Rešenje su privatne investicije - 381 vesti\nRešenje su privatne investicije\nBy RedakcijaPosted on March 24, 2021 March 24, 2021\nProfesorka Ekonomskog fakulteta u Beogradu Danica Popović ocenila je da nova finansijska pomoć države od 60 evra za sve punoletne gradjane Srbije i 110 evra za penzionere, neće dati željene efekte u rastu bruto društvenog proizvoda (BDP), a ni u povećanju naplate poreza na dodatu vrednost.\n“Zašto da po 60 evra dobije i prosjak iz Mirijeva i neki tajkun poput Miroslava Miškovića? Ako država nije u stanju ni socijalne karte da napravi, pa da za lekove ili pelene dobiju pare oni kojima je pomoć stvarno potrebna, nego se sve to baca u etar, onda u ovoj državi nešto ozbiljno nije u redu”, rekla je Popović u intervjuu za portal UGS Nezavisnost.\nNa pitanje da li će novi paket pomoći privredi za ublažavanje posledica pandemije, od tri polovine minimalca za svakog zaposlenog, imati efekta, ona je rekla da ta mera ima smisla i dobro se pokazala.\n“Kao što su se dobro pokazale mere odlaganja dospelih plaćanja, jer privreda u ovakvoj krizi teško da može da nastavi sa radom, pogotovo ako iz sve manjeg prihoda mora da vraća sve veće, nagomilane dugove. Ovakve mere primenjuju se i u drugim zemljama, i pokazalo se da su veoma korisne”, rekla je Popović.\nOna je kazala da problem države Srbije nije toliko u tome koliko troši, već u koje svrhe troši.\n“Jedno od ogromnih izdvajanja iz budžeta su penzije, što svakako ne možemo da smanjimo ili ukinemo. Ali možemo drugo – poput finansiranja gubitaka u javnim preduzećima, što se u velikoj meri odnosi na zloupotrebe vladajuće partije, i ove, i onih pre nje, čemu se još uvek nije stalo na put”, navela je Popović.\nDodala je da je NIS do 2008. godine bio najveći gubitaš u srpskoj privredi – dok nije prodat ruskom Gaspromu, a od te godine je najuspešnija firma u Srbiji zato što nijedna partija više nije imale pristup novcu te firme.\n“Ako se zemlja zadužuje da popuni partijsku kasu, ili da koristi državni novac kao kasu za finansiranje večite predizborne kampanje to je katastrofa”, upozorila je Popović i istakla da ako je kamatna stopa na državni dug veća od stope privrednog rasta – onda je dug eksplozivan.\nTo znači, kako je objasnila, da će zemlja u toj situaciji biti sve siromašnija, odnosno da će otplata duga pojesti sutrašnji skromni privredni rast.\n“Da bismo pospešili privredni rast, ostaje jedan način, a to su – privatne investicije. A njih nema, jer u Srbiji nema zaštite svojinskih prava, pa naši ljudi radije ulažu u Madjarsku ili Slovačku nego u Srbiju, a najbolji odlaze zauvek. I dok ne počne da funkcioniše zaštita svojinskih prava – ništa od visokog privrednog rasta”, smatra Popović.\nNa pitanje da li postoji opasnost da javni dug u skorijem periodu premaši godišnji BDP, ona je rekla da takva opasnost, srećom, za sada ne postoji.\n“Nije dug najveća opasnost za neku zemlju. Najveći problem je ako se javi kombinacija: visok i nepovoljan dug – i spor privredni rast. Čak su i mere koje preuzima sadašnja vlast – da se zadužuje po niskoj kamatnoj stopi i tim novcem vraća ranije dugove sa visokom kamatnom stopom – zaista dobre i pametne”, rekla je Popović.\nTag: Danica Popović dobre mere ekonomija loše mere mere Vlade Srbije\nPrevious post: Nezaposlenima po 60 evra pomoći\nNext post: Šampioni humanosti


RAMPA ZA ĐUKANOVIĆA I FRONTEKS Skupština raspravlja o preglasavanju Dodika u Predsjedništvu BiH - Srpskainfo\nPredsjednišvo BiH je 19. februara donijelo dvije odluka sa kojima se Dodik nije složio prvom je utvrđeno da će crnogorski predsjednik Milo Đukanović posjetiti BiH 2. i 3. marta, a drugom je prihvaćen sporazum između BiH i EU o djelovanju Evropske agencije za graničnu i obalnu stražu Fronteks (FRONTEX) u BiH.\nDodik smatra da su i jedna i druga stvar štetne po vitalne interese Republike Srpske i ukoliko njegovu izjavu potvrdi Narodna skupština dvotrećinskom većinom, odluke Predsjedništva BiH padaju u vodu.\nKada je riječ o Đukanoviću, Dodik je u obrazloženju naveo da bi njegova posjeta, imajući u vidu delikatnu situaciju u Crnoj Gori nakon usvajanja Zakona o slobodi vjeroispovIjesti, bila štetna po vitalni interes srpskog naroda, te bi Đukanovićev dolazak trebalo organizovati nakon okončanja krize u susjednoj Crnoj Gori.\nO drugoj odluci Predsjedništva BiH, na koju je Dodik takođe uložio veto, mnogo manje se priča.\nPrijedlogom sporazuma između BiH i EU, koji je utvrdio prošli saziv Savjeta ministara BiH, predviđeno je raspoređivanje pripadnika FRONTEX na granici između BiH i Hrvatske, i to sa strane BiH.\nAko bi se to desilo, Dodik smatra da bi se Srpska i pojedini kantoni u FBiH suočili sa još većim brojem migranata, jer bi im bio blokiran put ka Hrvatskoj i dalje u EU, dok bi granica sa Srbijom i Crnom Gorom ostala otvorena, odakle bi migranti i dalje pristizali.\nSrpski član Predsjedništva je mišljenja da bi BiH na taj način bila pretvorena u prihvatni centar za migrante. Posebna sjednica NSRS zakazana je na zahtjev Milorada Dodika.\nNA METI KRITIKA NAKON SASTANKA SA DODIKOM Mićić poručio da će i dalje podržavati politiku SDS\n“FLAGRANTNI ‘DRŽAVNI UDAR’” Dodik komentarisao najnoviju odluku Ustavnog suda BiH


Novi Sad, 17. Juli 2012. PR Objave: Saopštenje -\nMarina Perazić: "Radije nastupam u gej klubovima jer me tamo ne posmatraju kao objekat nego kao ličnost".\nMarina Perazić, Katarina Žutić, Srna Lango, Ida Prester, Lee Man, Luna Lu, Una Senić i Stevan Filipović, reditelj filma "Šišanje" podržali su nastojanja gej zajednice da organizuje Prajd i dali otvorenu podršku LGBT pravima u Srbiji, tokom Exit festivala.\nPevačica Marina Perazić je na tribini podrške beogradskom Prajdu naglasila da često nastupa u gej klubovima i da se tada oseća "fantastično".\n"Radije nastupam po gej nego po strejt klubovima, jer me u gej klubovima ne posmatraju kao objekat nego kao ličnost", kazala je Perazićeva.\nGlumica Srna Lango ocenila je da se u Srbiji mržnja "zapatila kao zgodan hobi", i da je vreme da se u Srbiji brendira dobrota. Ona je kazala da LGBT osobe postoje od kako postoji svet i da nisu nikakvi "svemirci".\nKoalicija šest organizacija koje se zalažu za poštovanje LGBT organizovala je informativni štand na Exit festivalu kako bi svi zainteresovani mogli da razgovaraju sa gej aktivistima i dobiju promo materijal. Cegei i lepeze u duginim bojama koje su posetioci festivala dobijali na ovom štandu bili su, vidi se i na slikama, modni hit ovog festivala.\nZahvaljujući QR kodu koji se nalazio na materijalima kampanje, posetioci su upućivani na Loud & Queer binu, na kojoj su svojim DJ setovima podršku gej zajednici dale Luna Lu, Una Senić i Marina Perazić koja je izvela svojevrsni performans sa lepezama duginih boja.\nLepeze, cegeri i bedževi u duginim bojama koje posetiocima Exit festivala dele aktivisti LGBT organizacija... Više...\nq: 19 - t: 0.06194 sec


Odbojkaši Radničkog gostuju Crvenoj zvezdi - OK Radnički Kragujevac\nOdbojkaši Radničkog gostuju Crvenoj zvezdi\nOdbojkaše Radničkog u petak, 15. novembra, očekuje gostovanje beogradskoj Crvenoj zvezdi, u utakmici 7. kola BPŠ Super lige Srbije.\nObe ekipe u predstojeći duel ulaze izuzetno motivisane. Crveno-beli će nastojati da se pobedom u ovom susretu iskupe za poraze u prethodna dva kola, dok bi Kragujevčani osvajanjem novih bodova sačuvali poziciju u vrhu tabele.\nEkipa trenera Ivana Blagojevića je u boljoj i konstantnijoj formi, a velikim preokretom u susretu sa Mladim radnikom proteklog vikenda pokazala je da poseduje izuzetnu mentalnu čvrstinu i snagu karaktera.\nSve ovo može samo da hrabri Kragujevčane pred nastupajuće gostovanje vicešampionu države i osvajaču nacionalnog kupa, kome ne cvetaju ruže na startu sezone.\nMi smo posle gubitka prva dva seta protiv Mladog radnika uspeli da se vratimo i na kraju dođemo do pobede, čime smo pokazali da ova ekipa očito poseduje određeni kvalitet. Sve to može da nas hrabri pred nastupajuće gostovanje u Beogradu, gde odlazimo bez pritiska. Ekipa Crvene zvezde je sigurno opterećena nakon poraza od Niša u prethodnom kolu, što svakako ide nama u prilog, i ja mislim da možemo da ih dobijemo, optimističan je Ivan Blagojević, trener odbojkaša Radničkog.\nCrvena zvezda posle šest odigranih kola zauzima više nego skromno sedmo mesto sa skorom 2-4 i sedam osvojenih bodova, čak šest manje u odnosu na Radnički. Ipak, s obzirom da je liga još uvek u početnoj fazi i da je prilično ujednačenog kvaliteta, ne treba olako otpisivati crveno-bele iz borbe za vrh tabele.\nZbog toga je nužno da puleni trenera Ivana Blagojevića maksimalno ozbiljno uđu u predstojeći meč i pokušaju da pruže još jednu dobru partiju.\nZvezda je ove sezone malo slabije startovala, ali to ništa ne znači, jer je liga prilično ujednačenog kvaliteta. Teško je obećavati pobede, ali nastojaćemo da u petak odigramo muški i damo sve od sebe da nastavimo u pobedničkom ritmu, poručio je libero Kragujevčana Srđan Pantelić.\nRadnički je poslednji put kao gost savladao crveno-bele u sezoni 2017/2018, kada je slavio rezultatom 3:2. Čini se da je sada kucnuo pravi čas da Kragujevčani ponove ovaj uspeh i vrate se u srce Šumadije sa novim bodovima.\nUtakmica 7. kola BPŠ Super lige Srbije za odbojkaše između Crvene zvezde i Radničkog igra se u petak od 18 časova, u dvorani „USC Voždovac“ na Banjici.\nTags: ivan blagojevic, odbojkaski klub radnicki, radnicki kragujevac\nPrethodni članakRadnički preokretom do pete pobede u sezoni\nSledeći članakLekcija vicešampionu u tri seta\nCrvena zvezda pobednik memorijalnog turnira „Dejan Brđović“\nPeti set opet koban za Kragujevčane\nMlade odbojkašice Radničkog spremne za seniorsko iskustvo


Ne deli ljude, ali deli novinare - Glas Podrinja\nMINISTARKA ZORANA MIHAJLOVIĆ JOŠ JEDNOM POSETILA ŠABAC U PRISUSTVU LOJALNIH MEDIJA\nPotpredsednica srpske vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović nedavno je ponovo boravila u Šapcu i tu priliku iskoristila da svojim prisustvom uveliča početak radova na rekonstrukciji državnog puta Šabac – Sremska Mitrovica.\nOsnovna poruka njenog boravka u našem gradu je da aktuelna vlast ne deli građane koji su glasali za SNS ili za nekog drugog.\n- Puno radimo na teritoriji Šapca i Mačvanskog upravnog okruga i često dolazimo, jer želimo da pokažemo da niko ne sme da deli ljude u Srbiji i da ih diskriminiše na osnovu toga za koga glasaju - poručila je ona.\nNa dan početka radova na rekonstrukciji šest kilometara puta, od kojih će najmanje tri biti urađena do kraja godine, ona je poručila da predsednik Aleksandar Vučić, Vlada Srbije i ministarstva ne prave razliku ko za koga glasa nego rade sve što mogu za građane jer su sve to naši građani.\n„Gradimo jer želimo da pokažemo da ne sme niko da deli ljude", rekla je Mihajlović i podsetila na slučajeve nekih naselja na teritoriji Šapca gde gradska vlast ne ulaže, jer su građani glasali za SNS.\nSvega nekoliko dana ranije ta ista vlast je donela odluku kojom se zabranjuje funkcionerska kampanja članovima vlade, a ministarka Mihajlović je upravo to učinila. Okružena članovima Povereništva Srpske napredne stranke ona je još jednom optužila gradonačelnika Šapca Nebojšu Zelenovića i gradske vlasti da ništa nisu uradili u selima gde su na izborima za Savete Mesnih zajednica pobedili njeni stranački prijatelji.\nPoseta Šapcu je usledila sam dan posle zahteva Zelenovića u Beogradu da se daju javnosti na uvid svi troškovi oko uređenja Trga Republike u Beogradu. Zbog čega bi inače došla u Šabac na početak rekonstrukcije puta u dužini od šest kilometara, nego da u sred radnog vremena oplete po neistomišljenicima.\nI nije to, na kraju krajeva, ni bitno. Niko se neće odreći stranačke kampanje, nije takvog Srbina još majka rodila. Važno je to da na tom događaju ponovo nije bilo mesta za medijske kuće iz Šapca koje nisu po volji, kako lokalnom SNS, tako i centrali u Beogradu.\nAko je tačno to da republička vlast ne deli ljude po tome ko je za koga glasao, zar je moguće da jedna ministarka uporno deli medije na svoje i tuđe. Ovo je bila ko zna koja poseta Šapcu, a da poziv da je isprate nisu dobili novinari iz Radio-televizije Šabac, Podrinskih i Glasa Podrinja.


Radnički i Zvezda u finalu memorijalnog turnira „Dejan Brđović“ - SPD Radnički Kragujevac\nRadnički i Zvezda u finalu memorijalnog turnira „Dejan Brđović“\nU finalu memorijalnog odbojkaškog turnira “Dejan Brđović” sastaće se kragujevački Radnički i beogradska Crvena zvezda. „Crveno-beli“ su u prvom meču turnirskog programa pobedili kraljevačku Ribnicu, dok je Radnički bio uspešniji od makedonskog Vardara.\nPrvi dan memorijalnog turnira u čast velikog odbojkaškog asa Dejana Brđovića doneo je dva zanimljiva meča, u kojima su favoriti opravdali očekivanja.\nCrvena zvezda je u premijernom meču na turniru savladala kraljevačku Ribnicu sa maksimalnih 3:0 u setovima (25:23, 27:25, 27:25). Kraljevčani su pružili žestok otpor vicešampionu države, ali nedovoljno da uzmu makar jedan set i ovaj susret učine rezultatski neizvesnijim.\nU drugoj utakmici turnirskog programa, Radnički je lako izašao na kraj sa ekipom Vardara, takođe u tri seta – 3:0 (25:15, 25:15, 25:20). Kragujevčani su bez većih problema dobili prva dva seta, tako da je trener Ivan Blagojević u trećoj deonici mogao da odmori glavne snage za predstojeće finale i pruži veću minutažu mlađim igračima.\nSportski direktor Odbojkaškog kluba Radnički Dušan Vulović sumirao je utiske nakon prvog dana ovog memorijalnog turnira, koji se po prvi put održava u organizaciji Sportskog privrednog društva Radnički.\nS obzirom da su sve ekipe trenutno u fazi priprema, mogu reći da sam zaista zadovoljan kvalitetom dosadašnjih utakmica. Fina je i posećenost na tribinama, budući da je radni dan, tako da sam i sa te strane zadovoljan, prokomentarisao je Vulović.\nPredstojeće finale sa Crvenom zvezdom predstavljaće pravu poslasticu za sve ljubitelje odbojke u Kragujevcu.\nVeć smo odigrali jednu prijateljsku utakmicu sa Zvezdom u dosadašnjem delu priprema, koju smo dobili. Sigurno je da će i naša naredna utakmica biti veoma zanimljiva, a očekujemo i veću posetu, s obzirom da se radi o finalu turnira,dodao je Vulović.\nDrugi dan memorijalnog turnira „Dejan Brđović“ otvara meč za treće mesto između Ribnice i Vardara, koji je na programu od 17 časova.\nVeliko finale turnira između Radničkog i Crvene zvezde predviđeno je za 19 časova.\nČlanak Radnički i Zvezda u finalu memorijalnog turnira „Dejan Brđović“ je preuzet sa sajta Odbojkaški klub Radnički.\nPrethodni članakKošarkaši Radničkog preslišali Čačane\nSledeći članakCrvena zvezda pobednik memorijalnog turnira „Dejan Brđović“


Blic TV - Blic\nMUNDIJALSKE BITKE Srbija u odabranom društvu, iznenadićete se ko je sve tu /VIDEO/\nFudbaleri Srbije su pobedom nad Irskom došli nadomak Mundijala. Zahvaljujući odličnim partijama našli su se u odabranom društvu.\nPORUKA NA SRPSKOM Bertans za Blicsport: Dobro sam promašio, ali nećemo biti prvi\nNije služio šut Davisa Bertansa tokom utakmice sa Rusijom (4/8 iz igre, 0/1 bacanja), na samom kraju je namerno promašio slobodno bacanje da bi njegova ekipa dobila priliku za trijumf potrebnom razlikom za prvo mesto u grupi. Međutim, scenario se nije realizovao.\nOvo su najbizarnije povrede fudbalera /VIDEO/\nUkršteni ligamenti, stopalo, koleno, ključna kost... mnogo je delova tela koji stradaju u žaru borbe na terenu. A koje su najbizarnije povrede fudbalera možete da vidite u emisiji "Sport na Blic".\nGROTLO "MARAKANE" Kangin salto zapalio vulkan crveno-bele radosti /VIDEO/\nGelor Kanga je u 65. minutu postigao prelep gol za vođstvo Crvene zvezde 2:0, što se na kraju pokazalo kao konačan rezultat meča sa Spartom. Omaleni vezist je na svojstven način proslavio loptu u mreži gostiju i zapalio vulkan crveno-bele radosti na "Marakani".\nDOČEK Ovako je zagrmeo "jug" pred okršaj sa grčkim prvakom /VIDEO/\nFudbaleri Partizana imaju veliku podršku ove večeri u Humskoj na meču sa Olimpijakosom. "Grobari" su napunili tri dostupne tribine, a sa "juga" je, naravno, najjače zagrmelo pred okršaj beogradskih crno-belih i atinskih crveno-belih.\nKAD OTAC KAŽNJAVA Loš dečko tenisa počeo da "kvari" i teniserke /VIDEO/\nNik Kirjos ne dokazuje više samo na terenu da je loš dečko "belog" sporta. Australijski teniser se ludo proveo sa tek punoletnom koleginicom i silno naljutio njenog oca.


Efekat pandemije na tržište rada • Poportal\n18/07/2020 Biljana Petrović0\nIsplata tri minimalca uticala je na smanjenje ili bar odlaganje otpuštanja.\nPrema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ), u maju je, u odnosu na april, broj nezaposlenih povećan za desetak hiljada. Nezaposlenih je sada oko 523.000, a na kraju aprila ih je bilo 513.000. Za mesec dana, bivših zaposlenih, bilo da su dobili otkaz, bilo da su im prestali ugovori o radu, bilo je 8.900.\nMože se reći da su ovo najsvežiji podaci o nezaposlenosti u Srbiji, jer se poslednji dostupni podaci Ankete o radnoj snazi i formalnoj zaposlenosti, koje objavljuje Republički zavod za statistiku, publikuju krajem maja i odnose se na prvi kvartal 2020. godine.\nKoliki je pad zaposlenosti uzrokovan aktuelnom privrednom krizom izazvanom pandemijom znaće se krajem jula, kada budu objavljeni podaci o formalnoj zaposlenosti za drugi kvartal. Taj period se, naime, poklapa sa vanrednim stanjem i povećanjem problema na tržištu rada.\nProblematikom smanjenja zaposlenosti bavi se publikacija „Kvartalni monitor” (KM) Ekonomskog fakulteta u Beogradu. I oni konstatuju da je na formalnom tržištu rada u periodu april–maj, prema izjavama predstavnika vlasti, manje 10.000–15.000 zaposlenih, što je oko 0,6 odsto od ukupnog broja formalno zaposlenih.\n„Mali pad zaposlenosti na formalnom tržištu u Srbiji posledica je postojanja zakonskih ograničenja i ugovora o radu kojima se propisuju procedure otpuštanja radnika. Osim toga, državni program isplate minimalca zaposlenima u privatnom sektoru u periodu maj–jul uticao je na smanjenje ili bar odlaganje otpuštanja. Procenjujemo da će ukupna zaposlenost u drugom kvartalu imati značajan pad i da će ona biti pretežno posledica gubitka poslova na neformalnom tržištu. Mada je postepeni oporavak privredne aktivnosti počeo već u maju ove godine, procenjujemo da će se pogoršanje na tržištu rada nastaviti tokom cele druge polovine ove godine, a verovatno i u delu naredne godine i obuhvataće pre svega formalno tržište radne snage”, navodi se u analizi ove publikacije.\nIntenzivnije otpuštanje u privatnom sektoru, kojim će se zaposlenost uskladiti sa obimom privredne aktivnosti, počeće nakon okončanja programa isplate minimalca u julu ove godine. Otpuštanje radnika se može očekivati pre svega u delatnostima koja proizvode trajna potrošna dobra, kapitalne proizvode kao i neegzistencijalne usluge, poput turističkih. Oporavak tražnje za navedenim proizvodima će biti postepen i verovatno će biti potrebno godinu dana da se tražnja vrati na pretkrizni nivo.\nOtpuštanje radnika u formalnom sektoru i gubitak dela neformalnih poslova uticaće na rast stope nezaposlenosti u ovoj i narednoj godini. Na rast stope nezaposlenosti uticaće ostanak dela radnika koji su se na početku pandemije vratili u Srbiju, a koji su u inostranstvu radili u delatnostima čiji će oporavak biti spor (turizam, ugostiteljstvo, proizvodnja neegzistencijalnih proizvoda).\nSve ovo nameće pitanje kolika stopa nezaposlenosti se može očekivati u Srbiji u ovoj i narednoj godini.\n„Na osnovu ekonometrijskih istraživanja dobijeno je da pad BDP-a za jedan procentni poen najčešće dovodi do rasta stope nezaposlenosti za 0,2–0,4 procentnih poena. Uz očekivani pad BDP od tri odsto, stopa nezaposlenosti u proseku u ovoj godini iznosiće oko 12,5 odsto, ali će krajem ove i početkom naredne godine nezaposlenost biti u intervalu između 13 i 14 odsto. Naravno, na visinu stope nezaposlenosti uticaće eventualna primena tokom druge polovine godine programa državne pomoći posebno ugroženim sektorima, kao i brzina oporavaka evropskih privreda”, navode autori KM.\nEfekat pandemije je na tržište rada počeo da se ispoljava postepeno, i to najpre na neformalnom tržištu i tu je najveći deo izgubljenih poslova. Zbog velike fleksibilnosti ovog segmenta tržišta radne snage procenjuje se da je nakon ukidanja vanrednog stanja znatan deo ljudi ponovo počeo da radi, a taj trend opravka neformalnog tržišta će se nastaviti i u narednim mesecima.\nAutori „Monitora” očekuju da će u preostalom delu godine zarade u javnom sektoru ostati nepromenjene, dok će zarade u privatnom sektoru imati blagi pad. Pad zarada u privatnom sektoru će biti prvenstveno posledica toga da je znatan deo zaposlenih tokom drugog kvartala primao samo minimalac. U drugom delu godine očekuju će se zarade u privatnom sektoru uglavnom vratiti na pretkrizni nivo, jer će se prilagođavanje na tržištu rada većim delom ostvariti kroz smanjenje zaposlenosti, a manjim delom kroz smanjenje zarada.\nUNS: U Srbiji se više prati internet od TV-a, najpopularniji Fejbuk i Instagram\nBrojači parking mesta na novom kružnom toku


Zapošljavanje Roma – tema okruglog stola u Kragujevcu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Zapošljavanje Roma – tema okruglog stola u Kragujevcu\nZapošljavanje Roma – tema okruglog stola u Kragujevcu\nutorak, 07 novembar 2017 20:40\tKragujevac.rs\nU ime grada učesnike je pozdravio član Gradskog veća za obrazovanje prof. dr Nedeljko Manojlović koji je istakao važnost ovakvih projekata i zainteresovanost lokalnih nadležnih službi u učešću i aktivnostima koji se organizuju u okviru projekta. U svom obraćanju prof. dr Manojlović je podsetio na potpisanu Deklaraciju o unapređenju položaja Roma prošle godine, na izrađen Lokalni akcioni plan za Rome u okviru kojeg je formiran Lokalni mobilni tim.\nRad Mobilnog tima u čijem sastavu su koordinator za romska pitanja, predstavnici Centra za socijalni rad, Nacionalne službe za zapošljavanje, pedagoški asistent i zdravstveni medijator ima veoma važnu ulogu u unapređenju položaja Roma na teritoriji grada Kragujevca. Članovi tima najmanje jednom mesečno obilaze romska naselja i informišu o dostupnosti usluga lokalnih institucija kako bi se pripadnici ove nacionalne manjine integrisali u sve vidove društvenih tokova i sve u cilju ostvarivanja ljudskih prava.\nPrilikom prošlonedeljne posete naselju Bresnica i OŠ “Đura Jakšić“ u kojoj više od 20 odsto učenika čine pripadnici romske nacionalnosti, lično sam se uverio u rad i važnost postojanja ovakvog tima na terenu, rekao je Nedeljko Manojlović, član Gradskog veća za obrazovanje.


Proruski pobunjenik na tenku pod ruskom zastavom na putu istočno od Donjecka, 21. jula 2014.\nPentagon je saopštio da ima informacije da će u “neposrednoj budućnosti” doći do transfera ruskog oružja ukrajinskim separatistima.\nPortparol Pentagona Stiv Voren naveo je da američki zvaničnici veruju da će transfer uključiti artiljerijske sisteme “težeg kalibra sa većim kapacitetima” od onih koji su prethodno korišćeni.\nSAD nedeljama navode da Rusija snabdeva separatiste oružjem I opremom. Voren je izjavio da su SAD videle da se ti sistemi približavaju granici Ukrajine. On je naveo da bi transfer mogao da bude obavljen u narednih nekoliko sati iako Pentagon nema precizne podatke o tome kada će oružje preći u Ukrajinu.\nPortparol Pentagona takodje je dodao da Rusija nastavlja da otvara artiljerijsku vatru preko granice sa Ukrajinom ali je rekao da SAD nisu videle naznake da je Ukrajina pucala preko ruske granice, kako to Rusija tvrdi. Voren kaže da je u toku transfer sistema zemlja-zemlja, a ne zemlja-vazduh, kao što je oružje za koje se sumnja da je korišćeno u prošlonedeljnom obaranju avona Malezija Erlajnza, kada je stradalo skoro 300 ljudi.\nVoren ističe da je novi razvoj dogadjaja “razlog za veliku zabrinutost” jer nagovešta da će verovatno porasti broja civilnih žrtava u istočnoj Ukrajini.\nZa to vreme, ambasadori EU u Briselu nastavljaju da razmatraju uvodjenje dodatnih sankcija Rusiji ukoliko nastavi da snabdeva separatist oružjem. Očekuje se da će se rasprava nastaviti I sledeće nedelje.\nPredsednik Obama sinoć je razgovarao sa holandskim premijerom Markom Ruteom. Predstavnici Bele kuće saopštili su da su se dvojica lidera saglasila da je potrebno uvesti nove sankcije Rusiji.\nŠefovi diplomatija Holandije, Australije i Ukrajine juče su se sastali u Kijevu, zahtevajući da medjunarodni tim pod okriljem UN-a obezbedjuje mesto gde se srušio avion Malezija Erlajnza, kako bi preostali posmrtni ostaci bili prikupljeni a istraga se nastavila bez mešanja separatista.


Bisljimi: Privrednici sa Kosova mogu mnogo da nauče od kolega iz Turske - Kosovo Online\nBisljimi: Privrednici sa Kosova mogu mnogo da nauče od kolega iz Turske\n22. Decembar 2021. • 22:53\nDelegacija kosovske vlade, u kojoj su bili potpredsednici Besnik Bisljimi i Emilija Redžepi, ministri industrije i regionalnog razvoja Rozeta Hajdari i Fikrim Damka, kao i brojni privrednici sa Kosova, boravila je prethodna dva dana u Turskoj.\nPrema navodima Bisljimija, iznetim na Fejsbuku, predstavnici sa Kosova sastali su se sa članovima Odbora za međunarodne ekonomske odnose, Privredne komore Istanbula, Trgovinsko-industrijske komore i predstavnicima raznih turskih preduzeća sa kojima je razgovarano o povećanju izvoza sa Kosova u Tursku, kao i o ekonomskoj saradnji i investicijama.\n„U industrijskom gradu Bursi, privrednici iz albanske zajednice osnovali su uspešne poslove koji zapošljavaju stotine hiljada radnika, izvoze širom sveta i koriste najnovije tehnologije. Kosovska preduzeća mogu mnogo da nauče od onih u Bursi, a da bismo razmenili iskustva u industriji i proizvodnji, pozvali smo turske kompanije da posete Kosovo i organizuju zajednički forum sa kosovskim preduzećima“, napisao je Bisljimi.\nOn je dodao da su tokom posete Turskoj prisustvovali i prvom kursu albanske škole u Bursi koji, prema njegovim rečima, posećuju različite starosne grupe učenika albanskog porekla koji “nastavljaju da čuvaju albansku kulturu i jezik”.\n“Ovaj kurs je omogućio Kosovski kulturni centar u Bursi i prvi je te vrste u Turskoj“, zaključio je Bisljimi.\nBesnik Bisljimi Emilija Redžepi Turska Kosovska vlada Privredna komora Kosova preduzeća\nKurti pohvalio saradnju Kosova i Turske\nPremijer Kosova Aljbin Kurti pohvalio je saradnju Kosova i Turske , saopštila je kosovska vlade\nMehaj: Dobra saradnja sa Turskom u oblasti odbrane će dalje jačati\nBiznismen koga traži turska policija boravio na Kosovu i sastajao se s političarima


Trku u Darlingtonu, koja je nazvana “Pravi heroji” zbog toga što su vozači Naskara prvi sportisti u Americi koji su se vratili na scenu. Sledeća trka biće vožena već u noći između srede i četvrtka.\nPol pozicija određena je žrebom, pa je trku sa prvog mesta poveo Bred Keslovski. Harvik je od samog starta bio u vrhu poretka, dugo je vodio, ali je u 175. krugu kada je bio na zameni guma, a ekipa loše odradila posao, pa je iz pit lejna izašao tek kao sedmi.\nIpak, do 219. kruga, Harvik je uspeo da se vrati na prvo mesto i do kraja ga odbrani od napada Aleksa Boumena i dođe do 50. pobede u Naskaru.\nUpravo je Bouman na kraju zauzeo drugo mesto, a Kurt Buš treće.


Mali: Nijedan investitor NIJE ODUSTAO od Srbije - Bizlife.rs\n19:44 Beograd, 20.05.2020.\nSrbija je spremno dočekala globalnu krizu, sa niskim javnim dugom, visokim deviznim rezervama i suficitom u budžetu, izjavio je ministar finansija Siniša Mali.\nOn je ocenio da je to Vladi Srbije dalo mogućnost za ekonomski paket podrške od 5,1 milijardu evra, što je 11 odsto BDP, a što ima retko koja zemlja na svetu.\nMali je, u razgovoru sa ambasadorom Francuske u Beogradu Žanom Lujem Falkonijem o ekonomskoj situaciji u uslovima pandemije koronavirusa i o francuskim investicijama u Srbiji, istakao da je ekonomska situacija u Srbiji stabilna.\nMali je, kao se navodi u saopštenju, ocenio da je Srbija “u pravo vreme otvorila ekonomiju”, kao i da nijedan strani investitor nije odustao od investiranja u Srbiju.\nAmbasador Falkoni je istakao da francuske kompanije koje posluju u Srbiji hvale ekonomske mere Vlade Srbije i potvrdio da nijedna kompanija nije odustala od svoje investicije.\nMali i Falkoni su razgovarali u o projektu izgradnje metroa u Beogradu, u kome učestvuje francuska kompanija Ežis.\nNedavno je potpisan Sporazum o donaciji u vezi sa realizacijom i finansiranjem tog projekta, a koji će omogućiti izradu studije izvodljivosti. Takođe, radi se i na finansijskoj konstrukciji što je, kako su se sagovornici saglasili, veoma važan deo ovog projekta.\nMali i Falkoni su projekat izgradnje beogradskog metroa definisali kao apsolutni prioritet u međusobnim odnosima, s obzirom na to da Beograđani na metro čekaju decenijama unazad, uz ocenu da je neophodan zbog daljeg ubrzanog razvoja i širenja grada, navodi se u saopštenju.\nsiniša mali investicije pandemija koronavirus falkoni


Jul verovatno najtopliji mesec u istoriji merenja – SveVesti.net\nJul verovatno najtopliji mesec u istoriji merenja\nPodaci, koji se temelje na prvih 29 dana u mesecu, upućuju na to da će jul 2019. biti jednako ili možda i topliji od prethodnog najtoplijeg jula, zabeleženog 2016. godine, ujedno najtoplijeg meseca dosad, preneo je portal Index.hr.\n“Nisu nam nepoznata vrlo vruća leta, no ovo nije leto naše mladosti. Ovo nije leto vaših dedova i baka”, rekao je generalni sekretar UN-a Antonio Gutereš.\n“Ako sada ne preduzmemo odgovarajuće mere kada su posredi klimatske promene, mislim da će se pokazati da su ovakve ekstremne vremenske prilike tek vrh ledenog brega”, istakao je generalni sekretar UN.\n“Jul je ponovno ispisao našu klimatsku istoriju, sa desetinama novih temperaturnih rekorda na lokalnom, nacionalnom i globalnom nivou”, rekao je generalni sekretar WMO Peteri Talas.\nPrevious Otopila se polovina leda na Grenlandu\nNext Stručna komisija inovirala preporuke za sprečavanje ebole


Rovaniemi, u poseti kod Deda Mraza - First minute ponude Olympic Travel\nRovaniemi, u poseti kod Deda Mraza\nDeda Mraz, IvanaDukčević, Julupuki), Laponija, Muori, Rovaniemi\nOblast po imenu Laponija prostire se duž arktičkog polarnog kruga nekoliko severnoevropskih država: Norveške, Švedske, Finske i delom Rusije. Okovana gotovo neprekidnim snežnim pokrivačem, osim delova Rusije predstavlja najseverniju tačku evropskog kontinenta. Centralni i najposećeniji deo Laponije (Lapland) pripada Finskoj, čiji je gradić Rovaniemi (oko 62.000 stanovnika) ujedno i glavni grad ove oblasti.\nPoslednjih godina, Rovaniemi je doživeo pravi mali turistički bum (oko pola miliona turista godišnje), naročito otkada je 8 kilometara od centra grada sazidan Grad Deda Mraza, tematski turistički zabavni park za decu, ali i odrasle -selo u kojem živi Deda Mraz.\nIako je „pravi“ Deda Mraz, grčki paroh Nikola – kasnije proglašen svecem (na engleskom „Santa Claus“ što je skraćenica od „Saint Nicolas“) živeo u mestu Mira (Myra – danas Demre, u Turskoj), u Maloj Aziji na obali Mediterana, zbog jedne božićne reklame za Coca-Colu iz 30-tih godina XX veka, njegov identitet i sedište preselilo se hiljadama kilometara daleko – na sever Finske. Naime, američki ilustrator skandinavskog porekla Hadon Sandblom (Haddon Sundblom), osmislio je lik Deda Mraza – zaštitnika dece i mornara, za božićnu reklamu osvežavajućeg napitka prema sebi, obukao ga u boje Coca-Cole (crvenu i belu) i smestio u domovinu svog porekla, i ne sluteći da će time postati autor jednog od najprepoznatljivijih likova na svetu, ikada.\nUkoliko odlučite da posetite Selo Deda Mraza u Rovaniemiju, najbolje je da to učinite za vreme božićnih i novogodišnjih praznika, kada je u selu najživlje. Tokom boravka možete upoznati „pravog“ Deda Mraza (kojeg na laponskom nazivaju Julupuki) i njegovu suprugu Baka Mrazicu (na lokalnom jeziku: Muori), ali i njihove verne pomagače – veliki broj patuljaka i patuljkica, vila i vilenjaka koji svi zajedno učestvuju u pravljenju poklona za decu i pakovanju u šareni papir, pre nego što ih crvenonosi irvas Rudolf, upregnut u saonice ponese ka deci koja su poklone naručila.\nUkoliko Rudolf ili njegovi drugari nisu suviše zauzeti, po selu se možete i sami provozati saonicama koje vuku. Dodatno, u okviru kompleksa postoji i: Farma irvasa i haskija, Park haskija (Artic Circle Husky Park), Muzej električnih sanki (Santa’s House of Snowmobiles) ali i mesto gde ih možete iznajmiti za vožnju, nekoliko restorana, mali tržni centar sa velikim izborom različitih suvenira, kao i radnja sa odećom od kože irvasa (Mariela Pokka), galerija sa skulpturama od leda, i drugo. Dodatno, agencija „Unique Lapland“ organizuje safari ture sa sankama, ture sa irvasima i haskijima, posetu mestima gde možete videti polarnu svetlost, ili delovima gde možete pecati.\nUkoliko u Rovaniemiju ostajete nekoliko dana, u ovom idiličnom, snegom pokrivenom selu možete izabrati da prespavate u nekoj od drvenih koliba u Deda Mrazovom selu, ili u pravom pravcatom iglou (Snowman Igloo Hotel) sazidanom od leda i snega. Svaki gost koji se odluči da prespava u iglou, umesto klasične posteljine dobiće specijane vreće za spavanje koje održavaju toplotu, a ujutro, posle doručka i sertifikat o tome da je prespavao u iglou na arktičkom, polarnom krugu (Arctic Night Survival Certificate).


ŽRK Budućnost - Poraz Budućnosti Bemax u Koprivnici na startu Lige šampiona\nRukometašice Budućnosti Bemax porazom su otvorile novu sezonu u DELO EHF Ligi šampiona – izabranice Bojane Popović u prvom kolu grupe A poražene su od Podravke 29:22 (22:12) u Koprivnici.\nU duelu protiv hrvatskog šampiona, „plave“ su bile ravnopravan rival samo u prvih 10-ak minuta, nakon čega je Podravka serijom 9:1, u 18. minutu povela 14:6. Prednost domaćina bila je dvocifrena već nakon prvog poluvremena (22:12), pa je nakon prvog meča u novoj sezoni jasno da Bojani Popović i stručnom štabu predstoji veliki posao kako bi ekipa dostigla željeni nivo forme i bila konkurenta u društvu najboljih evropskih timova.\nNaredni meč u 26. sezoni u Ligi šampiona, Budućnost Bemax igra naredne subote, kada u Podgoricu stiže Borusija Dortmund, koja je osvojila veliki bod (25:25) protiv favorizovanog FTC-a pred svojim navijačima.\nU našem timu najbolja je bila Valerija Maslova sa osam, dok je Tatjana Brnović meč završila sa pet pogodaka.\nValerija Maslova Tatjana Brnović\n"FTC ima odlične igračice, potrebno je pružiti maksimum"


Mediji ne treba da izvještavaju o karakteristikama pripadnika/ca određenih grupa već o osobama, generalni je zaključak predstavnika manjinskih grupa, koji su u okviru projekta PRIME (Profesionalni, odgovoRni i Inkluzivni Mediji), finansiranog od strane Evropske komisije, u utorak 3. novembra, govorili pred studentima/kinjama novinarstva i medija, te i predstavnicima/ama nevladinih organizacija, na temu ljudska prava i mediji, na Fakultetu političkih nauka UCG.\n„Kroz istoriju su nas predstavljali na različite načine – od cirkuskih atrakcija do muzejskih eksponata. Međutim, u periodu posle Drugog svjetskog rata povećava se broj OSI, te se otvaraju teme koje se odnose na osobe s invaliditetom, a periodu razvoja pokreta za građanska prava, naročito u SAD, donose se zakoni i različiti akti koji se tiču OSI“ – rekla je u svom uvodnom izlaganju Anđela Radovanović, programska menadžerka Udruženja mladih sa hendikepom (UMHCG).\nOna je učesnicima/ama treninga govorila o različitim modelima pristupa s invaliditetu kao što su (bio)medicinski, funkcionalni, socijalni, model zasnovan na ljudskim pravima i drugi.\n„U medijima su i dalje prisutni model milosrđa i moralni model, gdje se invaliditet posmatra kao božja kazna ili prokletstvo. U ovom modelu stvorena je percepcija da su OSI neko kome treba pomoć i liječenje, kao i organizacijahumanitarnih akcija i donacija. I u ovom modelu OSI se vide kao trošak za državu i društvo“ – istakla je Radovanović.\nGovorila je i o herojskom modelu koji crnogorski mediji forsiraju, a koji može dovesti do prevelikih očekivanja od OSI i stvaranje nerealne slike, jer se ne govori o barijerama u sredini, nego o oštećenju kao ličnoj karakteristici, odnosno prevazilaženju invaliditeta, a ne prepreka. I dalje su u medijima u fokusu oštećenje ili pomagalo, a rijetko osoba.\n„Model zasnovan na ljudskim pravima je za nas najprihvatljiviji je predstavlja interakciju invaliditeta i barijere u društvu“ – zaključila je Radovanović.\nLGBTIQ aktivista Stevan Milivojević iz NVO LGBT Forum Progres, govorio je o medijima i izvještavanju o zajednici iz koje on dolazi.\n„U medijskom izvještavanju, kada je u pitanju LGBTIQ zajednica, prisutni su: negativni primjeri – korišćenje pogrdnog diskriminatornog jezika, svrstavanje pripadnika/ca LGBTIQ zajednice u zakonom zabranjene grupe, marginalizacija i dodatna stigmatizacija zajednice, senzacionalistički pristup temama i pojedincima, korišćenje seksualnog i rodnog identiteta u svrhe diskreditacije pojedinaca na javnoj sceni, širenje neprovjerenih i naučno neutvrđenih činjenica“ – istakao je on.\nPomenutim načinom izvještavanja, prema mišljenju Milivojevića, dehumanizuju se pojedinci, dok korišćenje pogrešnog jezika i terminologije dovodi do pogrešne percepcije javnosti o LGBTIQ zajednici.\n„Ono što predstavlja problem jesu komentari i stavovi na društvenim mrežama, o kojima, iako za njih nisu odgovorni, novinari i urednici moraju voditi računa jer izvještavanjem sami portretišu LGBTIQ zajednicu“ – zaključio je on.\nIzvršni direktor NVO „4Life“ Saša Mijović objasnio je prisutnim studentima/kinjama i pripadnicima/ama nevladinig organizacija, da će kada počnu da izvještavaju o manjinskim grupama, zavisiti životi pojedinaca.\n„Imali smo prije nekoliko godina kampanju u kojoj smo istakli da je neznanje opasno po život a da stigmatizacija uništava živote. I zaista jeste tako“ – počeo je izlaganje Mijović.\nNastavio je sa iskustvima iz prakse koja je pokazala da se bivši i korisnici psiho-aktivnih supstanci lakše podnose život sa HIV-om nego sa osudom koja dolazi od neznanja i odbacivanja, jer znaju da bolest nije smrtonosna ukoliko se liječe i redovno koriste terapiju.\n„Vaša riječ ima težinu i utiče ne samo na tu osobu o kojoj pišete nego i na društvo. Svojim izvještavanjem utičite na kvalitet života pripadnika ranjivih grupa, koristite pravilnu terminologiju i akcenat neka bude na osobi a ne na problemu“ – poručio je Mijović prisutnima.\nElvis Beriša iz NVO „Phiren Amenca“, govorio je o kulturi, prihvatljivoj terminologiji, kao i medijskom portretisanju Romske populacije.\n„Rom znači čovjek dok je prevod riječi cigan – nedodirljiv ali u kategoriji bolesti, zaraze, nekoga koga treba izbjegavati. Razmislite o terminologiji kada izvještavate jer često novinari nisu svjesni da vrijeđaju pripadnike Romske populacije korišćenjem nepravilne terminologije“ – objasnio je on.\nBeriša smatra da su Romi miljama daleko od jednakog tretmana sa većinskom populacijom i da je anticiganizam duboko ukorijenjen u našem društvu.\n„Praksa uporno pokazuje nedosljednost u izvještavanju. I dalje je negativno portretisanje Roma najčešće zastupljeno u medijima. Ovo dovodi do dubljeg ukorjenjivanja stereotipnih predstava“ – istakao je pred prisutnima.\nIzvršni direktor NVO „Phiren Amenca“ kazao je da mediji u Crnoj Gori edukuju ljude, ali da to čine sa ili bez kredibilnog znanja. Prisutnima je kroz praktične primjere pokazao kako se o Romima može izvještavati poštujući Kodeks novinara ali je naveo i negativne primjere.\n„Potrudite se da uvijek imate Rome kao sagovornike, ne pišite iz redakcije nego sa terena. Pišite ljudske priče koje govore o realnim ljudima jer toga fali u medijima“ – poručio je Beriša učesnicima/ama treninga koji će uskoro i sami izvještavati o ranjivim grupama.


Tivat: Pojedinci kojima je izdato rješenje o samoizolaciji šetaju gradom – Borba\n“Za sada nećemo zatvarati šetališta, međutim ukoliko situacija kroz sedam dana ne bude bolja, bićemo prinuđeni da učinimo i ovaj nepopularan korak”, rekao je predsjednik Opštine Tivat Željko Komnenović, dodajući kako se stiče utisak da građani ne doživljavaju ozbiljnom činjenicu da se i dalje na dnevnom nivou bilježi značajan broj novozaraženih osoba.\n“Osuđujemo ovakvo ponašanje i u dogovoru sa Odjeljenjem bezbjednosti Tivat pooštrićemo kontrole ovih lica”, naglasio je Komnenović, ističući da je nezadovoljan ovim aspektom rada policije, te da je ovo glavni problem sa kojim se Tivat suočava.\n“Biće organizovane mješovite patrole koje će činiti službenici Sekretarijata za inspekcijski i komunalni nadzor, pripadnici Službe zaštite i dobrovoljnih vatrogasnih društava iz Tivta, kao i službenici OB Tivat. One će zajedničkim snagama sporovoditi kontrolu primjene mjera od strane građana i zatečeni prekršaji će biti sankcionisani. Kontrole će posebno biti intenzivirane na šetalištima, izletištima i plažama, gdje je proteklih dana zabilježeno prisustvo velikog broja ljudi. Takođe komunalna policija i inspekcija vršiće kontrolu trgovinskih objekata i drugih frekventnih javnih prostora”, piše u saopštenju Opštine Tivat.\n“U narednom periodu radiće na prikupljanju pomoći. Sve opštinske službe i preduzeća, u stanju su pripravnosti i sve se usluge obavljaju redovno”, zaključuje se u saopštenju.\nStanković: Milan je i dalje favorit ali se Zvezda neće predati


Među onima koji su se predali je i 51 teško ranjeni ukrajinski borac, dodao je Konašenkov, a prenosi TASS.\nKonašenkov je rekao da je juče počela predaja "militanata nacionalističke jedinice Azov i ukrajinskih vojnika", dodaju RIA Novosti.\nSvi kojima je potrebna medicinska pomoć upućeni su u bolnicu na teritoriji samoproglašene Donjecke Narodne Republike, naveo je Konašenkov.\nRusko Ministarstvo odbrane saopštilo je juče da je ruska vojska odredila prekid vatre u oblasti čeličane Azovstalj i otvorila je humanitarni koridor.\nUkrajinska vojska je danas poručila da radi na tome da evakuiše sve preostale trupe iz njihovog poslednjeg utočišta u opkoljenoj luci Mariupolj, predajući kontrolu nad gradom Rusiji posle nekoliko meseci bombardovanja.\nRusija rat u Ukrajini Igor Konašenkov rat u Ukrajini najnovije vesti


Tanjug 16. septembra 2021. 14:50\nBEOGRAD – Ministar finansija Siniša Mali izjavio je da je na današnjoj sednici Vlade Srbije usvojen Predlog zakona o izmenama zakona o fiskalizaciji i dodao da će do kraja oktobra taj zakon biti pred poslanicima.\nOdgovarajući na pitanja medija prilikom obilaska kompanije „Esensa“, Mali je rekao da će biti definisan rok uvođenja novog sistema fiskalizacije, od 1. novembra do kraja aprila, kao što je privreda tražila.\n„Do kraja meseca ćemo izaći sa detaljnim planom subvencionisanja svih onih poreskih obveznika koji imaju obavezu da se uključe u novi sistem fiskalizacije“, rekao je Mali.\nIstakao je da će država dati 100 evra po svakom prodajnom mestu i dodatnih 100 evra po svakom fiskalnom uređaju za sve poreske obveznike.\n„Poreske obveznike ništa neće koštati prelazak sa starog sistema na novi. Ja očekujem da ću do kraja oktobra ovaj zakon odbraniti u parlamentu“, rekao je Mali.\nMinistar je naveo da je na sednici Vlade Srbije danas usvojen i Predlog zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji.\nDodao je da su izmene zakona usmerene ka tome da dužnicima za porez, odnosno kompanijama koje su zbog kovida-19 ušle u problem da im se pruži fleksibilnija mogućnost da svoje poreske obaveze izmire.\nMali je najavio i da će narednih dana početi javna rasprava o strategiji razvoja tržišta kapitala, ističući da je to važna strategija koja bi trebalo da podstakne dalji rast i razvoj ekonomije, da omogući veće inovacije i veću mogućnost finansiranja rasta za privatne i državne kompanije.\n„Narednih dana počećemo sa javnom raspravom oko razvoja tržišta kapitala sa ciljem da zakon usvojimo do kraja godine“, rekao je Mali.


SMEDJE OCI: Dokaz koliko su ljudi koji ih imaju SNAZNI i POSEBNI! -\nOvu boju ociju ima najveci broj ljudi na svetu.\nAli u mnogim se slucajevima smedja boja mesa sa zelenom i upravo to nekad bude tesko razlikovati,pa deluje da su oci koje su zelene smedje.No, nisu.\nOvaj tekst je posvecen svima onima koji imaju smedje oci.Otkrivamo vam njihove osobine,mane i vrline ali i jos mnogo toga.\nPre svega treba reci da su ljudi koji imaju smedje oci ljudi koji imaju veliko srce.Oni znaju i umeju da vole,veoma su osecajni i emotivni i prosto znaju da poklone svoju ljubav.Oni koji ih poznaju su odlicno upuceni u to da je veoma mali broj ljudi koji ima smedje oci,a koji su u stanju da nekom pomisle ili ucine zlo. U tome i jeste njihova car i njihova najlepsa osobina jer samim tim sto su ljudi koji imaju veliko srce to je i dokaz da znaju da se nadju u nevolji i da nikom svoja ledja nece okrenuti.\nVrlina osoba koje imaju smedje oci pored toga je i iskrenost.Oni se prosto vode parolom da je poenta u tome biti iskren i uvek pricati istinu jer onaj ko laze nikad ne moze biti voljen,niti moze osetiti da njega neko voli.\nDalje,treba reci da su ljudi koji imaju smedje oci u stanju da cuvaju tajne i da uvek budu tu za sve one kojima je pomoc potrebna jer kao vlasnici iskrenog srca, oni nikad nece okrenuti ledja od ljudi kojima je pomoc potrebna.A kada cine sve sto mogu za ljude koji su im stranci mozete samo da zamislite na sta su sve spremni kada nekog iskreno vole i za osobu koja je njima dobro ucinila.\nOnima koji su uz njih bili onda kad im je najteze bilo,ljudi koji imaju smedje oci nikad ne zaboravljaju tu dobrotu i znaju da im uzvrate duplo vise.


ŠTA ODLUKA EU ZNAČI ZA SRBE: 5 ključnih odgovora u vezu novih kovid sertifikata! | Serbiantimes.info\nŠTA ODLUKA EU ZNAČI ZA SRBE: 5 ključnih odgovora u vezu novih kovid sertifikata!\nOdluka o priznavanju srpskih Digitalnih zelenih sertifikata u Evropskoj uniji stupila je na snagu juče, a eUprava ima rok od 48 sati da omogući građanima Srbije preuzimanje sertifikata, navela je za Euronews Srbija ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić.\nMeđutim, ova informacija zbunila je mnoge građane Srbije koji već poseduju Digitalni zeleni sertifikat, pa čak i one koji ga još nisu preuzeli, te su se otvorila mnoga pitanja o tome koji nam je uopšte sertifikat potreban, za šta nam je koji potreban, ali i šta nam donosi njegovo priznavanje kada su putovanja u pitanju.\nUkratko, građani Srbije će od petka na portalu eUprava moći da podignu dva različita sertifikata – jedan, koji su i do sada mogli, takozvani digitalni zeleni koji se trenutno koristi kao kovid propusnica u ugostiteljskim objektima u Srbiji, i novi, kompatabilan sa evropskim koji će biti dostupan najverovatnije od petka i koji će se koristiti kao kovid propusnica u inostrastvu.\nIpak, zabuna je nastala kada je juče objavljena odluka Evropske komisije kojom će Digitalni zeleni sertifikati iz Srbije biti priznati u EU, a posebno nakon izjave Olivera Varheljija da će “putovanja biti lakša”. Tako će građani Srbije koji već poseduju Digitalni zeleni sertifikat moći ponovo da preuzmu onaj koji je usklađen sa EU od petka preko portala eUprava, a od sledeće nedelje na šalterima pošte. Oni koji još nisu izvadili sertifikat, to mogu učiniti od petka i imati ovaj evropski koji će kao propusnica važiti i u Srbiji, i u Evropi.\nTo se sad menja sa novim dokumentom, a promene su nametnule i pet novih pitanja.\nDa li treba da preuzmem evropski ako imam srpski?\nPrva i osnovna razlika je u njegovoj nameni. Nakon jučerašnje odluke došlo je do nerazumevanja šta nam domaći sertifikat donosi u inostranstvu i da li nam je onda uopšte potreban nov.\nNa primer, dobar deo građana smatra da ako, na primer, može ući u Grčku sa domaćim Zelenim sertifikatom, to znači da će moći da ga koristi kao propusnicu za ulazak u muzeje, taverne, barove, tržne centre gde je mera kovid propusnica na snazi. Tako su naši građani doživeli neprijatnost kada su shvatili da sa srpskim Digitalnim zelenim sertifikatom nisu mogli da obilaze muzeje i restorane, jer kovid redari nisu mogli da ga očitaju.\nMeđutim, kada od petka bude dostupan novi Digitalni zeleni sertifikat koji će biti usklađen sa EU digitalnim kovid sertifikatom, građani Srbije koji borave u Evropskoj uniji neće imati probleme te vrste.\nDa li to znači da možemo slobodno da putujemo?\nNe, odluka da se se srpski sertifikat upari sa evropskim ne znači i priznavanje vakcina. Mnoge zemlje Evropske unije i dalje ne priznaju Sinofarm i Sputnjik V vakcinu, koju su mnogi građani Srbije primili i tu se ništa nije promenilo. Tela EU mogu da izdaju samo preporuke zemljama članicama, a svaka zemlja za sebe ima pravo da odlučuje za sebe o uslovima ulaska u zemlju. Stoga usklađivanje srpskog i evropskog sertifkata znači samo olakšice u zemljama u koje već sa tim sertifikatom možemo da putujemo.\nKljučna promena odnosi se samo na očitavanje QR kodova u kafićima, restoranima, muzejima i drugim ustanovama u članicama EU.\nKo prihvata srpski srpski Digitalni zeleni sertifikat za ulazak u zemlju?\nKako navode iz Ministarstva spoljnih poslova, pored država EU, novi sertifikat se odnosi i na ulazak lica koja poseduju digitalni sertifikat država van EU, a koje su se priključile EU sistemu. Imajući u vidu da ova odluka Vlade Srbije stupa na snagu 17. novembra, Ministarstvo spoljnih poslova će blagovremeno izvršiti izmenu i dopunu informacija o režimu putovanja na sajtu Ministarstva spoljnih poslova, naveli su u dopisu za Euronews Srbija.\nVažno je napomenuti da svaka od zemalja članica EU, zadržava pravo da traži dodatnu dokumentaciju ili postavlja dodatne uslove vezane za uslove ulaska u zemlju.\nČemu onda služi domaći Zeleni sertifikat?\nStari sertifikati koje imaju vakcinisani građani Srbije još važe u našoj zemlji i sa njima građani mogu da uđu u zemlje EU, ali oni nisu priznati na ulasku u muzeje restorane, pozorišta i kafiće.\nŠto je najvažnije, domaći zeleni sertifikat je ujedno i kovid propusnica u toku aktuelnih mera u Srbiji. Poslednja mera jeste ona koja se tiče obavezne kovid propusnice u zatvorenim ugostiteljskim objektima u Srbiji od 20 časova. To znači, da nekoliko minuta pre 20 časova, kovid redar (kog određuju vlasnici ugostiteljskih objekata), mora da skenira QR kodove i proveri vakcinalni ili drugi status mušterije. Oni koji nisu vakcinisani, niti su preležali kovid i nemaju negativan rezultat testa, moraju da napuste objekat.\nOsim toga, Digitalni kovid sertifikat je validno sredstvo za prelazak granice u gorenavedenim zemaljama.\nKako do novog sertifikata?\nNovi digitalni zeleni sertifikati o vakcinaciji koji su usklađeni sa propisima EU izdavaće se od petka preko portala e-uprava i putem mobilne aplikacije, dok će od sledeće nedelje moći da se podignu i u poštama širom Srbije, izjavila je Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić.\nRelated Topics:SrbijaEvropska unijaputovanje u EUkovid sertifikat\n“KADA VUK SRETNE LAVA”: Nole i Ibra zapevali poznati srpski hit u Torinu!


ZA STARIJE OSOBE KOJE NISU VAKCINISANE KAZNA 100 EURA MJESEČNO - Novi Horizonti\nU Grčkoj u nedjelju stupa na snagu nova epidemiološka mjera, koja će skupo koštati svakog nevakcinisanog Grka starijeg od 60 godina.\nPortparol vlade Đanis Ekonomu rekao je novinarima da će nevakcinisane osobe starije od 60 godina morati plaćati po 100 eura mjesečno.\nObjasnio je da je ta mjera neophodna, jer devet od 10 umrlih od posljedica koronavirusa spada u tu starosnu grupu. Pored toga, sedam od 10 intubiranih pacijenata na covid intenzivnim jedinicama su stariji od 60 godina, prenosi Tanjug.\nOsam od deset su nevakcinisani, dodao je Ekonomu. Atina je već krajem novembra najavila obaveznu vakcinaciju za osobe starije od 60 godina.\n← “Zelene beretke”: Pristupanje novih članova nije priprema za novi rat, već poziv na jedinstvo svih Bosanaca i Hercegovaca\nUMRLA 15-GODIŠNJA YOUTUBERICA, KOJA JE BOLOVALA OD RIJETKE BOLES →\nUbicama 25-godišnjeg Ahmauda Arberyja doživotni zatvor


Trougao sa Mokrom gorom i Andrićgradom | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Trougao sa Mokrom gorom i Andrićgradom\nTrougao sa Mokrom gorom i Andrićgradom\nSOKOLAC – Proslavljeni režiser Emir Kusturica rekao je večeras da Sokolac može činiti trougao sa Mokrom gorom i Andrićgradom i da projekat etno-naselja može da bude jedan od stubova opstanka naroda na ovom terenu.\nKusturica je rekao da sa načelnikom opštine Sokolac Milovanom Bjelicom treba razraditi koja vrsta etno-naselja treba da bude izgrađena.\nOn je na Božićno-novogodišnjem prijemu, koji je večeras organizovao Bjelica, ukazao da je stara ideja o očuvanju životne sredine i socijalnim projektima koji se uklapaju u ono što se u svijetu zove održivi razvoj.\nKusturica je napomenuo da je u Mokroj gori startovao veliki socijalni projekat sa ogromnom infrastrukturom, koji je nedavno dovršen.\nOn je rekao da je brza realizacija ideje o Andrićgradu započela zahvaljujući predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku.\nKusturica je naveo da je zamislio Andrićgrad kao projekat koji će narodu na tom prostoru omogućiti opstanak, a ne samo zaposlenje.\nOn je rekao da Bjeličina ideja da se nešto uradi na Sokocu predstavlja novi izazov i istakao da projekti obezbjeđuju opstanak naroda na jednoj teritoriji.\nBjelica je nedavno saopštio da je Kusturica zainteresovan za izgradnju etno-sela na Romaniji.\nPrethodni članakNajava niza kulturnih manifestacija\nNaredni članakPredstavljen prednacrt razvoja opštine do 2020. godine


Vesti online / Vesti / Srbija / Kako i gde ulagati u otadžbinu, a da vam se isplati\nKako i gde ulagati u otadžbinu, a da vam se isplati\nU Beogradu, u Kući Ujedinjenih nacija, u sredu je predstavljena Analiza nacionalnog investicionog okvira za dijasporu u Republici Srbiji.\nUrsula Laubli, Steliana Nedera, Ljiljana Nikšić, Aleksandar Kemiveš (Foto: V. Sekulić)\nJoš od momenta kada se Srbija preorjentisala na otvorenu, tržišnu privredu, vlasti u Beogradu imaju problem kako da motivišu dijasporu da ulaže u maticu. Istovremeno, u rasejanju ne skrivaju podozrenje prema poslovnom ambijentu u otadžbini, ne želeći da rizikuju gubitak, teškom mukom, stečenog kapitala.\nImajući ovu problematiku u vidu, studija kroz devet poglavlja govori o mogućnostima saradnje sa srpskom akademskom i poslovnom dijasporom, kroz uporednu analizu pozitivnih primera iz sveta i uspešnih priča povratnika.\nAmbasadorka Ljiljana Nikšić iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije najavila je da će 8. jula u Torontu biti prvo pilot okupljanje sa srpskom dijasporom na ovu temu.\nGlavni autor studije, Marko Pavlović, ističe da dijaspora može da dođe kao ulagač, ali i kao neko ko pomaže stranom investitoru da ulaže u Srbiju.\nOvaj konsultant u UNDP (razvojni program UN) smatra da se nerazvijeni regioni mogu razvijati samo uz investicije dijaspore, jer stranac nije zainteresovan za ulaganje u devastirana područja, i zato je investitor iz rasejanja važan za regionalno uravnotežni razvoj zemlje, tim pre što većina iseljnika potiče iz takvih krajeva.\nAleksandar Radovanović, rukovodilac Centra za dijasporu Privredne komore Srbije, posebno je istakao veliki potencijal iseljenika u brendiranju srpskih proizvoda u inostranstvu, kao i nužnost da se deo novca od doznaka, koje sada odlaze na svakodnevne životne potrebe rodbine u matici, preorjentiše u investiranje i razvoj.\nNa skupu je predstavljen i pilot projekat za slanje doznaka u Srbiju, preko tzv. blockchain platforme, kao jeftiniji i najbezbedniji način transfera novca.


Tužilac traži šest godina zatvora za Gucatija i Haradinaja\nSpecijalizovano tužilaštvo u Hagu zatražilo je od suda da predsednika i potpredsednika Udruženja veterana OVK Hisnija Gucatija i Nasima Haradinaja osudi na jedinstvene kazne od po šest godina zatvora i na novčanu kaznu od po 100 evra, povodom optužbi za ometanje postupaka pred tim sudom i zastrašivanje svedoka.\nGucati i Haradina (Foto print scr)\nTužilaštvo je u završnom podnesku napisanom na 156 strana, sudu ukazalo da je samo zatvorska kazna adekvatna za ponašanje optuženih.\nKada je u pitanju novčana kazna, tužilac je naveo da Udruženje veterana OVK ima više od 10.000 članova, kao i da se delimično oslanja na finasiranje zvanične Prištine, što implicira "da bi optuženi lako mogao da prikupi dovoljno sredstava od pristalica i pojedinaca koji imaju isto mišljenje da plati bilo koju kaznu".\nZbog toga se u podnesku navodi "da se traže zatvorske kazne za njih, da bi se, kako piše, na odgovarajući način odrazila težina zločina optuženih i odvratila njih i druge da prkose autoritetu ove institucije".\nUsmene završne reči predviđene su u nastavku suđenja od 14. do 18. marta.\nNakon izlaganja završnih reči tužilaštva i odbrane, sud će im izreći prvostepenu presudu, na koju postoji pravo žalbe, što će biti prva presuda Specijalizovanih veća Kosova sa sedištem u Hagu.\nGucati i Haradinaj su se na početku suđenja 7. oktobra 2021. godine izjasnili da nisu krivi za optužbe za koje se terete - ometanje službenih lica u vršenju dužnosti, zastrašivanje svedoka, odmazdu i povredu tajnosti postupka.


Predsjednik Donald Trump rekao je ruskom kolegi Vladimiru Putinu u četvrtak da želi da izbjegne skupu oružanu trku sa Rusijom i Kinom i da se nada da će biti napretka u pregovorima o kontroli naoružanja, saopštila je Bijela kuća, a prenosi agencija Reuters.\n"Predsjednik Trump je ponovio da se nada da će biti izbjegnuta skupa oružana trka između tri zemlje - Kine, Rusije i Sjedinjenih Država - i da se unaprijed raduje napretku u predstojećim pregovorima o kontroli naoružanja u Beču", rekao je portparol Džad Dir.\nDvojica lidera su takođe razgovarala o iranskom programu za nuklearno naoružanje, navodi se u saopštenju Kremlja o telefonskom razgovoru Trumpa i Putina.\n"Obje strane naglasile su da su potrebni zajednički napori da se održi regionalna stabilnost i globalni režim za sprječavanje širenja nuklearnog oružja", ističe se u saopštenju.\nBijela kuća nije pominjala Iran, već je navela da su Trump i Putin razgovarali o načinima da se savlada pandemija koronavirusa dok se nastavlja otvaranje globalnih ekonomija.\nAmerika smatra da bi Kina, kao sve veća nuklearna sila, trebalo da se pridruži njenom novom sporazumu sa Rusijom. Međutim, ruski i američki arsenali daleku nadmašuju kineski od, kako se procjenjuje, 300 bojevih glava.\nVisoki kineski diplomata rekao je ranije ovog mjeseca da bi Kina bila spremna da razgovara o kontroli naoružanja sa SAD i Rusijom, ali samo ako bi Vašington bio spreman da smanji svoj nuklearni arsenal na kineski nivo, koji je oko 20 puta manji.


PROPISI.com | ZAŠTITA PRIRODE\nOvčar Banja dobija Prirodnjački centar do kraja godine\nMinistarka zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Irena Vujović najavila je danas da će Ovčar Banja uskoro dobiti Prirodnjački centar, u okviru kojeg će se nalaziti deo za naučno-istraživačke delatnosti, kao i izložbeni prostor namenjen posetiocima zaštićenog područja.\nVujović, koja je sa predsednicom Vlade Anom Brnabić, ministarkom turizma, trgovine i telekomunikacija Tatjanom Matić i gradonačelnikom Čačka Milunom Todorovićem posetila Ovčarsko-kablarsku klisuru, istakla je da je to važna vest i potvrda da država sprovodi u delo projekte koje je obećala krajem prošle godine.\nOna je navela podatak da je Vlada na jučerašnjoj sednici usvojila i novu uredbu, kojom se površina zaštićenog područja PIO "Ovčarsko-kablarska klisura" povećava sa 2.250 hektara na više od 4.900 hektara.\nPrema njenim rečima, to ministarstvo je u ovoj godini izdvojilo više od 253 miliona dinara za sufinansiranje zaštićenih područja, od čega je 22,16 miliona opredeljeno za Predeo izuzetnih odlika „Ovčarsko-kablarska klisura“.\nIz tih sredstava, 20 miliona dinara će biti uloženo u Prirodnjački centar koji će biti završen do kraja godine, a preostalih 2,16 miliona namenjeno je za tekuće troškove održavanja zaštićenog područja, precizirala je Vujović.\nOna je ukazala na to da je uloga i značaj Prirodnjačkog centra ogromna, jer će se koristiti za obrazovne i edukativne aktivnosti u cilju podizanja svesti o značaju zaštite životne sredine, posebno mladih i dece školskog uzrasta, koji će imati priliku da ga posećuju.\nPrirodnjački centar će, kako je istakla, doprineti tome da Ovčar Banja postane još privlačnija posetiocima i ljubiteljima prirode.\nVujović je tokom posete Ovčarsko-kablarskoj klisuri obišla i radove na jezeru Međuvršje, kao i radove na pristupnoj saobraćajnici do Kablara i izgradnji amfiteatra u Ovčar Banji.


Teško do posla: Svaki drugi sa Biroa nema čemu da se nada\n03 August 2016 na Vesti\nBeograd – Poslednji podaci pokazuju da je na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje (NZS) oko 706.000 lica, a u poređenju sa istim periodom prethodne godine došlo je do smanjenja broja nezaposlenih za 5,3 odsto, rekao je direktor NSZ Zoran Martinović.\nMeđutim, problem je što oko 50 odsto lica na evidenciji praktično spada u teže zapošljive i pitanje je ima li mnogo čemu da se nada.\nPogledajte neke od trenutnih aktuelnih oglasa za posao u Srbiji:\nBravar - Limar-Beograd\n„Ovo je jedna od najmanjih brojki u pogledu broja nezaposlenih u poslednjih nekoliko godina. Stopa nezaposlenosti je od januara do marta ove godine porasla je na 19 odsto i bila veća u odnosu na poslednji kvartal 2015. ali mislimo da će stopa nezaposlenosti u drugom kvartalu sigurno biti niža, imajući u vidu da se broj nezaposlenih na evidenciji od marta kontinuirano smanjuje“, rekao Martinović Tanjugu. Manje na evidenciji zbog sezonskih poslova\nOn je ukazao da je vidljivo da se tokom letnjih meseci, kada su aktuelni poslovi u poljoprivredi, preradi hrane, građevinarstvu, broj lica na evidenciji smanjuje.\nTo znači da značajan uticaj imaju sezonski poslovi i mere aktivne politike koje su dinamičnije nego pre, ističe on.\n„Ono što je problem je da veliki broj ljudi koji su angažovani na sezonskim poslovima zapravo radi u neformalnom sektoru i samim tim to se ne može kvalitetno odraziti na statistiku i ta lica dalje se nalaze na evidenciji i dalje i angažovani su u sekorima koji tokom letnjih perioda imaju potražnju za radnicima“, objašnjava Martinović. On ukazuje da višegodišnji problem predstavlja zapošljavanje polukvalifikovanih i nekvalifikovanih lica, kojih u u svakom trenutku na evidenciji ima preko 30 odsto i spadaju u teže zapošljive.\nSvi koji ne poseduju veštine i radno iskustvo smatraju se teže zapošljivim kategorijama, ističu u NSZ.\nLakše se na tržištu rada snalaze inžinjeri informacionih tehnologija, građevinski inžinjeri, mašinski inžinjeri, farmaceuti, lica koja imaju zanate, kuvari, pekari, frizeri, moleri, zavarivači…\nKo je na listi teško zapošljivih\nU teže zapošljive kategorije mogu se svrstati i mladi do 30 godina, lica romske nacionalnosti, osobe sa invaliditetom, lica starija od 50 godina.\nOko 50 odsto lica na evidenciji praktično spada u teže zapošljive, pojašnjava Martinović.\nOn je podsetio na to da počinju da funkcionišu usluge u klubovima za traženje posla, centrima za informisanje i profesionalno savetovanje.\n„Oko 113 lokalnih samouprava je potpisalo sprazum sa NSZ, i u njima će se ove usluge odvijati i naši savetnici su počeli da rade u tim klubovima“, rekao je on. Građanima su na raspolaganju 20 novih centara za informisanje i profesionalno savetovanje, 60 klubova za traženje posla i 80 samouslužnih radnih stanica.\n„Cilj je da se politika zapošljavanja delimično izmesti sa centralnog nivoa i približi lokalnim samoupravama koje su zaista prepoznale ove naše prioritete“, rekao je Martinović. Samozapošljavanje\nU godini preduzetništva, veliko intersovanje je i za programe samozapošljavanja.\nU ovoj godini stiglo je više od 6.500 zahteva za takve programe, a prošle godine bilo ih je oko 5.000.\nNajveće interesovanje ove godine vlada za programe u oblasti proizvodnih delatnosti, odnosno u oblasti prerađivačke industrije, zanatskih programa, različitih usluga.\nZa sve ostale informacije posetite www.ogledalofirme.com\nŠEF NASILNIK IZ NOVOG SADA Radnici uvrtao ruku, zaposlene ponižava, a "kažnjen" je - UNAPREĐENJEM\nRukovodilac sektora ’’Reklam’’ u novosadskom preduzeću DES Zoran Đukić, dobio je posao na neodređeno vreme i to samo dvadesetak… Dalje...\nI sindikati i poslodavci za povećanje minimalne zarade\nPredstavnici sindikata i poslodavaca tokom ove nedelje održaće sastanak na kome će pokušati da razmotre stavove o visini minimalca,… Dalje...


Tramp: Amerika „zaglibila u sukobe“ zbog takvih kao što je Mekejn - 09.02.2017, Sputnik Srbija\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp smatra da je njegova zemlja zaglibila u sukobe, između ostalog i zbog političara kao što je senator Džon... 09.02.2017, Sputnik Srbija\n20:15 09.02.2017 (Osveženo: 20:25 09.02.2017)\n© AP Photo / Evan VucciPredsednik SAD Donald Tramp tokom sastanka u Beloj kući u Vašingtonu\n30 Januar 2017, 08:33\nRanije je Mekejn, koji ne simpatiše Trampa, kritikovao nedavnu specijalnu operaciju SAD u Jemenu protiv Al Kaide, tokom koje je poginuo američki vojnik Vilijam Rajan Ovens.\n„Senator Mekejn ne treba da govori novinarima o uspehu ili neuspehu misije. To samo ohrabruje neprijatelja! On je gubio toliko dugo da više ne zna kako da pobedi, samo pogledajte u kakvom je haosu naša zemlja — zaglibljena u sukobima svuda! Naš junak Rajan je umro u pobedničkoj misiji (prema generalu Matisu), to nije neuspeh“, napisao je Tramp na svom nalogu na Tviteru.\n„Vreme je da se SAD opamete i ponovo počnu da pobeđuju!“, dodao je američki predsednik.\nPredsednik nije objasnio šta je mislio pod porazima 80-godišnjeg Mekejna, koji je prošle jeseni ponovo izabran u Senat na još jedan šestogodišnji mandat. Ranije je Tramp kritikovao senatora zato što je tokom rata u Vijetnamu bio zarobljen.


Five Finger Death Punch 2. jula 2022. na Tašmajdanu - NekiRok\nFive Finger Death Punch 2. jula 2022. na Tašmajdanu\nJedan od trenutno najpopularnijih hevi metal bendova u svetu Five Finger Death Punch prvi put u svojoj karijeri održaće koncert u Beogradu 2. jula 2022. godine na stadionu Tašmajdan. Beograd je jedini grad u regionu gde će FFDP nastupiti u okviru nove evropske turneje, koja uključuje festivale i arene 19 gradova u 16 zemalja širom kontinenta.\nNjihove pesme imaju neverovatnih 7,6 milijardi strimova, a video zapisi više od tri milijarde pregleda. Na poslednjoj turneji su rasprodali arene širom sveta, tako da je njihovim koncertima prisustvovalo više od milion ljudi. Do sada su se njihove pesme 12 puta našle na prvom mestu top liste U.S. Rock radija, a poslednji u nizu je singl „Darkness Settles In“ koji je objavljen u junu.\nOd njihovog debi albuma „The Way of the Fist“ 2007. godine, bend je izdao šest uzastopnih albuma koji su dobili zlatni ili platinasti sertifikat od strane RIAA, a dva puta su se našli na vrhu liste Greatest Hits albuma. Pored toga, Five Finger Death Punch je zaradio brojne nacionalne i međunarodne nagrade i priznanja tokom poslednje decenije, a jedna od njih je prestižna nagrada Soldier Appreciation Award koju dodeljuje Udruženje vojske Sjedinjenih Američkih Država, a ova čast je dodeljena samo jednom umetniku pre njih, Elvisu Prisliju.


RTS :: Osobe sa invaliditetom trče jedan maraton\nDruštvo Osobe sa invaliditetom trče jedan maraton\nponedeljak, 11. nov 2019, 19:30 -> 21:02\nSrbija je dobila 37 preporuka o tome šta treba da uradi do 2020. godine za unapređenje položaja osoba s invaliditetom. Preporuke se odnose na obrazovanje, zapošljavanje, posebno na otvorenom tržištu rada kao i na bržu deinstitucionalizaciju i razvoj servisa podrške.\nMnogi bi pozavideli Damjanu Tatiću na biografiji – magistrirao je i doktorirao na Pravnom fakultetu Beogradskog univerziteta, gde je i gost predavač. Predavao je i u Švajcarskoj, Španiji, Nemačkoj i objavio više od trideset naučnih radova. Predstavljao je Srbiju u Ujedinjenim nacijama kada je pisana Konvencija o pravima osoba s invaliditetom.\nU vreme kada je studirao, bio je jedini student sa invaliditetom, a Pravni fakultet je bio neprisupačan.\n"Kada pričamo o ljudskim pravima osoba sa invaliditetom koristiću jednu sportsku analogiju – to teško može da bude sprint, to je jedan maraton. Mi smo sada na sredini te borbe za punu ravnopravnost i jednaku uključenost osoba sa invaliditetom u naše društvo", rekao je Damjan Tatić.\nPravni fakultet u Beogradu danas je jedna od najpristupačnijih institucija u gradu. Maraton trče i na lokalu, ruše barijere ali još mnogo toga nedostaje.\nDragana Petrović iz Udruženja distrofičara Jablaničkog okruga kaže da je u Leskovcu gorući problem nepostojanje odgovarajuće prilagođenog vozila, a potrebno je i zaposliti više osoba sa invaliditetom i obezbediti rampe u školama.\nDamjan Tatić ističe da problem predstavlja Zakon o finansijskoj podršci porodica s decom.\n"Nacionalna organizacija Srbije pokrenula je inicijativu kod Ustavnog suda za ocenu ustavnosti, jer su ranije roditelji dece s invaliditetom mogli da odu na plaćeno odsustvo. Sada se to uslovljava činjenicom da dete ne prima dodatak za pomoć i negu", navodi Tatić.\nTo su bile i neke od 37 preporuka Komiteta UN.\n"Najveći broj preporuka odnosi se na pitanja nediskriminacije, dakle jednakog tretmana osoba sa invaliditetom u društvu, pre svega na tržištu rada pristupa zdravstvenim i socijalnim servisima, zatim velika pažnja je posvećena višestrukoj diskriminaciji, naročito kad su u pitanju žene i mlade devojke sa invaliditetom", istakla je Suzana Paunović, direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava.\nBez osoba sa invaliditetom i njihovih udruženja ne može se odlučivati niti sprovoditi Konvencija. Preporuke su alat koji udruženjima olakšava da se bore za to da država, kao potpisnica Konvencije, i primenjuje njene odredbe.


De Niro: Osećam se kao Srbin - Sputnjik Srbija\n15:57 27.12.2015 (osveženo 15:58 27.12.2015) Preuzmite kraći link\nRobert de Niro je u razgovoru za britanske medije izjavio da je Srbija jedna od najmanjih država u Evropi, ali sa najvećim mukama.\nDe Niro je rekao da je najveća nepravda učinjena Srbima od strane Evrope, ali i celog sveta, kada je odlučeno 1999. da se bombarduje ova mala zemlja.\nGlumac je istakao da je više puta govorio da se i lično oseća kao Srbin, ali da mu nije jasno zbog čega postoje sukobi među Srbima, Hrvatima i Bošnjacima, kada je reč o gotovo istom narodu, koji je istorija razdvojila.\nDe Niro je rekao da bi želeo bi da snima istorijski film u Srbiji o Srbiji. Naročito su mu inspirativne srpske istorijske ličnosti, poput Draže Mihailovića, koji je bio prvi gerilski borac protiv fašizma i Slobodana Miloševića koji je, po njemu, tragična ličnost šekspirovskog kalibra.\nfilm, Robert de Niro, Draža Mihailović, Slobodan Milošević, Srbija


Prodaja Amazona za dva dana premašila 11 milijardi - Srpskacafe\nProdaja Amazona za dva dana premašila 11 milijardi\nČetvrtak, 24.06.2021., 15:14 Četvrtak, 24.06.2021., 13:55\nPromet na malo u SAD tokom Amazonovog dvodnevnog događaja Pime day premašio je raniji rekord zabilježen za vrijeme prošlogodišnjeg Sajberponedjeljka.\nUkupan promet u e-trgovini je u ponedeljak i utorak iznosio više od 11 milijardi dolara, što je rast od 6,1 posto u odnosu na Prime day održan u oktobru 2020, prema indeksu koji prati kompanija Adobi analitiks, izveštava CNBC.\nTaj indeks obuhvata više od bilion onlajn posjeta američkim maloprodajnim sajtovima i preko 100 miliona artikala u 18 kategorija proizvoda.\nPromet na malo na mreži iznosio je u ponedeljak, prvog dana Pime Daya, 5,6 milijardi dolara, a drugog dana 5,4 milijarde dolara, navodi se u saopštenju Adobija.\nMinuli ponedjeljak je najprometniji dan po digitalnoj prodaji u dosadašnjem toku godine, a utorak je drugi po vrijednosti, dodali su iz Adobija.\nTokom prošlogodišnje sezone prazničnih kupovina, za vrijeme Sajberponedjeljka, ostvaren je promet od oko 10,9 milijardi dolara, što je američki jednodnevni rekord u onlajn potrošnji.


ČUDO SE DESILO: Načelnik opštine ostao bez pola plate\nOpštinsko veće Sanski Most donelo je juče većinom glasova odluku o tome da se aktuelnom načelniku opštine Farisu Hasanbegoviću (SDA) prepolovi visina plate koju je do sada primao.\nČOVIĆ: SDA je izvor krize u BiH\nPredsedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Dragan Čović izjavio je, nakon današnje neuspele hitne sednice ovog doma zbog nedolaska četiri delegata SDA, da je reč o neviđenoj blokadi institucija BiH, ocenivši da je SDA izvor krize u BiH.\nKAO IZ "ALAN FORDA" Bakir zasmejao region: Ili će sve biti rešeno, ili neće biti ništa rešeno!\nPredsednik SDA BiH Bakir Izetbegović poručio je sinoć posle sastanka u Delegaciji EU, na kojem se razgovaralo o izmenama Izbornog zakona, da tek slede najduži sastanci i da "probosanski blok jedinstveno ide na sve ili ništa".\nMISTERIJA BAKIROVIH PRIMANJA: Izetbegović otkrio da mesečno "daje" jednu trećinu plate


Opširnije: Prijava za učešće u takmičenju ,,Besede u Zoranovu čast''\nBeograd, 19. januar 2015. godine\nAlumni klub Fondacije dr Zoran Đinđić tradicionalno organizuje predavanja i diskusije sa eminentim stručnjacima iz raznih oblasti. Olja Bećković, poznata novinarka i autorka emisije ,,Utisak nedelje'' je sa alumnistima razgovarala o situaciji i slobodi medija, kao i o novinarskoj profesiji u ponedeljak 19. januara 2015. godine u prostorijama Fondacije dr Zoran Đinđić. Na samom početku razgovora, Olja Bećković je upoznala alumniste sa razlozima zbog kojih se početkom devedesetih godina opredelala za bavljenje novinarstvom, ali i o razvoju njene karijere i autorske emisije ,, Utisak nedelje''. Gospođa Bećković je prisutnima predočila proces pripreme i realizacije emisije, kao i najzanimljivije trenutke koje je proživela kao voditeljka najgledanijeg političkog programa.\nOpširnije: Utisak nedelje u ponedeljak - Diskusija sa Oljom Bećković\n,,Pokloni trenutak sebi, a osmeh drugima''\nDodela nagrade ,,dr Zoran Đinđić''\nRadni doručak sa nemačkim vicekancelarom


Opština poklanja dve nove Škode policijskoj stanici Palilula - www.lobi-info.rs\nBojan K. 23. decembra 2015., 15:16 6.1k Views\nNaša opština pokloniće dva nova automobila marke „Škoda Fabia“ Policijskoj stanici Palilula i nagraditi 12 policajaca meseca sa po 10.000 dinara.\nKljučeve od automobila i novčane nagrade najboljim policajcima uručiće predsednik GO Palilula Stojan Nikolić, danas 23. decembra na svečanosti Policijske stanice Palilula.\nInače ovo nije prvi put da opština poklanja automobile Policijskoj stanici Palilula. Predhodni predsednik opštine je poklonio ključeve automobila marke „Fiat Putno“.\nTakođe nagrađivanje policajaca se sprovodi već godinama u okviru akcije „Policajac meseca“ koja ima za cilj da pomogne Policijsku stanicu, kako bi zajednički ostvarili što bolje rezultate na bezbednosti građana naše Opštine, prvenstveno dece i porodica.\nPrethodna objava Sugrađanin odbranio mačku od šakala u svom dvorištu u Borči\nSledeća objava Gužva u Borči na Zrenjanincu zbog sudara


"BiH malim koracima mora krenuti ka Evropi" - Klix.ba\n"BiH malim koracima mora krenuti ka Evropi"\n11.11.2009. u 13:17\nGeneralni direktor za inozemne i vojnopolitičke poslove pri Generalnom sekretarijatu Vijeća Evropske unije Robert Cooper izjavio je danas u Banjoj Luci da BiH mora krenuti malim koracima naprijed koji će je dovesti na put ka Evropi, dodavši da je uvjeren da to BiH može.\nCooper je, nakon razgovora s predsjednikom Vlade RS-a Miloradom Dodikom, kazao da je za to neophodno riješiti pitanje državne imovine te pitanje nekih izmjena ustava.\n"Uvjeren sam da možemo riješiti ove probleme, a potrebna je dobra volja i konstruktivan duh svih koji su uključeni u proces“, rekao je Cooper.\nUspjeh oko ispunjavanja uvjeta za liberalizaciju viznog režima, dodao je, pokazuje da se u BiH može krenuti naprijed i to treba učiniti i na jednom širem spektru.\nDodik je rekao da je neophodno nastaviti razgovore da bi se vratili na put evropskih integracija te dali novu dinamiku, prije svega, kazao je, zbog činjenice da su ispunjeni uvjeti za viznu liberalizaciju.\n"Činjenica je da je već sada stepen ispunjenosti potrebnih uvjeta u BiH veći nego u trenutku kada je Srbija i Crna Gora dobila 'zeleno svjetlo' za viznu liberalizaciju“, rekao je entitetski premijer.\nIstaknuo je da su pomaci neophodni imajući u vidu i činjenicu da naša zemlja od nove godine postaje nestalna članica Vijeća Evrope.\n"Ukoliko bi se riješilo pitanje državne imovine, odnosno uspunilo pet plus dva uvjeta i cilja stvorili bi se uvjeti za zatvaranje OHR-a kao pretpostavke za apliciranje BiH u članstvo u EU uz određene, eventualno, ustavne promjene. To bi bila jedna savim nova dinamika za BiH“, rekao je Dodik.\nNaglasio je i da je potrebno osigurati konsenzus o svim ovim pitanjima u BiH i da se za njim mora tragati.\nKod HE Grabovica 106\nprije 5h 49m 234\nprije 10h 57m 16\nprije 11h 28m 211\nprije 7h 53m 72


Dani savremene skulpture Evrope u Beogradu\nOrganizacija Sculpture network priređuje Međunarodni dan posvećen savremenoj skulpturi osmi put po redu. Pročitaj\nStefan Žarić u vikendima koji dolaze, podeliće svoje znanje iz istorije mode na stručnom vođenju izložbe „Ljubav je Ljubav: Radost venčanja za sve Žan Pol Gotje“, koja se upravo održava u MSUB-u. Foto: Tijana Janković-Jevrić / Miss Stills Photography Pročitaj\nHuman čin na delu odgovor je na konkretan problem, a svojojm medijskom pažnjom (u vidu internet aktivizma) možete inicirati i druge da učine isto to. Pročitaj\nJoš 100 dana do jubilarnog 30. Beogradskog maratona\nDo sada je već prijavljeno 3050 učesnika iz 49 zemalja sveta, što je apsoultni rekord za ovaj period prijavljivanja u istoriji Beogradskog maratona. Pročitaj\nsinoć je ekipa Looker Weekly redakcije bila na godišnjoj projekciji najboljih reklama. Za razliku od prethodnih godina, ovog puta je izabrana beogradska Arena za dom reklama. Pročitaj\nBikram joga, omiljena rekreacija stanovnika brojnih svetskih metropola, od nedavno je dostupna i Beograđanima. Po čemu je posebna i šta je to razlikuje od drugih vrsta joge, saznali smo u poseti prvom zvaničnom i ovlašćenom studiju Bikram joge kod nas. Pročitaj\nUskoro će postati moguće smanjiti uobičajeno zagađenje vazduha u zatvorenim prostorijama - samo pomoću zavese. Površinska obrada na bazi minerala u kontaktu sa svetlom omogućava da nova IKEA zavesa uništi zagađivače iz vazduha. Pročitaj\nBeogradski festival evropske književnosti jedan je od najposećenijih književnih događaja u Srbiji. Pročitaj\nOve seozone, besplatno možete da uživate u klizanju na ledu Beogradske ledene scene, tokom određenih termina na klizalištu SC Olimp, a studenti mogu besplatno da koriste led Klizališta Zamak... Pročitaj\nOvaj prirodni fenomen, koji smo mogli da vidimo i na našem nebu 4. januara, je mnogima značajan, bilo da ih fascinira ili plaši... Pročitaj


Gradski Sekretarijat Niša za planiranje i izgradnju izdao je građevinsku dozvolu za izgradnju tržnog centra „Delta planet“, rekao je gostujući na TV Zona plus, načelnik Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte, Milan Ranđelović.\nProstor garaža Niš ekspresa; Foto: Google maps\nCentar će biti na prostoru gde su nekada bile garaže autobuskog porevoznika „Niš-ekspresa“.\nGradnja počinje krajem 2019.\nRadovi bi, kako navodi, mogli da počnu krajem godine, kako bi „Delta planet“ centar bio gotov do kraja 2020. godine.\n„Više od godinu dana smo radili sa investitorom oko priprema planske i urbanističke dokumentacije. Projekat je vredan više od 50 miliona evra.“, kaže Ranđelović.\nInače, zemljište je slobodno za izgradnju od 2015. godine kada je „Niš-ekspres“ svoje sedište i garaže preselio na novu lokaciju pored Čamurlijskog puta.\nPrethodni tekstPremijera predstave „Kabare, kabare“ oduševila nišku publiku\nSledeći tekstOvog vikenda 23. Nišavska regata: Za ljubitelje reke, prirode i čamaca


In Store | Na licu mesta | GIZ se uključio u akciju „Posadi svoj hlad“\nGIZ se uključio u akciju „Posadi svoj hlad“\nNemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ) uključila se u akciju „Posadi svoj hlad“, čiji je cilj da se u 2021. godini podeli 300.000 sadnica belog jasena.\nPokretači ove akcije su nevladine organizacije „Let’s do it Serbia” i „Zeleni razvojni centar” iz Sremske Mitrovice. Ideja koja leži iza akcije je da što više građana u svojim dvorištima ili na posedima zasadi „svoje drvo”. Sadnica se dobija besplatno preko lokalne samouprave, a jedina obaveza učesnika je da fotografiju sa posađenim jasenom pošalje organizatoru.\nJesenja sadnja je uspešno realizovana i posađeno je 30.000 stabala širom Srbije. Građanima koji su želeli da učestvuju u ozelenjavanju svog okruženja, a nisu imali prostor gde da zasade, pojedini gradovi i opštine obezbedili su površine. Tako su sadnice nikle na zelenim javnim površinama, u dvorištima škola i vrtića, itd.\nSadnice su donacija društveno odgovornih kompanija, partnera koji su se odazvali pozivu da učestvuju i povežu građane u zajedničkoj borbi za čistiji vazduh. Trenutno više od 60.000 građana iz 140 opština Srbije čeka priliku da „posadi svoj hlad“, a svako posađeno drvo biće obeleženo natpisom na kome će se nalaziti ime učesnika akcije i datum sadnje. Zeleni razvojni centar je predstavnik i partner globalnog pokreta Lets do it i već pet godina obeležava Svetski dan čišćenja u Republici Srbiji.\nJedan od najvažnijih ciljeva GIZ-a je da u svom svakodnevnom poslovanju postane „klimatski neutralan“, a kao pionir na polju korporativne održivosti, GIZ je još 2016. godine u poslovanje svojih kancelarija širom sveta uveo primenu jedinstvene metodologije pod nazivom Corporate Sustinability Handprint (CSH), odnosno, korporativni otisak održivosti. Ova metodologija omogućava da se izračuna pozitivan doprinos koji tokom poslovanja GIZ daje okruženju.\nPodaci dobijeni CSH metodologijom inspirisali su nas da se obavežemo da ćemo uvesti promene u one delove poslovanja koji negativno utiču na životnu sredinu. Između ostalog, u dnevnim aktivnostima GIZ-a uvedena je efikasna potrošnja papira i smanjeno je štampanje, recikliraju se toneri. Omogućili smo razdvajanje otpada za reciklažu u svim našim kancelarijama u Srbiji . Podaci o stvaranju emisija CO2 kao posledica naših aktivnosti se regularno prate, kako bi definisali i sprovodili mere za njihovo smanjenje. Tako su na primer zaposleni GIZ-a u Srbiji direktnim angažovanjem, sadnjom sadnica u Beogradu, dali svoj doprinos u borbi protiv klimatskih promena i smanjenja gasova sa efektom staklene bašte. Uključivanje partnera u ovu vrstu aktivnosti vidimo kao naredni korak pružanja podrške i podizanja svesti u lokalnim zajednicama o važnosti pošumljavanja zarad poboljšanja kvaliteta životne sredine i ublažavanja posledica klimatskih promena, kaže Maša Šašić, menadžerka projekta „Upravljanje otpadom u kontekstu klimantskih promena (DKTI)“ koja je istovremeno CSH predstavnik GIZ-a u Srbiji.\nU cilju doprinosa akciji „Posadi svoj hlad“, GIZ je obezbedio 1.620 sadnica za 27 gradova i opština u kojima realizuje tri projekta u domenu zaštite životne sredine. Najveći deo sadnica biće podeljen gradovima koji su deo projekta „Upravljanje otpadom u kontekstu klimatskih promena“ (DKTI) kako bi se dodatno dorpinelo smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte. GIZ će akcijom pružiti podršku i opštinama u programu „Razvoj održivog tržišta bioenergije u Srbiji“ (DKTI), jer prepoznaje značaj održivog korišćenja biomase zarad poboljšanja kvaliteta vazduha i životne sredine u Srbiji. Takođe, više od sto sadnica dobiće tri škole koje učestvuju u projektu „Dijalog o zapošljavanju mladih, inicijativa i dualno obrazovanje“ (DECIDE). To su Tehnička škola „Ivan Sarić“ u Subotici, Srednja stručna škola Kragujevac i Tehnička škola Vlasotince. Kao uvod u akciju, za učenike i učenice ovih škola 10. marta je održan vebinar „Čuvajmo šume da bi šume čuvale nas“. U online formatu zanimljivog i edukativnog karaktera učenici su bili u prilici da prošire svoja znanja u vezi sa zaštitom životne sredine i značajem pošumljavanja za očuvanje biodiverziteta. Vebinar je organizovan u saradnji sa projektom Nemačke razvojne saradnje „Reforma javnih finansija – Agenda 2030” i Beogradskom otvorenom školom.\nGIZ je prva organizacija koja se odazvala izazovu „Drvo za Bеograd”, i tokom novembra 2019. godine zaposleni u GIZ Srbija su u Parku Prijateljstva na Ušću zasadili 163 četinara i lišćara.


» Ajla Mušović, priznanje za znanje i talenat\nNovovarošanka Ajla Mušović, studentkinja Matematičkog\nfakulteta u Beogradu, dobitnica je Dositejeve nagrade, koju je,\nposredstvom Fonda za mlade talente, prije dvije godine ustanovilo\nLaskavo priznaje naša mlada sugraðanka osvojila je za postignute izvanredne rezultate na republičkim takmičenjima održanim tokom prošle godine, kada je Ajla bila učenica ovdašnje Gimnazije “Pivo Karamatijević”.\nDarovita i vrijedna devetnaestogodišnja Novovarošanka lane je osvojila drugo mjesto na državnoj smotri znanja iz matematike, a istim priznanjem okitila se i 2008. godine, dok se izborenim trećim mjestom morala zadovoljiti na takmičenju u konkurenciji učenika prvog razreda srednjih škola. Zapažene rezultate Ajla je postizala i u društvenim naukama, te je za svoj uspeh i sve suve petice u dnevniku, proglašena za ðaka generacije.\n– Za postizanje dobrih rezultata potrebna je velika upornost, predanost, puno rada i odricanja, dobra organizacija vremena, ali i želja i ambicija da u svemu što radiš budeš uspješan i meðu najboljima, kaže Ajla, sada uspješan student Matematičkog fakulteta, koja je prvu godinu završila sa prosječnom ocjenom 9,7. Matematika je, kako kaže, njena velika ljubav , a prirodne nauke sfera interesovanja još od djetinjstva. Pored brojnih obaveza na fakultetu, Ajla je svestrana i u drugim oblastima. Veliki je poklonik knjige i pisane riječi, a, kako ističe, uvek pronaðe vremena za zabavu, prijatelje i šetnju srpskom prijestolnicom.\n– Čeka me još puno posla i ispita, a nakon završenih studija, planiram da svoje obrazovanje, posebno usavršavanje u oblasti računarstva i informatike, nastavim na nekom od evropskih univerzita. Voljela bih, ipak, da živim i radim u svojoj zemlji. Mislim da je i nagrada Dositeja dobra motivacija za takvu jednu odluku, ali i podsticaj za mlade i talentovane da više rade i afirmišu se na polju obrazovanja, smatra Ajla, polaskana ovim priznanjem i zadovoljna novčanom nagradom od 30.000 dinara, koja će joj svečano biti dodjeljena početkom septembra u Beogradu.\nAjla Mušović je puna riječi hvale vezane za aktivnosti Fonda za mlade talente, koje je resorno Ministarstvo oformilo zbog promocije pravih vrijednosti, sa ciljem da mladi, i nakon završene škole, ostanu u našoj zemlji. Fond je, inače, od svog osnivanja avgusta 2008. godine, stipendirao i nagradio oko četiri hiljade mladih talenata , investirajući na taj način u znanje oko osam miliona evra.


Zaštitimo Zvezdarsku šumuPunim plućima!: Samit o klimatskim promenama\nU Kopenhagenu je počela konferencija UN o klimi na kojoj će predstavnici 192 zemlje pregovarati o sporazumu kojim bi se usporilo globalno zagrevanje.\nObama, koji je trebalo u Kopenhagen da doputuje 9. decembra, dan pre nego što će mu u norveškoj prestonici Oslu biti uručena Nobelova nagrada za mir, kako je u petak uveče saopšteno iz Bele kuće, u dansku prestonicu doputovaće tek poslednjeg dana konferencije - 18. decembra.\nI obim neophodnih mera, kao i neslaganje između bogatih i siromašnih zemalja oko toga ko treba da ih finansira, ukazuju na to koliko će teško biti postići dogovor koji će svi moći da prihvate.\nSiromašne zemlje smatraju da industrijski razvijene nacije, koje su i te kako doprinele globalnom zagrevanju u vreme svog razvoja, treba da pomognu siromašnima da se izbore sa posledicama zagrevanja.\nNaučnici UN predviđaju da će u ovom veku biti više talasa vrućina, poplava, oluja, širenja pustinja i rasta nivoa mora nego ikada ranije i da će sve to pre svega pogoditi siromašne zemlje.\nPopović: Srbija sve otvorenija prema Kopenhagenu\nEkolog Srđa Popović kaže za B92 da je za početak dobro što svetski lideri sedaju za isti sto.\n“S jedne strane EU, Rusija, Japan i zemlje koje su poštovale Kjoto pokazuju nivo konsenzusa o tome koliko novca treba da se odvoji da bi se umanjila stradanja najsiromašnijih. S druge strane odluka je na onima koji su najveći zagađivači, a to je Kina, koja je u 2008. godini apsolutni šampion u proizvodnji ugljen-dioksida i SAD”, objašnjava Popović\nPrema njegovim rečima, najnovija politika Kine i SAD daju nadu da bi dogovora moglo da bude, ali u svakom slučaju početak dogovora se nazire i vrlo je dobro što oni svi sede zajedno i razgovaraju.\nDelegaciju Srbije na samitu u Kopenhagenu predvodiće premijer Mirko Cvetković. Popović podseća da je Srbija Sporazum iz Kjota ratifikovala tek pre dve godine, ali da se svest o tome koliko su klimatske promene opasne i ovde polako menja.\n“Imali smo realnu šansu da tokom prethodnih godina povučemo dosta projekata iz paketa Kjota i da zamenimo neke naše tehnologije čistim tehnologijama. Nažalost, Vlada Vojislava Koštunice za to nije imala sluha", naveo je on.\n"Imam utisak da je naša politika prema Kopenhagenu dosta otvorenija i to je prilika da se priključimo velikom svetskom vozu budući da borba protiv klimatskih promena odavno ne predstavlja luksuz nego pitanje cene. Naime, pitanje je da li ćeš da platiš na mostu, ulaganjem u nove tehnologije, ili na ćupriji, što znači da cenu naše nebrige plaćaju naša deca”, ističe Popović.\nDokument koji bi mogao da bude formulisan u Kopenhagenu, trebalo bi da zameni Protokol iz Kjota o klimatskim promenama, kome važnost ističe 2012. godine.\n7. decembar 2009. Izvor: B92, Beta Kopenhagen --


Još 29 novoobolelih od korone u Pirotskom okrugu - JuGmedia\nPrema poslednjim podacima Zavoda za javno zdravlje Pirot potvrđeno je još 29 novobolelih od virusa korona u Pirotskom okrugu. Najviše ih je iz Pirota, njih 16, Dimitrovgrada 3 , Bele Palanke 6 i Babušnice 4.\nNa analizu u laboratoriju Vatreno oko u Nišu poslata su još 23 brisa, a trenutno je u Opštoj bolnici Pirot hospitalizovano 16 pacijenata, od kojih 11 iz Pirota , tri iz Dimitovgrad i po jedan pacijent iz Palanke i Babušnice, saopštavaju iz Zavoda.\nPrema poslednjim podacima Zavoda u Pirotskom okrugu vakcinisane su 12. 923 osobe.\n“Povećava se procenat pozitivnih briseva u odnosu na ukupan broj poslatih uzoraka na PCR analizu”, rekla je Agenciji Beta epidemilog Zavoda za javno zdravlje Pirot doktorka Radmila Zec, dodajući da je broj pregleda u ambulantama, broj hospitalizovanih i novoobolelih poslednjih nedelja na istom nivou.\nKako je dodala, u školama se registruju sporadični slučajevi obolevanja učenika, ali je više đaka koji su u izolaciji zbog zaraženih članova porodice.\n“U obrazovnim ustanovama primenjuju sve preventivne mere i dodaje da ima i obolelih po povratku sa zimovanja”, istakla je doktorka Zec.


Vulin: KFOR jedini garant bezbednosti na Kosovu i Metohiji | VRANJENEWS\nVulin: KFOR jedini garant bezbednosti na Kosovu i Metohiji\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je u utorak da bi promena namene i zadataka Kosovskih snaga bezbednosti i formiranje Vojske Kosova "za Srbiju bilo apsolutno neprihvatljivo" i da bi predstavljalo "izvor nestabilnosti u regionu".\n- KFOR predstavlja jedini garant bezbednosti na prostoru Kosova i Metohije - rekao je Vulin.\nPrema saopštenju Ministarstva odbrane, Vulin je ove reči izgovorio u utorak, u susretu sa predsedavajućim Vojnom komitetu NATO vazduhoplovnim maršalom Stjuartom Pičom, koji je u poseti Republici Srbiji.\nSastanku je prisustvovao i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović, a teme su bile saradnja NATO-a sa Srbijom, s osvrtom na saradnju sa KFOR-om, kao i regionalni bezbednosni izazovi.\nMinistar odbrane rekao je da je saradnja sa NATO-om veoma dobra i istakao da takva saradnja pod okriljem Programa "Partnerstvo za mir" predstavlja "optimalni okvir naše saradnje".\nVulin je potencirao stav da je Srbija "vojno neutralna" i zahvalio što NATO poštuje vojnu neutralnost Republike Srbije.\nVazduhoplovni maršal Pič izrazio je zadovoljstvo saradnjom NATO-a i Srbije i dodao da se ona "zasniva na međusobno korisnoj saradnji".


Beta, Koha ditore\nGovoreći pred studentima u Tirani, Haradinaj je kazao da je Srbija sponzor ideje o promenama granice.\n"Zašto treba nametati takvu raspravu pošto je Srbija investirala, dala pare, stvarala prijatelje i lobirala da se ta ideja proširi i unutar nas. Zašto treba da se suočavamo sa teorijom podele. I ja nisam imao dovoljno rasprava sa mojim narodom da bi im pokazao gde je istina", kazao je Haradinaj studentima u Tirani.\nU obrazlaganju stava protiv podele Haradinaj se vratio u retrospektivi u vreme rata na Kosovu i spomenuo međunarodne sporazume, ali i naglasio da ne može biti kompromisa sa teritorijom Kosova.\nDnevnik piše da je ideja o promenama granica naišla na podršku predsednika Kosova Hašima Tačija. Haradinaj kaže da predsednik Kosova ima pravo da vodi spoljnu politiku zemlje, ali ne i da sa nekim razgovara o teritoriji i granicama. "To pravo pripada samo Skupštini Kosova", kazao je Haradinaj.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Šta posle odlaska Telenora?\nNakon što je kompanija Telenor - jedan od tri telekomunikaciona operatera u Srbiji - saopštila da razmatra ponudu za prodaju svog poslovanja na ovom području, stručnjaci se slažu u oceni da promena vlasničke strukture neće doneti bitnije promene za krajnje korisnike u Srbiji.\nIpak, ima mišljenja da izlazak ove norveške kompanije sa ovdašnjeg tržišta pobija stavove vodećih funkcionera u Srbiji da domaći Telekom bez privatizacije ne može da opstane u trenutnoj tržišnoj utakmici sa norveškim Telenorom i austrijskim VIP-om.\n- To što je Norveška odlučila da proda Telenor - jer ona je većinski vlasnik u toj kompaniji - ne znači ništa posebno, osim možda činjenice da su oni nezadovoljni profitom koji ta akvizicija ostvaruje na ovom delu Balkana i da verovatno u vidu imaju posao koji je mnogo profitabilniji i sigurniji - kaže za Radio Slobodna Evropa profesor Ekonomskog fakulteta Ljubodrag Savić.\nPodsetimo, kompanija Telenor Grupa je krajem prošle nedelje saopštila da je dobila ponude za preuzimanje njenog portfolija poslovanja u Centralnoj i Istočnoj Evropi - što se odnosi na poslovanje u Mađarskoj, Bugarskoj, Crnoj Gori i Srbiji.\n"Telenor se uključio u proces evaluacije dobijene ponude. Razmatranje dostavljenih ponuda trebalo bi da bude završeno do kraja marta, ali to neće uticati na naše poslovanje, klijente i zaposlene", navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu Telenor Grupe.\n* Preti skandinavski udar na finansijski poredak sveta, šta će biti sa Srbijom?\n* EBRD: Srbija mora kao Norveška i Finska...\nNorveška kompanija dodaje da u regionu Centralne i Istočne Evrope ima snažnu tržišnu poziciju i solidne finansijske rezultate, te da je na tom području prošle godine imala udeo od 9 posto u ukupnim prihodima Telenor Grupe.\nUprkos ovim pokazateljima, odluka Telenora o razmatranju prodaje poslovanja nije iznenađujuća za Milana Kovačevića, konsultanta za strana ulaganja.\n- Većina velikih kompanija ne prodaje samo proizvode i usluge, nego razmišlja i kada je zgodno prodati neki kapital u nekom preduzeću, a kada je zgodno nešto drugo kupiti. Oni očito imaju na umu da će uložiti u nešto što im je privlačnije od ovoga - objašnjava Kovačević.\nGlavni udeo od 54 odsto u Telenor Grupi ima norveška vlada, dok ostatak dele privatne kompanije. Na trište u Srbiji ova kompanija dolazi 2006. godine, nakon što je za 1,5 milijardi evra kupila firmu Mobi 063, koja se prethodno zvala Mobtel i bila u vlasništvu biznismena Bogoljuba Karića.\nKariću je Vlada Srbije pre 12 godina oduzela licencu, pod obrazloženjem da je poslovao sa Ekremom Lukom, kosovskim kontroverznim biznismenom, koga je zvanični Beograd optužio da je tokom devedesetih pomagao Oslobodilačku vojsku Kosova (OVK).\nDanas Telenor u Srbiji ima više od tri miliona korisnika. Profesor Ljubodrag Savić smatra da kranji korisnici neće osetiti promenu vlasnika.\n- Kada dođe do te vrste preuzimanja, uvek je dobro da to preduzeće kupi neko ko je iz branše, jer je to garancija da će on nastaviti da istom delatnošću i da će je još više unapređivati, da bi obezbedio još veći profit. Ova promena može biti putokaz kako treba voditi Telekom koji je većinski u vlasništvu Srbije - kaže Savić.\nEKONOMIJA Blumberg o prodaji Telenora: Dolazak finansijskog predatora može da uzdrma stvari


Povukla se voda iza najviše brane u SAD, pripreme za novu oluju - Sputnjik Srbija\n05:38 21 Jul 2019\n10:17 14.02.2017 (osveženo 10:36 14.02.2017) Preuzmite kraći link\nIza najviše brane u SAD, na severu Kalifornije, povukla se voda nabujala od olujnih kiša, dok inženjeri žurno izbacuju vodu iz prepunjenog rezervoara i ojačavaju pomoćni prelivnik na brani na jezeru Orovil pre novih oluja koje su najavljene za sredu.\nVlasti su saopštile da su sprečile neposrednu opasnost od katastrofalnog pucanja brane, pri čemu bi se na naseljena mesta u njenoj blizini mogla sručiti voda u visini od tri sprata, prenosi Rojters.\nMeđutim, nalog za evakuaciju oko 188.000 stanovnika ostaje na snazi do daljeg, rekao je okružni šerif Kori Honi na konferenciji za novinare u ponedeljak.\n„Moramo biti sigurni da ljudi mogu bezbedno da se vrate svojim kućama“, rekao je on.\nStanovnicima koji žive u blizini brane naloženo je u nedelju da napuste svoje domove nakon što su vlasti procenile da bi pomoćni prelivnik na brani mogao da pukne usled većeg broja oštećenja koja je pretrpeo tokom zimske sezone sa najobilnijim dosad zabeleženim padavinama na severu Kalifornije posle višegodišnjih suša.\nIznenadna naređenja za evakuaciju stanovništva usledila su nakon što su zvaničnici utvrdili da bi pomoćni prelivnik na brani mogao da popusti u bilo kom trenutku i izazove poplave u seoskim područjima duž reke Feder.\nPrethodne nedelje, na kilometar i po dugom prelivniku brane, preko kojeg se prazni voda iz veštačkog jezera za vreme tzv. velikih voda (porasta nivoa vode u reci i jezeru) — otvorila se rupa koja je dugačka 80, široka 50 i duboka 10 metara.\nBrana „Orovil“ na reci Pero nalazi se oko 240 kilometara od San Franciska, i sa visinom od 230 metara najviša je brana u SAD, dok je njeno veštačko jezero Orovil jedno od najvećih veštačkih jezera u Kaliforniji.\nIzgrađena još davne 1968. godine, hidroelektrana „Orovil“ ima kapacitet od 819 megavata.\nbrana, amerika, svet


Parnični predmet koji je bio pred Osnovnim sudom u Nišu celih 13 godina rešen je putem medijacije već na prvoj sesiji, saznaje “Blic”. Inicijalni akt ove parnice bio je podnet je još 2005. godine, a usled složenosti samog spora održan je veliki broj ročišta, prouzrokujući time ogromne troškove za sve stranke u sporu.\nKada su se nakon 13 godina, stranke na ročištu samoinicijativno izjasnile da žele da pokušaju da reše spor putem medijacije, nakon manje od mesec dana zakazana je prva sesija pred medijatorom Suzanom Stamenković koju su stranke same izabrale.\n- U pitanju je bio spor oko testamenta kojim je pokojni ostavilac svu svoju nepokretnu imovinu ostavio jednom nasledniku, što je ostalih petoro naslednika osporavalo. To je dovelo do komplikovane parnice u kojoj je bilo čak šestoro stranaka i četiri advokata a jedna stranka je preminula u toku vođenja postupka. Za 13 godina promenilo se četvoro sudija, zbog odlaska u penziju ili na druga radna mesta, što je dodatno usložnjavalo rešavanje parnice. Uz zalaganje medijatora, postignut je dogovor kojim su svih šestoro učesnika zajedno sa četiri punomoćnika, bili zadovoljni, objašnjava sudijski pomoćnik Tamara Stanojević iz Info službe za podršku alternativnom rešavanju sporova u niškom Višem i Osnovnom sudu.\nPrema njenim rečima, osim što su na ovaj način rešili sporni odnos, članovi ove porodice su ponovo uspostavili dobar međuljudski odnos i sprečili dalje vođenje sudskog postupka, samim tim i uštedele na vremenu i daljem gomilanju sudskih troškova.\nInfo služba za podršku alternativnom rešavanju sporova počela je sa radom u decembru prošle godine u Višem i Osnovnom sudu, a do sada je u postupku medijacije uspešno je rešeno preko 50 predmeta.