hercegovini biti sposobna suprotstaviti se višedecenijskoj korumpiranoj vlasti okupljenoj oko HDZ-a i SDA.


zakon › Made-in-Germany.rs\nAktivisti kampanje “Spasiti hranu” su juče u Berlinu na više mesta blokirali prilazne puteve ka autoputu A100. Prema saopštenju policije, 18 ljudi, od kojih se četvoro “zalepilo” za kolovoz, blokirali su ulicu Zeštrase, a još šestoro je blokiralo trg Jakob Kajzer Plac, prenosi agencija Tanjug. Ekološki aktivisti\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija je formiralo Kontakt centar za oblast unutrašnje trgovine i zaštite potrošača, koji se dobija pozivom na broj 0800-104-107, saopštila je ministarka Tatjana Matić. Ona je objasnila da će preko ovog centra srpski građani i privreda moći da se upoznaju sa aktuelnim pravnim\nNovi nemački kancelar Olaf Šolc, ali i korporativni divovi poput Folksvagena i Simensa, žele u budućnosti zeleniju i digitalniju ekonomiju, zbog čega bi njihovi zajednički napori trebalo da pokrenu potpunu obnovu privrede u zemlji. Zadatak je ogroman, ali ako to ne uspeju da urade, to bi značilo\nOd MiG na 14/12/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nKako je u poslednjem objavljenom izveštaju Saveta Evrope ocenjeno, Srbija je unapredila mere u oblasti borbe protiv pranja novaca i finansiranja terorizma, a napravila je i značajan napredak u usklađivanju sa međunarodnim standardima u ovim oblastima. Organ Saveta Evrope nadležan za borbu protiv pranja novca (Manival) navodi\nNemački tržišni regulator je obustavio proces odobravanja novog gasovoda Severni tok 2, uz obrazloženje da predstavništvo koje će upravljati nemačkim delom gasovoda ne ispunjava uslove da bude “nezavisni operater prenosa”. Nemačka Federalna agencija za energetske mreže (Bundesnecagentura), je tim povodom saopštila da je “obustavljena procedura sertifikacije kompanije


Aktuelno – Page 3 – Evropro info\nEvropski parlament: Obustaviti patente za vakcine protiv Kovida-19\nEvropski parlamentarci zatražili su danas na plenarnoj sednici u Strazburu ukidanje prava na intelektualno vlasništvo za vakcine protiv Kovida-19 kako bi se ubrzala imunizacija globalno, objavio je Evropski parlament, a prenela Hrvatska radio-televizija.\nKako HRT javlja, Rezolucija je usvojena s 355 glasova za, 263 protiv i 71 uzdržanim.\nEvropski parlament predlaže pregovore o privremenom izuzeću od primene Sporazuma Svetske zdravstvene orgaizacije (SZO/WTO) o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) nad patentima kako bi se poboljšao globalni cenovni pristup medicinskim proizvodima povezanima s bolešću Kovid-19.\nPoslanici ukazuju i na opasnost koju bi neograničeno izuzeće iz sporazuma o zaštiti patenata moglo značiti za finansiranje istraživanja, ulagače i klinička ispitivanja.\nKako bi se uklonili problemi u proizvodnji, EP poziva EU da hitno ukloni izvozne prepreke, te da mehanizam odobravanja izvoza zameni zahtevima u pogledu transparentnosti.\nPoslanici smatraju da bi SAD i Velika Britanija takođe trebalo odmah da ukinu zabranu vakcina i sirovina za njihovu proizvodnju.\nIlustracija: Maksim Goncharenok / pexels\nPosted in Aktuelno, COVID-19, Vesti • No Comments on Evropski parlament: Obustaviti patente za vakcine protiv Kovida-19\nSlovenija skinula BiH, Srbiju i Crnu Goru s crvene liste\nSlovenija je s crvene liste skinula Bosnu i Hercegovinu, Srbiju, Crnu Goru, te jadransku Hrvatsku, saopšteno je na stranici Vlade nakon sednice, javlja Radio Slobodna Evropa za Hrvatsku.\nOdluka će stupiti na snagu u subotu i trajaće do 20. juna kada će se opet ažurirati u zavisnosti od epidemiološke situacije.\nOsim ovih zemalja, s crvene liste skinute su i Nemačka, Češka, Švajcarska, Vatikan, austrijski Tirol, Kipar, Luksemburg, Poljska i Slovačka, dok su na crveni popis dodati portugalski Azori.\nNa područjima koja nisu na tamnocrvenoj ili crvenoj listi ne postoji visok rizik od zaraze korona virusom, pa osoba koja dolazi iz takvog područja može ući u Sloveniju bez slanja u karantin, ako podnese dokaz da je pre ulaska boravila najmanje pet dana na području koje nije na crvenoj ili tamnocrvenoj listi, navela je slovenačka vlada.\nIlustracija: Walkerssk / Pixabay\nPosted in Aktuelno, COVID-19, Vesti • No Comments on Slovenija skinula BiH, Srbiju i Crnu Goru s crvene liste\nSvetski mediji: Odgovor na pandemiju poljuljao poverenje Evropljana u Brisel\nNovo istraživanje pokazalo je da je poverenje građana u institucije Evropske unije opalo usled odgovora Brisela na pandemiju kovida-19 i sporog uvođenja vakcina, preneo je danas Radio slobodna Evropa (RSE) pisanje svetskih medija.\nU više zemalja većina stanovnika smatra da je evropski projekat „slomljen“, a istraživanje ukazuje, međutim, da je nezadovoljstvo nacionalnim političkim sistemima još veće i da građani žele jaču i kooperativniju uniju.\nRukovodjenje krizom izazvanom pandemijom kovida-19 kao i sporo uvođenje vakcina urušilo je poverenje građana EU u sposobnost Brisela da se nosi s velikim krizama, pokazalo je novo istraživanje Evropskog saveta za spoljne odnose (ECFR), prenosi Juronjuz (EuroNews).\nIspitivanje istraživačkog centra ECFR-a pokazalo je da većina građana u šest zapadnih država članica evropski projekt sada vide kao „slomljen“, prenosi evropski televizijski kanal dodajući da je više od 17.000 Evropljana anketirano u aprilu u 12 država članica: Austriji, Bugarskoj, Danskoj, Francuskoj, Nemačkoj, Madjarskoj, Italiji, Holandiji, Poljskoj, Portugalu, Španiji i Švedskoj.\n„Rastuće nepoverenje u evropski projekat proteže se dalje od evroskeptičnih glasača i ušlo je u glavni tok. Kao što pokazuju naši podaci, vera u potrebu saradnje u EU najslabija je medju gradjanima francusko-njemačkog motora“, kazala je Suzi Denison, voditeljka ECFR-ovog programa „Evropska moć“ i koautorka studije.\nPosle niza kriza u proteklih deset godina, vlade širom Evrope nadale su se da će se EU moći da se dokaže i obnovi veru u evropski projekat brzim odgovorom na kovbid-19.\nMeđutim, suprotno je slučaj, piše Tajms, ističući da istraživanje ECFR-a pokazuje da je neuspeh u nadmašivanju Velike Britanije i ostalih rivala postao „egzistencijalna“ kriza.\nOko 62 odsto anketiranih Francuza smatralo je da je EU „slomljena“ uoči predsedničkih izbora u aprilu naredne godine.\nList naglašava da predsednika Emanuela Makrona koji u anketama zaostaje za evroskepričnom liderkom krajnje desnice Marin Le Pen, očekuje teška bitka da uveri svoju zemlju da je EU, koju on snažno brani, vredna borbe.\nU Španiji, koja je tradicionalno najviše oduševljena EU, većina od 52 odsto smatra je nefunkcionalnom.\nOko 51 odsto Austrijanaca takodje se složilo da je EU „slomljena“, dok je taj osećaj snažniji u Italiji – 57 odsto Italijana je to izjavilo iako im je, dodaje Tajms, trenutno preko potrebno evropsko finansiranje kako ne bi ekonomski previše zaostajali.\nS Ursulom fon der Lajen na čelu Evropske komisije, EU je godinu započela s uverenjem da je došao trenutak da zablista. Ali, ističe londonski list, nade su propale usled sporog uvođenja vakcina, dugotrajnih mera zatvaranja i ekonomskih kontrakcija.\nJoš gore, milionima Evropljana postalo je postalo je jasno da je Velika Britanija, napustivši EU, bila spretnija u nabavci i davanju vakcina protiv korona virusa čime je, ocenjuje britanski list, potkopana evropska doktrina da je članstvo u briselskom klubu bilo bolja opcija za borbu protiv pandemije.\nIako većina Nemaca veruje da politički sistem EU ne funkcioniše, što je dramatična promena u odnosu na ispitivanja u novembru prošle godine, novo istraživanje ECFR-a sugeriše da se Nemačka ne okreće protiv evropskog projekta, piše Telegraf.\nNovo ispitivanje pokazuje da nemačko poverenje u Evropsku uniju jenjava posle pandemije korona virusa, i da više 55 odsto Nemaca sada veruje da je politički sistem EU slomljen, što je porast od 11 odsto u odnosu na prošli novembar.\nSamo 36 odsto Nemaca izjavilo je da veruje da politički sistem EU funkcioniše, u poređenju s više od pola pre sedam meseci. I trećina Nemaca sada veruje da je evropska integracija otišla predaleko, u poređenju s 23 odsto u novembru.\nNalazi, iako dramatični, ne sugerišu da bi se uskoro mogao dogoditi „Dregzit“ (Drexit), ocenjuje Telegraf, napominjući da je jedina evroskeptična stranka, Alternativa za Nemačku, pretrpela snažan porazan poraz pre nekoliko dana na regionalnim izborima u jednom od svojih centralnih područja.\nIako je poverenje u sposobnost EU da se nosi s krizama opalo, veliko istraživanje Evropskog saveta za spoljne odnose ukazuje da je nezadovoljstvo nacionalnim političkim sistemima još je veće, kao i da većina ljudi još uvek podržava članstvo u EU i da želi jači, kooperativniji blok, ističe Gardijan.\nAnketa ECFR-a je pokazala da je u većini zemalja članica EU razočarenje nacionalnom politikom veće od razočarenja u Brisel, jer je 80 odsto ispitanika u Italiji i Španiji, 66 odsto u Francuskoj, 60 odsto u Portugalu, 55 odsto u Poljskoj i 54 odsto u Madjarskoj reklo da je unutrašnji politički sistem „slomljen“.\nŠtaviše, u svim državama većina ispitanika i dalje smatra da je članstvo u EU „dobra stvar“ za njihovu zemlju, s izuzetkom Francuske, gde je najveći broj ispitanika rekao da članstvo nije „ni dobro ni loše“.\nIstraživanje je otkrilo rasprostranjeni osećaj da bi 27 članica trebalo više da sarađuje i da, dodaje Gardijan, uprkos frustracijama, ispitanici u osam od 12 zemalja još uvek vide EU kao ključ za oporavak svoje zemlje od krize izazvane korona virusom.\nVećina je takođe rekla da žele da vide da EU igra odlučniju ulogu na svetskoj pozornici, na primer zagovarajući ljudska prava i vladavinu zakona kada se krše u zemljama poput Turske i Kine.\nAutori izveštaja sugerišu da bi rezultati ispitivanja trebalo da budu poziv za uzbunu Briselu, upozoravajući da, iako je javna podrška širem evropskom projektu i dalje visoka u mnogim zemljama, ona je zapravo krhka i neće lako preživeti veće razočaranje.\nIlustracija: Gerd Altmann / Pixabay\nPosted in Aktuelno, COVID-19, Vesti • No Comments on Svetski mediji: Odgovor na pandemiju poljuljao poverenje Evropljana u Brisel\nObjavljeni prvi pozivi za program Kreativna Evropa 2021-2027\nEvropska komisija je objavila tri nova poziva za dostavljanje predloga projekta u okviru programa Kreativna Evropa za poglavlje Kultura. Ukupan budžet za ovo poglavlje je 92.4 miliona evra.\nEvropski program Kreativna Evropa objavio je tri konkursa u okviru poglavlja Kultura – za evropske projekte saradnje, projekte evropskih mreža i projekte panevropskih kulturnih entiteta.\nEvropski projekti saradnje se fokusiraju na evropskoj umetničkoj saradnji i inovacijama. Teme koje će biti finansirane tiču se angažovanja publike, socijalne kohezije, digitalizacije, doprinosa evropskom zelenom dogovoru i specifičnih izazova u sektoru knjiga, muzike, arhitekture i kulturne baštine.\nKandidati mogu da biraju između mallih, srednjih i velikih projekata, u zavisnosti od veličine njihovog konzorcijuma.\nSa budžetom od 60 miliona evra, ovaj poziv će podržati projekte koji uključuju veliku raznolikost učesnika aktivnih u različitim kulturnim i kreativnim sektorima.\nOvaj poziv je otvoren do 7. septembra 2021. godine\nKonkurs za Evropske mreže kulture i kreativne organizacije otvoren je do 26. avgusta 2021. godine, a budžet za ovaj potprogram iznosi 27 miliona evra.\nPoziv za Panevropske kulturne identitete takođe je otvoren do 26. avgusta 2021. godine, a budžet za iznosi 5.4 miliona evra.\nEvropska komisija objavila je krajem maja početak novog ciklusa programa podrške kulturnom i kreativnom sektoru Kreativna Evropa u periodu 2021-2027. godine, za koji je predviđen budžet od 2,4 milijarde evra, što je 63 odsto više nego u proteklom periodu 2014-2020. godine koji je iznosio 1,47 milijarda evra.\nPovodom novih konkursa, Desk Kreativna Evropa Srbija poziva zainteresovane, kojima je potrebna pomoć u pogledu informisanja o uslovima, načinu konkurisanja ili pronalaženju partnera, da se jave putem elektronske pošte ili društvenih mreža.\nViše o pozivima na sajtu Evropske komisije.\nPosted in Aktuelno, Fondovi EU, Konkursi • No Comments on Objavljeni prvi pozivi za program Kreativna Evropa 2021-2027\nPutnici treba da imaju negativan test na kovid, dokaz o vakcinaciji ili preležanom kovidu-19 da bi mogli da uđu u Češku.\nSlične dozvole već su bile uvedene za državljane Nemačke, Austrije, Hrvatske, Mađarske, Poljske, Slovačke i Slovenije.\nVlada je takođe danas povećala dozvoljen broj prisutnih na kulturnim događajima, na hiljadu osoba unutra i 2.000 napolju. Takođe je dozvoljeno učenicima i njihovim nastavnicima da više ne nose maske u većem broju regiona u zemlji.\nMeđutim, dnevni broj novozaraženih je pao i od pre nedelju dana je manji od 500.\nProdavnice, restorani, bioskopi, pozorišta i koncertne dvorane otvorene su pre nekoliko nedelja, međutim, i dalje su na snazi restrikcije kao što je obavezno nošenje maske.\nAutor: Beta – AFP\nNaslovna fotografija: Adam Górka / Pixabay\nPosted in Aktuelno, COVID-19, Vesti • No Comments on Češka otvara granice za državljane EU i Srbije 21. juna\nPosted in Blog, Srbija i EU, Vesti • No Comments on PREKOGRANIČNA SARADNJA – REŠENJE ZA LOKALNE PROBLEME\nPosted in Aktuelno, Srbija i EU, Vesti • No Comments on Ejdus: Napredak u odnosima EU i Srbije ni na vidiku, Subotić – EU menja ploču\nPosted in Aktuelno, Analize i istraživanja, Srbija i EU, Vesti • No Comments on Međak: Rešavanje pitanja Kosova potrebno – ušli, ne ušli u EU\nU više od 140 zemalja svete danas se obeležava Svetski dan zaštite životne sredine, koji je ove godine posvećen obnovi ekosistema.\nProgram zaštite životne sredine Ujedinjenih nacija (UNEP) usvojen je 5. juna 1972. godine, na konferenciji u Stokholmu, od kada se i obeležava Svetski dan zaštite životne sredine.\nUN su danas zvanično otpočele i Deceniju obnove ekosistema, kao međunarodni napor da se degradacija životne sredine ne samo zaustavi, već i preokrene.\nOve godine, domaćin međunarodnog dana je Pakistan, koji svetu prikazuje svoje napore za očuvanje i unapređenje životne sredine, kao što je „Cunami projekat“, plan te zemlje da do 2023. godine širom zemlje posadi deset milijardi stabala.\nIlustracija: Free-Photos / Pixabay\nPosted in Aktuelno, Vesti • No Comments on Danas se obeležava Svetski dan zaštite životne sredine\nEU: Najviše samohranih roditelja u Švedskoj, a najmanje u Hrvatskoj\nProšla godina bila je izazovna usled pandemije virusa korona za mnoge roditelje koji su zaposleni. Usklađivanje radnih i porodičnih obaveza bilo je posebno teško za roditelje sa malom decom.\nPovodom Svetskog dana roditelja, Eurostat je objavio izveštaj o domaćinstvima u Evropskoj uniji sa samohranim roditeljima.\nProšle godine u Evropskoj uniji zabeleženo je 195.4 miliona domaćinstava, od kojih je u trećini bilo je dece. Porodice samohranih roditelja činile su oko 14% ovih domaćinstava, odnosno 7.8 miliona, što je oko 4% od ukupnog broja domaćinstava.\nUdeo domaćinstava sa jednim roditeljem se razlikuje po zemljama.\nPosmatrajući udeo domaćinstava sa jednim roditeljem među domaćinstvima sa decom, u šest zemalja zabeleženo je preko 20% ovakvih porodica: u Švedskoj 34%, Danskoj 29%, Estoniji 28%, Litvaniji i Letoniji po 25% i u Francuskoj 21%.\nNajmanji udeo porodica sa jednim roditeljem zabeležen je u Hrvatskoj (5%), Rumuniji (7%) i Finskoj (8%), dok je u Grčkoj, Slovačkoj, POljskoj, Španiji, Sloveniji i na Malti zabeleženo po 9%.\nU Srbiji je tokom 2020. godine zabeleženo 2,3 miliona domaćinstava. U više od trećine domaćinstava (oko 36%) bilo je dece.\nOko 5,4 odsto domaćinstava sa decom u Srbiji (nešto više od 45.000) činile su porodice sa samohranim roditeljima, što je oko 1,9 odsto ukupnog broja domaćinstava.\nIlustracija: Daria Obymaha / Pexels\nPosted in Aktuelno, Analize i istraživanja, Vesti • No Comments on EU: Najviše samohranih roditelja u Švedskoj, a najmanje u Hrvatskoj


03.07.2019 u 12:32\nŽezus vodio Brazil do finala Kopa Amerika\nBELO ORIZONTE – Brazilski fudbaler Gabrijel Žezus rekao je danas da je sve vreme verovao u sebe, kao i da je bio ubeđen da će postići gol protiv Argentine u polufinalu Kopa Amerika. „Nemam reči ovo da opišem. Mislim da su sve utakmice bitne, čak i one kada meni ne ide. Kada sam izlazio na teren danas, verovao sam da ću postići gol. Izvlačim pouke iz ovoga, koje mi dodatno podižu samopouzdanje”, rekao je Žezus posle utakmice s Argentinom. Brazil je u noći između utorka i srede u polufinalu Kopa Amerika pobedio Argentinu sa 2:0, a golove su postigli Žezus i Firmino. To je bio prvi gol Žezusa na velikim takmičenjima u nacionalnom dresu, pošto prethodno nije uspeo da se upiše u listu strelaca u pet utakmca na Svetskom prvenstvu u Rusiji i četiri na ovogodišnjem Kopa Amerika, javlja\nFudbaleri Brazila su konačno zaigrali onako kako se to očekuje od njih i pobedili Peru sa 5:0 u poslednjem kolu A grupe Prvenstva Južne Amerike u fudbalu. Brazil, domaćin šampionata, plasirao se u četvrtfinale u kojem bi rival mogla da mu bude i Argentina, pod uslovom da se ona uopšte probije među osam najboljih selekcija. Za ulazak u polufinale Brazilci će igrati u Porto Alegreu, u Areni Gremija, kluba čiji je napadač Everton Soares (23 god) bio igrač utakmice protiv peruanskog tima. – Ova pobeda je važna ne samo za mene, već i za čitav tim koji će imati lep doček na stadionu Gremija. Srećan sam što ću sa nacionalnom timu igrati na terenu koji čiji svaki kutak poznajem. Nadam se da ćemo i tada slaviti kao što smo sada – kazao je za televiziju „Globo” Everton i istakao da će uvek\n21.06.2019 u 10:54\nFernando Tores završava karijeru\nŠpanski fudbaler Fernando Tores saopštio je danas da je završio karijeru. Tores, koji trenutno igra za Sagan Tosu iz Japana, rekao je da će u nedelju u Tokiju na konferenciji za novinare „objasniti sve detalje”, preneli su britanski mediji. „Posle 18 uzbudljivih godina, vreme je da završim karijeru”, objavio je 35-godišnji Tores na društvenim mrežama. Za reprezentaciju Španije odigrao je 110 utakmica i postigao 38 golova od kojih i pobedonosni u finalu Evropskog prvenstva 2008. godine. On je treći najbolji strelac reprezentacije Španije. Sa reprezentacijom je dva puta trijumfovao na Evropskom prvenstvu, a 2010. godine na Svetskom prvenstvu u Južnoj Africi, javlja Beta. Karijeru je počeo u Atletiko Madridu, odakle je 2007. godine prešao u Liverpul, za koji je postigao 81 gol u 142\n19.06.2019 u 08:39\nNANTER – Bivši predsednik Evropske fudbalske unije (UEFA) Mišel Platini pušten je noćas iz pritvora posle više sati ispitivanja u istrazi o malverzacijama prilikom dodeljivanja domaćinstva Svetskog prvenstva 2022. godine Kataru, prenele su strane agencije. Platinijev advokat Vilijam Burdon rekao je da je pritvor ukinut i osudio to što se digla „velika buka ni oko čega”, prenosi Beta. „Mišel je doživeo ovaj pritvor kao nepravedan i nesrazmeran”, dodao je on. Po izlasku iz kancelarije sudske policije za borbu protiv korupcije u Nanteru, kod Pariza, Mišel Platini je rekao da je pozvan da dođe slobodno na razgovor i da ga je policija po dolasku odjednom pritvorila. „Bilo je dugo”, dodao je on i rekao da su ga pitali o Evropskom prvenstvu 2016. godine, Svetskom prvenstvu u Rusiji,


Početna » Kolumne » Safeta Biševac » Page 30\nZapadnobalkanci ka Briselu\nNeki su se nadali da će 2. jun 2010. biti zabeležen za budućnost, na primer kao: „U Sarajevu održana konferencija EU - Zapadni Balkan. Na konferenciji najavljen prijem zemalja Zapadnog Balkana u EU do 2014. ili bar 2018.“\nPiše: Safeta Biševac 4. 6. 2010.\nSitno, sitno... Do Svetskog prvenstva u fudbalu ostalo je tridesetak dana. Možda neko ne zna, ali u Južnoj Africi će se od 11. juna do 11. jula reprezentacije 32 zemlje boriti za titulu svetskog prvaka u fudbalu. Tokom tih mesec dana, „najvažnija sporedna stvar na svetu“, kako, iz meni nepoznatih razloga, fudbal zovu biće svetska tema broj jedan. Ako neko namerava da izvrši vojni udar, napadne neku državu, devalvira valutu, obori vladu, uhapsi političke protivnike... vreme održavanja Svetskog prvenstva biće idealno za takve poteze.\nPiše: Safeta Biševac 11. 5. 2010.\nRadoznalost spada u osnovne ljudske osobine. Kada je u razumnim okvirima, radoznalost je pozitivna, podstiče na razmišljanje i izučavanje, a problem je kada pređe granicu. Zadire često u privatnost drugih, posebno javnih ličnosti. Ima situacija kada je radoznalost opravdana i u sferi privatnog života javnih ličnosti. Ako, na primer, neki političar ima ljubavnicu, to bi trebalo da bude njegov porodični, a ne širi društveni problem.\nPiše: Safeta Biševac 27. 4. 2010.\nPola riba, pola devojka\nDok maltene pola Srbije sa uživanjem prati tursku televizijsku seriju “Hiljadu i jedna noć”, o ljubavi između lepe Šeherezade i bogatog Onura, “bauk” Otomana ponovo kruži Srbijom. Nekima smetaju česte posete ministra inostranih poslova Turske Ahmeta Davutoglua, njegovo posredovanje u uspostavljanju ili poboljšanju odnosa Beograda sa Sarajevom i Prištinom, sve veći uticaj Ankare na Balkanu, drugima se “priviđaju” paše, subaše i dahije.\nPiše: Safeta Biševac 20. 4. 2010.\nKad porastem biću – kontrolor leta\nKoju god školu da smo pohađali i završili, sigurno nismo mogli da izbegnemo sastave na temu, „Jesen (proleće, leto, zima) stiže u moj grad“ ili „Kad porastem biću...“ Dok je prva zahtevala razvijanje deskriptivnog izražavanja, druga je svima dopuštala da mašti dozvole da se razmahne do neslućenih granica.\nPiše: Safeta Biševac 13. 4. 2010.\nPravda za Beograđane\nNikada nisam volela „Gorski vijenac“ ni Njegoševe stihove. Više je razloga što mi je bilo mučno da ih učim napamet, ali moralo se u vreme kad sam išla u srednju školu. Kao i svaki štreberski oportunista, naučila sam, po merilima profesorke, neophodni minimum, izrecitovala i čim prije ih sa zadovoljstvom zaboravila.\nPiše: Safeta Biševac 6. 4. 2010.\nDeklaracija i kontradeklaracija\nBolje išta nego ništa. Bolje vrabac u ruci nego golub na grani. Ovo su možda najpoznatije izreke koje građani ovih prostora koriste da se uteše zbog nekog polovičnog rešenja, neostvarenih obećanja ili delimičnog razočaranja. Primera ima bezbroj. Vlast, na primer, obeća građanima po hiljadu evra na ime besplatnih akcija nakon prodaje javnih preduzeća.\nPiše: Safeta Biševac 2. 4. 2010.\nPiše: Safeta Biševac 30. 3. 2010.\nJednom Tito, uvek Tito\nHrvatska radio televizija u petak, 19. marta, prikazala je prvu od 12 epizoda dokumentarno-igrane serije „Tito“ Antuna Vrdoljaka, a RTS je najavio da će uskoro prikazati dokumentarni film o Titovoj udovici Jovanki Broz.\nPiše: Safeta Biševac 23. 3. 2010.\nSumrak srpskih brendova\nRazumem i podržavam želju lingvista i mnogih drugih da srpski i ostale bliske jezike koji se govore na našem prostoru sačuvaju i zaštite od preteranog uticaja stranih i „velikih“ jezika. Šut s rogatim ipak ne može, a i jezik je živa kategorija u kojoj su uticaji uobičajena pojava.\nPiše: Safeta Biševac 19. 3. 2010.\nCane, alo, đe si\nNije mi žao što Oliver Katić nije izabran za predstavnika Srbije na Pesmi Evrovizije. Ne zbog Katića koji je dobar pevač već, po meni, neobično glupe pesme „Predsedniče, halo“ u kojoj se, ako smem da primetim, ne zna da li su lošije reči ili muzika.\nPiše: Safeta Biševac 16. 3. 2010.\nŠengen se sivi\nVerovali ili ne, u vreme ekonomske krize koja, kao i ova zima nikako da prođe, uprkos Dinkićevih najava, (ministar ekonomije najavljuje izlazak iz recesije i kraj krize, a ne zime) mnogi građani Srbije razmišljaju o odlasku na letovanje.\nPiše: Safeta Biševac 9. 3. 2010.


Naslovna Fudbal Sneg pomogao CSKA da ostane u trci za titulu u Bugarskoj! (VIDEO)\nSneg pomogao CSKA da ostane u trci za titulu u Bugarskoj! (VIDEO)\nLoši vremenski uslovi ovog decembra paralisali su čitav region koji se našao u okovima ogromne količine snežnih padavina, zbog čega je i odložen veliki broj fudbalskih utakmica. Međutim, sneg je proteklog vikenda bio od velike pomoći najtrofejnijem bugarskom klubu, CSKA iz Sofije.\nNaime, tim koji predvodi srpski stručnjak i doskorašnji trener Spartaka iz Trnave Nestor Jevtić, poznatiji kao El Maestro, zabeležio je važnu pobedu nad Botevom iz Plovdiva na svom terenu u okviru 20. kola bugarskog prvenstva, pa sada ponovo zaostaje samo šest bodova za vodećim Ludogorecom, aktuelnim državnim šampionom.\nBaš kao što je to bio slučaj i u srpskom prvenstvu uoči duela između Čukaričkog i Crvene zvezde, ali i ostalih mečeva u šampionatu, sa terena na stadionu Bugarske armije u Sofiji najpre je morao da se očisti sneg da bi se stekli zadovoljavajući uslovi za održavanje fudbalske utakmice.\nMeđutim, kako jednostavno nije bilo moguće u potpunosti očistiti ceo teren, sneg je direktno uticao na konačan rezultat meča, tačnije, na prvi gol domaćina.\nKiril Despotov je želeo da pronađe Alija Sovea kada je centrirao po zemlji sa desne strane protivničkog šesnaesterca, ali lopta je odskočila kod mesta gde se nalazila veća količina snega, prevarila defanzivce Boteva i tako došla do napadača CSKA koji ju je glavom smestio u mrežu.\nIsti fudbaler postigao je još jedan gol samo petnaestak minuta kasnije, a iako su gosti smanjili prednost domaćina u drugom poluvremenu, CSKA je upisao 14. trijumf u ligi i tako nastavio trku sa Ludogorecom.\nKo zna, možda ovaj gol na kraju odluči borbu za titulu…\nPrethodni tekstEvropski klubovi sa najviše pikova na NBA draftu: Partizan na vrhu, tu je i Mega\nSledeći tekstSkandal za kraj godine: Lalatović, srednji prst i uvrede (VIDEO)\nweb hosting sites 14/08/20 8:56 At 14/08/20 8:56\nhosting services 11/08/20 20:42 At 11/08/20 20:42


Uručena donacija povodom pet godina Premium programa vijesti\nKlinika za ginekologiju i akušerstvo KCCG-a dobila savremene laparoskopske instrumente\nZajednička donacija Hipotekarne Banke i Crnogorskog Telekoma\nPredstavnici Hipotekarne Banke i Crnogorskog Telekoma uručili su donaciju – set laparoskopskih instrumenata Klinici za ginekologiju i akušerstvo Kliničkog centra Crne Gore. Riječ je o zajedničkoj donaciji kojom dvije kompanije obilježavaju pet godina Premium programa, čije Premium kartice, uz brojne povoljnosti, koristi preko 19,5 hiljada građana u Crnoj Gori.\n„Ovo nije vaša prva donacija našoj ustanovi, a uvjerena sam da ćete i ubuduće nastaviti da podržavate najveću “kuću zdravlja” u našoj zemlji. O značaju donacije najviše govori činjenica da će donirani instrumenti obezbijediti kontinuiranu primjenu minimalno invazivne hirurgije u ginekologiji. Riječ je o mikroinvazivnim hirurškim procedurama sa monogostrukim benefitima po pacijentkinje u odnosu na klasične operativne zahvate”- kazala je direktorka Kovačević.\nMilija Zeković, izvršni direktor Crnogorskog Telekoma je istakao da je ova donacija još jedna u nizu aktivnosti kojom Telekom pruža podršku zdravstvenom sistemu Crne Gore. “Raduje nas što smo udružili snage sa našim partnerima iz Hipotekarne Banke i na polju društvene odgovornosti. Ovo je pravi način da proslavimo pet godina Premium programa - tako što ćemo uspjeh podijeliti sa drugima” – kazao je Zeković.\nGlavni izvršni direktor Hipotekarne Banke Esad Zaimović naveo je da na polju društveno odgovorni inicijativa, Hipotekarna Banka posebnu pažnju posvećuje građanima u cilju poboljšanja njihove zdravstvene zaštite. “Ovu donaciju realizujemo u ime naših klijenata i partnera Premium programa. Vjerujem da će i druge kompanije slijediti primjer naše banke i Telekoma, jer svi mi zajedno možemo dati doprinos boljitku zajednice, i kao pojedinci i kao kompanije.”\nPremium kartice trenutno koristi preko 19.500 korisnika, a uz njih korisnici ostvaruju popust do 30 odsto i kupovinu na rate na preko 1.230 prodajnih mjesta kod 405 partnera ovog programa.


MaRS Discovery District u Torontu jedan je od najvećih svetskih centara za podršku i komercijalizaciju novih otkrića, posebno na polju medicine. Na svom radnom mestu je naš današnji domaćin, dr Irena Barbulović – Nađ. Na prvo pitanje: „Gde se mi sada nalazimo?“- spontano smo se nasmejali. „MaRS je centar sa puno organizacija koje su formirane […]\nRazgovaramo sa slikarom i skulptorom Viktorom Mitićem, kanađaninom srpskog porekla, čiju umetnost mnogi kritičari smatraju kontroverznom. Za autenticno stvaranje svoje umetnosti Viktor često koristi prirodne elemente kišu ili vatru, a za stvaranje nekih svojih dela potrebno mu je i vatreno oružje. Gde je početak Vaše umetnosti? “Mogao bih da kažem već u studentskim danima sam […]\nKad govorimo o uspehu, ne možemo a da se ne upitamo šta je to uspeh i kako se postaje uspešan? Šta sve utiče na uspeh i da li je za uspeh potebno imati sreću ili iza velikog uspeha postoji veliki rad? Na neka od ovih pitanja čemo danas dobiti odgovore od uspešnog biznismena u […]


Ministarstvo ekonomije Crne Gore saopštilo je da ukupne dosadašnje investicije u postrojenja koja proizvode eletkričnu energiju iz obnovljivih izvora energije (OIE) u toj zemlji iznose gotovo 180 miliona evra.\nNajveća investicija u obnovljive izvore je vetropark Krnovo čija je vrednost 143 miliona evra, navodi se u saopštenju za javnost.\nPreostalih 35 miliona evra uloženo je u 12 malih hidroelektrana (MHE) koje su dobile status povlašćenog proizvođača, a njihova pojedinačna vrednost se kreće od 1,3 do skoro 8 miliona evra.\nSvi ovi objekti će nakon isteka koncesionog ili perioda zakupa zemljišta preći u vlasništvo države.\nKako je saopšteno iz ministarstva, država Crna Gora od ovih investicija ima značajne prihode od PDV-a i koncesionih naknada. U budžet je do sada uplaćeno oko milion evra samo po osnovu obaveze investitora da plate PDV. Kada je reč o koncesionoj naknadi, država je u prethodne tri godine prihodovala više od 800.000 evra. U saopštenju se takođe navodi da su interesi države po pitanju koncesione naknade u potpunosti zaštićeni, jer se naplaćuje na osnovu plana proizvodnje energije koji dostavlja investitor, to jest na osnovu ostvarenja plana ukoliko je proizvodnja veća od planirane.\nFrancusko-austrijski konzorcijum Akuo Energy SAS – Ivicom Consulting koji investira u vetropark Krnovo do sada je kroz naknadu za eksproprijaciju zemljišta isplatio više od 600.000 evra vlasnicima nepokretnosti na području Krnova.\nMinistarstvo ekonomije navodi da korist od realizacije ovih projekata ima i lokalno stanovništvo, jer prihod od koncesione naknade ubira i lokalna samouprava. Uz to, investitori ulažu i u poboljšanje kvaliteta života u tim područjima.\nKroz realizaciju projekata izgradnje malih hidroelektrana koje se uglavnom grade u manje razvijenim područjima Crne Gore, investitori su značajna sredstva uložili u izgradnju putne i elektroenergetske infrastrukture, kao i realizaciju projekata poput izgradnje ribnjaka i vodenica, rekonstrukcije javne rasvete i slično.\nU skladu sa evropskom praksom i obavezama, država otkupljuje energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora koju jednim delom finansira iz naknade za obnovljive izvore. Kako tvrde iz ministarstva, država je i u ovom slučaju zaštićena jer koncesionar ne može da traži naknadu tako što će pravdati neostvarenje plana vremenskim uslovima koji utiču na OIE.\nSaopštenje Ministarstva ekonomije usledilo je nakon što je Crna Gora povećala naknadu za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora. Na povećanje naknade reagovala je Socijaldemokratska partija (SDP) koja je zatražila od Vlade da oslobodi građane tog nameta, jer je nacionalni cilj od 33 odsto energije iz obnovljivih izvora već dostignut.\nTagovi: Akuo Energy, investicije, Ivicom Consulting, Krnovo, male hidroelektrane, MHE, obnovljivi izvori energije, vetar\nPočetna » Vesti » OIE » Investicije u OIE u Crnoj Gori 180 miliona evra


10 ranih simptoma Alchajmerove bolesti - National Geographic Srbija\nJeste li znali da na svakih 68 sekundi neko u svetu oboli od Alchajmerove bolesti? Ovo su najčešći upozoravajući signali koji apeluju da posetite lekara.\nAlchajmer je moždano oboljenje koje uzrokuje spor gubitak memorije i trezvenog razmišljanja, a mi vam predstavljamo 10 upozoravajućih signala i simptoma ove bolesti:\n1. Gubitak memorije koji ometa svakodnevni život\nJedan od najčešćih simptoma Alchajmerove bolesti je gubitak pamćenja, a posebno se manifestuje zaboravljanjem nedavno stečenih informacija. Tako može doći do zaboravljanja važnih datuma, čestog zapitkivanja o istoj informaciji ili neprestane potrebe za pomoći, navodi se na sajtu Asocijacije za Alchajmerovu bolest.\nPročitajte i Umetnik kome je ustanovljen Alchajmer crtao autoportrete sve dok nije mogao da se seti svog lica\n2. Izazovi u planiranju ili rešavanju problema\nNeki ljudi mogu da primete promene u sposobnostima da razviju i slede plan ili rad s brojevima. Moguće je da će imati problema da prate poznati recept ili da izađu na kraju s mesečnim računima. Pored toga, oboleli imaju problema sa koncentracijom i potrebno im je mnogo više vremena da urade stvari koje su već radili.\n3. Poteškoće da izvrše porodične obaveze kod kuće ili na poslu\nLjudima koji boluju od Alchajmerove bolesti često je teže da izvrše svakodnevne obaveze i zadatke. Ponekad, ljudi mogu imati problema da voze do poznate lokacije, upravljaju kućnim buždetom ili da se sete pravila omiljene igre.\n4. Nesnalaženje u prostoru ili vremenu\nAlchajmerova bolest može dovesti i do smanjene sposobnosti za određivanje vremena ili čak doba dana. Može se desiti da ljudi oboleli od Alchajmerove bolesti ne mogu da razumeju nešto ako se nije dogodilo u tom trenutku, a ponekad mogu i da zaborave gde su ili kako su došli do određenog mesta.\n5. Poteškoće sa razumevanjem vizuelnih slika i prostornih odnosa\nZa neke ljude, problemi sa čulom vida mogu biti prvi simptomi Alchajmerove bolesti, a manifestuju se poteškoćama u čitanju, slabijom orijentacijom u prostoru i neraspoznavanjem boja i kontrasta.\nBolest Mozak Pamćenje Alchajmerova bolest


Split Archives - Sportska sećanja\nNenad Marković – Trojka koja je utišala „Gripe“\nU meču 7. kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 1999. godine u Francuskoj, u Splitu su se 28. novembra 1998. godine u legendarnoj dvorani „Gripe“ sastale Hrvatska i Bosna i Hercegovina. Iako su pre duela oba tima imala po 5 pobeda i 1 poraz i bile blizu plasmana na šampionat, meč je i pored toga bio veoma rezultatski važan, jer je pobednik gotovo i teoretski obezbeđivao plasman na prvenstvo, a i komšijski dueli su uvek...\nDan kada se Beograd „poklonio“ Toniju Kukoču\nBio je 28. april 1991. godine i na prostorima bivše Jugoslavije već je krenulo “ludilo” koje će uništiti jednu zemlju i izmeniti živote svih ljudi koji su u njoj živeli. U tom sveopštem haosu koji je “zakucao na vrata” u Hali sportova na Novom Beogradu igrao se treći meč finala košarkaškog plej-ofa prvenstva Jugoslavije, a rivali su bili beogradski “Crno-beli” i splitski “Žuti”. POP 84 kako se te sezone zvao tim iz Splita je dominirao...\nČarobnjak, rukometni Mocart, iluzionista, umetnik… kojim god ga epitetom “krstili”, ostaje nesporna činjenica da je Ivano Balić obeležio jednu celu dekadu u svetskom rukometu. Bilo je i trofejnijih igrača od njega, bilo je možda i jednako velikih igrača kao što je on, ali je činjenica da je Ivano bio jedinstven, imao je neki “svoj” šarm koji ga je odvajao od drugih rukometnih velikana. Tokom svoje prebogate karijere Ivano Balić je...