Švajcarska banka prvo ŠPIJUNIRALA zaposlene, a onda i Greenpeace - BIZlife\nŠvajcarska banka Credit Suisse našla se svojevremeno u centru skandala zbog špijunaže poslovnih čelnika, a švajcarski SonntagsZeitung piše da je tajno prikupljala informacije i o ekološkoj organizaciji Greenpeace.\nPoslovni direktor Credit Suissea Pierre-Olivier Bouée smenjen je u decembru prošle godine zbog špijunaže bivših članova izvršnog odbora Iqbala Khana i Petera Goerkea. Švajcarski regulator tržišta FINMA još istražuje taj slučaj.\nBanka je saopštila da izvršni direktor Tidjane Thiam nije znao za špijunažu i da je poslovni direktor doneo odluku o špijunaži na svoju ruku.\nBouee je takođe naredio šefu osiguranja da se infiltrira u Greenpeace nakon što je ta organizacija omela skupštinu deoničara banke 2017. godine, piše SonntagsZeitung.\nGreenpeace je upao na skupštinu 2017. godine kako bi protestovao protiv poslova banke vezanih za gasovod Dakota Access Pipeline u Severnoj Americi.\nGreenpeace kritikuje Suisse zbog ulaganja u fosilna goriva, podseća Rojters, dodajući i da je banka u međuvremenu obećala da će obustaviti finansiranje novih elektrana na ugljenik i smanjiti emisije štetnih gasova iz brodova koje finansira.\nPortparol Credit Suissea odbio je da komentariše pitanja bezbednosti. Iz Greenpeacea su rekli da proveravaju informacije o špijunaži i da za sada ne mogu komentarisati izveštaj švajcarskog lista.


Novopazarac koga juri Interpol SLOBODNO ŠETA SRBIJOM\nIzet - Izo Ajdinović (35), Novopazarac koga su prošle godine Europol i Enfast (Evropska mreža za aktivnu potragu begunaca) stavili na listu najvećih kriminalaca i najtraženijih osoba u Evropi, osuđen je na tri i po godine zatvora zbog pokušaja ubistva Elvedina Bibića, piše Blic\nKriminalac broj jedan na luksemburškoj listi najtraženijih, na slobodi čeka odluku Apelacionog suda u Kragujevcu koji treba da potvrdi ili obori presudu koju mu je izrekao Viši sud u Novom Pazaru.\n- Ajdinović slobodno šeta Novim Pazarom. Za njim u Srbiji nema nikakve potrage i našem pravosuđu je dostupan - kaže sagovornik "Blica" blizak pravosuđu.\nPROČITAJTE JOŠ : Novopazarcu godinu dana zatvora, oduzet Mercedes vrijedan 100.000 eura i imovina vrijedna 900.000 eura\nI dok Srbijom Ajdinović može nesmetano da se kreće, bez straha da će biti uhapšen, osim ako ne bude uhvaćen u nekom krivičnom delu, ukoliko pokuša da napusti teritoriju domovine biće mu stavljene lisice na ruke, po međunarodnoj poternici Luksemburga. U Srbiji ga od izručenja po toj poternici štiti to što mi nemamo biletaralan ugovor o izručenju sa Luksemburgom, kao recimo sa pojedinim državama iz okruženja.\n- Trenutno je jedina mogućnost da se Ajdinoviću sudu po optužbama iz Luksemburga, da pravosuđe te države, članice Evropske unije, našem sudu ustupi predmet. U tom slučaju, Ajdinoviću bi se sudilo u Srbiji - dodaje naš sagovornik.\nAjdinović je, inače, jedan od osmoro državljana Srbije čije ime je na javnoj Interpolovoj poternici. Pre toga ime mu se pojavilo na listi najtraženijih evropskih kriminalaca koju je objavio Europol, i to po zahtevu Luksembuga.\nLuksemburg Ajdinovića sumnjiči za kidnapovanje, nelegalno pritvaranje, uzimanja talaca i oružanu pljačku. Ajdinović se tereti da je 2013. godine sa svojom kriminalnom grupom zarobio luksemburšku porodicu. Oni su u Ulici Žan Šoter provalili u kuću, a Ajdinović je najstarijem muškarcu prislonio pištolj na glavu dok su njegovi saučesnici tražili novac i dragocenosti.\nIako niko od ukućana nije hteo da kaže šta od nakita poseduje, kao i gde se nalazi gotovina, razbojnici su ipak uspeli nakon više desetina minuta da pronađu 8.500 evra.\n– Kada su pronašli novac, sve su vezali, kao što su odmah vezali i oca porodice izolir-trakom. Grupa je pobegla i do danas još niko nije uhapšen. Veruje se da Izo živi u Srbiji i da bi trebalo da bude izručen da bi prisustvovao suđenju za razbojništvo u Luksemburgu – pisali su mediji u Luksemburgu.\nBibić ranio Ajdinovića u bolnici\nAjdinović je u Srbiji nepravosnažno osuđen zbog pokušaja ubistva Elvedina Bibića, u maju 2014. godine. Međutim, 30. januara prošle godine Bibić je u sobi specijalne bolnice "Novopazarska banja" pucao Ajdinoviću u nogu i ranio ga.\nPobegao je, ali je ubrzo uhapšen u okolini Sjenice, a pre toga je na Fejsbuku napisao da će se predati pravosudnim organima, jer je, kako je naveo, to njegova građanska dužnost. U poruci na ovoj društvenoj mreži poručio je da je "tačno da je pucao na Ajdinovića jer se, za razliku od policije i pravosuđa, on ne plaši kriminalaca koji napadaju žene i decu po Luksemburgu". Na Fejsbuku je takođe napisao da se to jutro u banji našao slučajno i da ništa nije bilo planirano. Sukob između njih dvojice, navodno, nastao je zbog novca dok je Bibić radio kao obezbeđenje Ajdinovićevog restorana u Novom Pazaru.\n(Izvor - Blic)\nOkt 22, 2017 4


Povodom Dečije nedelje predsednik Damjan Miljanić uručio mališanima u PU „Bambi“ poklone\nOdržani izbori za članove Saveta MZ Crvenka\nObjavio u 5. oktobra 2020.\nPovodom Dečije nedelje koja se obeležava od 5. do 11. oktobra pod sloganom „Podeljena sreća, dva puta je veća“ predsednik opštine Kula Damjan Miljanić i njegov pomoćnik Strahinja Paravina obišli su danas vrtiće „Kolibri“ i „Sunčica“ Predškolske ustanove „Bambi“ u Kuli i uručili deci prigodne poklone – lopte, sveske i pribor za crtanje.\nGoste je dočekala direktorica PU „Bambi“ Snežana Bulatović koja se zahvalila predsedniku na poklonima i istakla da se ove godine drugačije obeležava Dečija nedelja ali da svrha i ciljevi Dečije nedelje i dalje žive u našoj Predškolskoj ustanovi.\n„Zbog trenutne epidemiološke situacije malo je program ove godine izmenjen i prilagođen, ali sve aktivnosti se dešavaju na otvorenom i u okviru grupa“, rekla je direktorica Bulatović.\n-Naše najveće blago jesu deca i zato im moramo obezbediti najbolje uslove za igru i učenje. Iskoristili smo i ovu priliku da se upoznamo sa radom „Bambija“ i problemima sa kojima se susreću u radu. Lokalna samouprava ima odličnu saradnju sa rukovodstvom „Bambija“, upućeni smo jedni na druge i u trenutnim okolnostima rešavamo probleme. Slobodno mogu reći da su i opremljenost i objekti ispod kvaliteta stručnog kadra i usluge koju oni pružaju našoj deci i njihovim porodicama i na nama je da infrastrukturnim opremanjem sustignemo stručni kadar i kvalitet usluge, rekao je predsednik Miljanić.


Član Upravnog vijeća CBBiH mr. Trivo Marinković\nRođen je 14. februara 1955.godine u Prnjavoru. Mašinski fakultet, smjer organizaciono-proizvodni,završio je 1978. godine u Banjoj Luci. Na Fakultetu organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu 1994. godine je odbranio magistarski rad iz oblasti upravljanja projektima.\nProfesionalnu karijeru započeo je 1978. godine u metaloprerađivačkom i prozvodnom preduzeću „Jelšingrad“ Banja Luka, gdje je radio do 1986. godine. Bio je predsjednik Odbora za plan i razvoj i predsjednik Odbora za finansije Republičke skupštine SRBiH – Vijeće udruženog rada, a potom i član Odbora za finansije Savezne skupštine SFRJ – Vijeće republika i pokrajina. Od 1991. do 1992. godine radio je u Saveznoj upravi carina SFRJ, a od 1992. do 2004. godine u Republičkoj upravi carina Republike Srpske na različitim izvršnim i rukovodnim poslovima. Od 2004. godine zaposlen je u Upravi za indirektno oporezivanje BiH kao stručni savjetnik u kabinetu direktora, te kao šef Grupe za evropske integracije.\nU okviru dodatnog stručnog angažmana bio je predstavnik RS i BiH u Regionalnom upravnom odboru projekta Svjetske banke za poboljšanje trgovine i transporta u zemljama JI Evrope. Sarađivao je sa predstavnicima misije EU za pružanje pomoći BiH u reformi carinskih i fiskalnih pitanja, bio član stručnog i pregovaračkog tima za pripremu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju BiH sa EU, radne grupe i delegacije BiH u pripremi i vođenju pregovora o zaključivanju CEFTA i EFTA sporazuma, te stalni član Komisije za praćenje primjene Zakona o carinskoj politici. Trenutno je angažovan kao član stručne Radne grupe za izradu Strategije i Akcionog plana Integrisanog upravljanja granicom u BiH.\nU sklopu stručnog usavršavanja, završio je specijalističku obuku iz oblasti reforme javne uprave u BiH, carine i PDV-a.\nOdlukom Predsjedništva Bosne i Hercegovine od 13. jula 2015. godine, imenovan je za člana Upravnog vijeća Centralne banke Bosne i Hercegovine na mandatni period od šest godina.\nIzvještaj o finansijskoj stabilnosti 2016.\nPopis blokiranih računa pravnih subjekata, juli 2018.\nInfo CBBiH Septembar - Oktobar 2017


Ministar diplomatije Bangladeša promoviše ,,digitalnu diplomatiju,, među azijskim državama - BIDD\nDigital Diplomacy Ministar diplomatije Bangladeša promoviše ,,digitalnu diplomatiju,, među azijskim državama\nPrema informacijama sa prvog portala Bangladeša, Ministar spoljnih poslova te zemlje Abul Hassan Mahmood je predložio koncept ,,digitalne diplomatije‘‘ kao jedan od načina pristupa razvijanju ,,digitalnih vlada‘‘ zemalja Azije.\nGovoreći na međunarodnom skupu CICA-e (Konferencija o međusaradnji i izgradnji poverenja u Aziji) u Daki, istakao je da su u digitalnom dobu ,,digitalne revolucije‘‘ prouzrokovale promenu načina na koji mislimo, živimo i radimo kao i način upravljanja našim životima.\nSpomenuo je da za vlade širom sveta, digitalna transformacija nije više pitanje izbora.To zahteva današnje savremeno doba i postavlja ga kao najbitniji prioritet. Rečeno je da Internet,mobilne aplikacije i tehnologije se razvijaju ,, strahovitom brzinom‘‘.\nKapaciteti nekih azijskih zemalja da se uhvate u koštac sa takvim tehnologijama je ograničen zbog nemogućnosti modernizovanja tehnološke infrastrukture i to stvara ranjivost čitavog sistema. Troškovi prelaska na novu tehnologiju su veoma skupi i sam proces transformacije traje veoma dugo.\nMinistar je skrenuo pažnju i na bezbednosne probleme izrazivši mišnjenje da informacije koje su stvorene, kojima se upravlja i koje se skladište u sajberprostoru od strane vlada i građana moraju biti zaštićene u svakom pogledu i da ne sme biti nikakvog kompromisa po ovom pitanju. Ministar Ali je rekao da postoje zemlje u okviru CICA-e koje su tehnološki veoma napredne dok sa druge strane postoje zemlje koja dosta nazaduju po pitanju savremenih digitalnih tehnologija i obrazovanja kadrova u toj sferi.\nIstakao je da Bangladeš ulaže velike napore da digitalizuje zemlju inspirisan premijerovom Digital Bangladesh Vision 2021 kampanjom.\nDigital Bangladesh Vision 2021 je ambiciozan, politički manifest vladajuće koalicije koji ima za cilj promociju savremenih tehnologija u svim oblastima društva naročito obrazovanju, zdrastvu i ostalim javnim uslugama.\nMarko Ilić za Beogradsku inicijativu za digitalnu i javnu diplomatiju\nPrevious articleObama Touts Internet Diplomacy in Cuba\nNext articleVreme sjaja, vreme tame. Diplomate u vrtlogu istorije od XIII veka do 1941. godine


Da Valjevo prodiše Архиве - Page 3 of 9 - Valjevo\n6. March 2019.\tComments Off on Građanski aktivizam u borbi za čistiji vazduh ne jenjava!\nPrethodna dva dana u Valjevu bila su ispunjena različitim aktivnostima građanskih inicijativa i organizacija koje su skretale pažnju na problem aerozagađenja i podsticale građanstvo da se uključi i nastavi sa borbom za čistiji vazduh. Predstavnici Nacionalne koalicije za decentralizaciju, koja je partner organizacije CRTA u projektu “Građani imaju moć”, prikupljali su u ponedeljak potpise na Trgu Desanke Maksimović, podsticali Valjevce da ...\n5. March 2019.\t1 Comment\nKada će Valjevo da prodiše, pitanje je na koje tribina u organizaciji Istinomera nije dala precizan odgovor, ali je iz drugačijeg ugla dodatno akcentovala problem zagađenost vazduha u našem gradu, dala osvrt na sve što je do sada (ne)urađeno da se aerozagađenje smanji i skrenula pažnju na ključne stvari koje je neophodno učiniti da bismo koliko-toliko prodisali. Učesnici tribine pod ...\n17 predloga aktivnosti Gradskog veća za prevazilaženje problema aerozagađenja\n25. January 2019.\tComments Off on 17 predloga aktivnosti Gradskog veća za prevazilaženje problema aerozagađenja\nJedna od glavnih tački jučerašnjeg zasedanja Gradskog veća bila je posvećena problemu aerozagađenja i predlozima kako da se zagađenost vazduha u Valjevu smanji. Članovi Gradskog veća razmatrali su informacije sa javne rasprave, koja je krajem decembra meseca održana na temu aerozagađenja, i dali 17 predloga aktivosti za prevazilaženje problema sa kojim se Valjevci suočavaju i bore u zimskim mesecima. Kako se ...\nProblem aerozagađenja jedna od tema sutrašnjeg zasedanja Gradskog veća\n23. January 2019.\tComments Off on Problem aerozagađenja jedna od tema sutrašnjeg zasedanja Gradskog veća\nSutra će na 70. sednici Gradskog veća, kao 3. tačka dnevnog reda, biti razmatrane informacije sa javne rasprave na temu aerozagađenja u gradu Valjevu sa predlogom akivnosti za prevazilaženje postojećeg stanja. Dnevni red sutrašnjeg zasedanja gradskih većnika sadrži ukupno 7 tačaka, a 3. tačka biće posvećena problemu aerozagađenja uz davanje predloga aktivnosti kako da se postojeće stanje vezano za zagađenost ...


Ahern: SAD neće oklijevati da aktere u BiH smatra odgovornim za korupciju\nUpozorio je da bez provođenja reformi, investitori i finansijske institucije mogu odustati od poslovanja s BiH, dodajući da Vlada SAD-a podržava građane BiH koji traže vlast koja će omogućiti prosperitetniju budućnost bez korupcije\nVršilac dužnosti pomoćnika državnog sekretara u Ministarstvu finansija Sjedinjenih Američkih Država Paul Ahern sastao se ove sedmice s liderima i ukazao na rizik po investicijsku klimu u Bosni i Hercegovini i povjerenje građana, u slučaju da BiH ne provede ključne reforme u vezi sa sprečavanjem pranja novca i finansiranja terorizma i ne poduzme ozbiljne korake na iskorjenjivanju korupcije.\nAhern je u posjetu regiji doputovao kako bi razgovarao o prijetnji koju korupcija predstavlja za stabilnost i prosperitet zapadnog Balkana, a posebno za BiH.\nNa sastancima s predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Zoranom Tegeltijom te ministrima finansija i sigurnosti Vjekoslavom Bevandom i Selmom Cikotićem, Ahern je informiran o izazovima s kojima se BiH suočava dok se priprema za 5. krug MONEYVAL uzajamne evaluacije prema standardima Radne grupe za finansijsko djelovanje (FATF).\nAhern je naglasio da BiH mora brzo djelovati kako bi poboljšala svoj sistem sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma (AML/CFT) jer bi u protivnom mogla biti vraćena na FATF “sivu listu” zbog čega je apelirao da treba da pokaže MONEYVAL-u ne samo da je sposobna za novi zakon, nego i provedbu efikasnog sistema za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma.\nUpozorio je da bez provođenja reformi, investitori i finansijske institucije mogu odustati od poslovanja s BiH, dodajući da Vlada SAD-a podržava građane BiH koji traže vlast koja će omogućiti prosperitetniju budućnost bez korupcije.\nKao što je naglašeno u nedavno objavljenoj Strategiji SAD-a za borbu protiv korupcije, za predsjednika Josepha Bidena i njegovu administraciju, borba protiv korupcije je prioritet nacionalne sigurnosti.\nIzvršnom uredbom 14033, predsjednik Biden je također proširio ovlasti za američke sankcije na zapadnom Balkanu ciljajući na korumpirane aktere.\nZaključci Narodne skupštine Republike Srpske od 10. decembra usmjereni na povlačenje nadležnosti iz državnih institucija prijete da ponište posljednjih dvadeset šest godina mira i stabilnosti u regionu, rečeno je u saopćenju Ambasade SAD-a u BiH.\nSvi lideri u BiH imaju odgovornost da rade na smirivanju tenzija i da se uključe u dijalog kroz institucije BiH.\n– Sjedinjene Države neće oklijevati da aktere u BiH, bez obzira na njihovo političko opredjeljenje, smatraju odgovornim za njihovo destabilizirajuće djelovanje i stalnu korupciju. Ministarstvo finansija SAD može i hoće koristiti sva raspoloživa sredstva kako bi se suprotstavilo korumpiranim akterima koji ugrožavaju budućnost BiH i njenih građana – kazao je vršilac dužnosti pomoćnika državnog sekretara Ahern.\nMinistarstvo finansija SAD-a raduje se suradnji sa bh. vlastima na rješavanju problema pranja novca i finansiranja terorizma, jer je rješavanje tih problema ključno za borbu protiv sistemske korupcije. Istovremeno, Ministarstvo finansija će nastaviti pratiti političku situaciju i koristiti ovlaštenja za promoviranje stabilnosti BiH.\n#izdvojeno#joe biden#Paul Ahern\nRazgovarali Biden i Putin: Napetosti oko Ukrajine mogle bi narušiti odnose


Okrugli sto – Zelena ekonomija i reciklaža | Zeleni dijalog\nZelena poslanička grupa · 29/11/2014 · Zeleni dijalog\nOkrugli sto – Zelena ekonomija i reciklaža\nOrganizacija Arhus centar Novi Sad je u petak, 28. novembra u prostorijama Kompanije Lafarž u Beočinu organizovala Okrugli sto sa temom ” Zelena ekonomija i reciklaža”. Okruglom stolu prisustvovali su predstavnici Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, članovi i članice Odbora za zaštitu životne sredine u Skupštini Republike Srbije, članovi i članice Zelene poslaničke grupe u Skupštini Autonomne pokrajine Vojvodine, predstavnici/e lokalnih samouprava, kompacije Lafarž BFC, javnih komunalnih preduzeća, nevladinih organizacije i medija.\nDimitrije Knjeginjić, direktor Lafarža u Srbiji, govorivši o saradnji komapanije na čijem je čelu sa gradom Novim Sadom na poslovima tretmana otpada koji ova kompanija poslednjih nekloliko godina koristi za dobijanje energije, istakao je da ima prostora za unapređenje saradnje i ukazao na nih administrativnih prepreka sa kojima se suočavaju u radu. Kao najveću poteškoću izdvojio je nedostatak primarne selekcije otpada na mestima nastanka i prikupljanja gde vidi i najveći prostor za unapređenje.\nPredsednik Odbora za zaštitu životne sredine u Skupštini RS Branislav Blažić uporedio je svoja iskustva iz prethodne posete Beočinu, pre desetak godina, i izrazio zadovoljstvo unapređenim stanjem životne sredine koje je sada zatekao.\nPredrag Simić, rukovodilac grupe za upravljanje komunalnim i industrijskim otpadom u Ministarstvu za poljoprivredu i zaštitu životne sredine istakao je da neophodno povećati obim sakupljanja otpada dok je pokrajinski sekretar za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine Slobodan Puzović naglasio da je pitanje zaštite životne sredine jedno od najobimnijih poglavlja u procesu pregovora sa EU. On je istakao da je neophodno unaprediti mehanizam međusobnih pregovora lokalnih samouprava jer je po njegovom mišljenju loša komunikacija čest izvor problema.\nUvodničari na događaju bili su Darija Šajin, volonterka Arhus centra Novi Sad koja je govorila o značaju dijaloga zainteresovanih strana na temu zaštite životne sredine kao i razmene informacija u skladu sa Arhuskom konvencijom. Miloš Đajić iz Centra Modernih veština izložio je presek stanja u Republici Srbiji kada je u pitanju životna sredina i zelena ekonomija sa osvrtom na izveštaj o napretku RS u pregovorima sa EU.\nSvetlana Marušić, savetnica za čistije proizvode – upravljanje komunalnim otpadom na teritoriji AP Vojvodine govorila je o sistemu integrisanih dozvola za upravljanje otpadom dok je Jelena Mićić, koordinatorka projekta ’’Zeleni dijalog’’, govorila o Zelenoj poslaničkoj grupi i Zelenoj stolici kao mehanizmima učešća predstavnika organizacija civilnog društva u donošenju odluka. Bojan Gavrić, rukovodilac u Regionalnoj deponiji ’’Srem- Mačva’’ govorio je o iskustvima izgradnje i puštanja u pogon ove regionalne deponije.\nTokom uvodnih izlaganja i diskusije otvorena su mnoga pitanja i izlistani mnogi problemi. Zaključeno je da je upravljanje otpadom u skladu sa zakonima i direktivama EU, krucijalno pitanje očuvanja i zaštite životne sredine, kao i jedno od najzahtevnijih oblasti u smislu usklađivanja sa standardima Evropske unije. Iz razloga pokretanja efikasne akcije, te uključivanja svih nadležnih institucija, privatnog i javnog sektora, nevladinih organizacija, a u cilju efikasne implementacije domaćeg zakonodavstva i evropskih direktiva učesnici skupa jedinstveno su doneli sledeće zaključke:\n– Potrebno je što pre uspostaviti nezavisan sistem finansiranja zaštite životne sredine i to već sa budžetom za 2015. godinu;\n– Veoma je važno pokrenuti dijalog, kao i široku javnu raspravu u cilju izmena i dopuna Zakona o upravljanju otpadom u cilju lakše primene i njegovog sprovođenja na terenu;\n– U kontinuitetu jačati kapacitete lokalnih administracija u pogledu primene ekološke regulative, u okviru čega pokrenuti dijalog i saradnju sa Nacionalnom službom za zapošljavanje radi zapošljavanja stručnih kadrova na lokalu\n– Predložiti i podržati u okviru sistema državne uprave formiranje jedinstvenog Ministarstva zaštite životne sredine koje će se posvetiti samo poslovima zaštite životne sredine.


DONETA ODLUKA: Uvedene STROGE MERE u Novom Sadu zbog korona virusa\nNaredbe se odnose na usluge javnog prevoza u vozilima Javnog gradskog saobraćajnog preduzeća "Novi Sad", na privredne subjekte koji obavljaju delatnost u trgovinskim i ugostiteljskim objektima, na radno vreme pozorišta, bioskopa i drugih ustanova kulture, kao i na dozvoljen broj ljudi okupljenih na javnom zatvorenom >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << i otvorenom prostoru.\nZabranjuje se, u periodu od 23. novembra do 7. decembra 2020. godine, na teritoriji Grada Novog Sada organizovanje svečanosti, sportskih i drugih manifestacija, sem održavanja sportskih takmičenja bez prisustva publike, uz puno poštovanje i sprovođenje svih propisanih mera zaštite stanovništva od zarazne bolesti KOVID-19.\nJavno gradsko saobraćajno preduzeće "Novi Sad" će usluge javnog prevoza u gradskom, prigradskom i međumesnom prevozu, organizovati tako da popunjenost kapaciteta mesta za stajanje u vozilu ne bude veća od 50% u odnosu na dozvoljeni broj stajaćih mesta u vozilu, dok su putnici, uz obavezno korišćenje zaštitnih maski, u obavezi da dok čekaju da uđu u vozilo obezbede distancu od najmanje 2 m od ulaza/izlaza u vozilo.\nGradski štab za vanredne situacije Novog Sada zasedao je danas i doneo nove naredbe u skladu sa izuzetno ozbiljnom epidemiološkom situacijom na teritoriji grada. Naredbe se odnose na usluge javnog prevoza u vozilima Javnog gradskog saobraćajnog preduzeća „Novi Sad“, na privredne subjekte koji...


Ambasador Nemačke Tomas Šib u poseti Istočnoj Srbiji | ZA media\nGolubac, Kladovo, Zaječar izvor:\nAmbasador Savezne Republike Nemačke Tomas Šib posetiće od danas do 25. juna Istočnu Srbiju, gde će obići projekte Nemačke razvojne saradnje i sastati se sa predstavnicima lokalnih samouprava. U fokusu će biti aktivnosti projekta #EUzaTebe – za kulturno nasleđe i turizam, koji za cilj ima razvoj turizma čitavog regiona Istočne Srbije.\nKako je predviđeno posetom, Ambasador Šib najpre će razgledati Golubačku tvrđavu, a zatim posetiti radove na rekonstrukciji dela tvrđave Fetislam u Kladovu. Drugog dana obići će HE “Đerdap 1”, a zatim nastaviti posetu Rogljevačkim i Rajačkim pivnicama. To popodne planirano je i za susret sa gradonačelnikom Zaječara. Poslednjeg dana posete, u petak, 25. juna, ambasador Šib razgledaće arheološki lokalitet Felix Romulianu i svečano dodeliti nagrade za najbolje radove sa Dečije likovne kolonije “Felix Romuliana” koja je u ponedeljak počela na ovom lokalitetu.\n“Radujem se poseti Istočnoj Srbiji i nadam se da će kraj pandemije uskoro doći. Veoma je važno pripremiti se za talas turista, koji će uslediti. Ulaganjem u kulturno nasleđe i turizam, doprineće se društvenom i ekonomskom oporavku od posledica COVID-a. Zajedničkim sredstvima, Evropska unija i Vlada Savezne Republike Nemačke podržavaju razvoj turizma u Istočnoj Srbiji i očuvanje kulturnog nasleđa. Poseban fokus projekta je da se podrže mala i mikro preduzeća, odnosno preduzetnici kojima turizam predstavlja osnovni izvor zarade. Do sada, 124 privatnika iz oblasti ugostiteljstva i turizma je dobilo bespovratna sredstva, u maksimalnom iznosu od 10.000 evra, kojima su znatno podigli nivo usluga. Krajnji cilj projekta je da se celokupna turistička ponuda Istočne Srbije podigne na najviši nivo, čime bi turizam postao pokretač ekonomskog razvoja, i da Istočna Srbija bude još popularnija turistička destinacija, ne samo u Srbiji, već u celoj Evropi i svetu.”\nProjekat “#EUzaTebe – za kulturno nasleđe i turizam” usmeren na razvoj turizma kao značajnog privrednog potencijala za ekonomski razvoj Istočne Srbije i Donjeg Podunavlja. Finansiraju ga Evropska unija sa 15 miliona evra i nemačko Savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj BMZ sa 1,6 miliona evra, a sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ.\nKategorije: Vesti\tTagovi: #EU za tebe Za kulturno nesleđe i turizam, Istočna Srbija, Nemački ambasador Tomas Šib\tKomentari


Pašalić: Agrarni budžet za 2021. godinu 75 miliona, to nije sve\nFoto: Arhiva / Ilustracija | Pašalić: Agrarni budžet za 2021. godinu 75 miliona, to nije sve\nSrna 20.12.2020 20:25\nBANJALUKA - Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić izjavio je da agrarni budžet za narednu godinu iznosi 75 miliona KM, ali da to nisu sva sredstva koja će biti izdvojena.\n"Imamo i određene pozicije koje se odnose na veterinarstvo i neke druge namjene. Imamo i dodatna sredstva iz različitih projekta koja nisu kreditna, a riječ je od 100 do 150 miliona KM koja će direktno da budu plasirana u poljoprivrednu proizvodnju", rekao je Pašalić za Alternativnu televiziju.\n"Do sada smo isplatili nešto manje od 50 miliona KM od predviđenih 70, koliko iznosi agrarni budžet za ovu godinu. Imamo ambiciju da do kraja februara naredne godine sve izmirimo. Iz Kompenzacionog fonda od odobrenih 10 miliona KM isplatili smo osam", dodao je Pašalić.\n"Ovim isplatama smo angažovali i 39 miliona KM sredstava poljoprivrednih proizvođača što je ukupno oko 50 miliona KM. Sredstva su iskorištena za nabavku traktora, priključaka i izgradnju staja. Ukoliko ovu mjeru zadržimo, a hoćemo, možemo obnoviti poljoprivrednu mehanizaciju što je preduslov za razvoj poljoprivrede", rekao Pašalić.\n"Trenutno radimo u Brodu, Srpcu, Bijeljini i Milićima, a naredne godine radićemo u Modriči, Zvorniku i Doboju. Sredstva ulažemo u izgradnju nasipa i uređenje riječnih korita, a počećemo naredne godine da radimo i dionicu drinskog nasipa u Bijeljini", zaključio je Pašalić.


Napajanja za medicinske uređaje za obezbeđivanje najvišeg stepena bezbednosti\nPodručje medicine danas je pod uticajem velikih zdravstvenih izazova, kao što je npr. brzo širenje virusnih bolesti COVID-19. Kad se svetu žuri sa isporukom medicinskih uređaja, utoliko je važnije da uređaji budu bezbedni i pouzdani. Napajanja imaju važnu ulogu u obezbeđivanju bezbednosti pacijenta prilikom korišćenja bilo kog medicinskog uređaja i moraju da ispunjavaju stroge međunarodne standarde. Treće izdanje standarda ES/IEC/EN 60601-1 uvodi smernice, koje su strože u poređenju sa smernicama za druge uređaje. Izbor napajanja za medicinsku primenu i njihove specifikacije su područje, kome moramo da pristupimo izuzetno oprezno. Savremena medicinska oprema predviđa korišćenje napajanja, koji su kompaktna, lagana, troškovno efikasna, pouzdana i izuzetno bezbedna.\nPodručje napajanja za medicinske uređaje pokrivamo paletom platforme adaptera i ugradnih napajanja za aplikacije u medicini, kao što su ultrazvuk, kondenzatori kiseonika i rentgen. Sarađujemo sa preduzećima XP Power, CUI (a bel group) i Delta Electronics, koja nude pouzdane i bezbedne proizvode.\nUgradna napajanja bez kućišta\nMožete birati između različitih kvalitetnih ugradnih napajanja za korišćenje u medicinske svrhe. Napajanja sa otvorenim okvirom veoma su efikasno i pouzdano rešenje za unutrašnje napajanje medicinske opreme ili sistema električnom energijom.\nUgradna napajanja u kućištu\nSva zatvorena napajanja su certifikovana za medicinsku opremu i ITE bezbednost. Proizvodi u jakom metalnom kućištu mogu se koristiti za medicinsku i ITE opremu.\nUgradna napajanja serije IMA\nSerija napajanja IMA je efikasno i pametno rešenje sa medicinskim certifikatima i potvrdom za korišćenje u medicini.\nNudimo i napajanje u izvedbi sa standardnim oblikom ATX i izlaznim priključnim pinovima. Certifikovana su na osnovu medicinskih standarda i odgovarajući za korišćenje sa medicinskim uređajima sa klasifikacijom tipa BF. Serija podesivih napajanja koristi se za medicinske svrhe i u industriji. Opremljena je univerzalnim AC priključkom od 90 VAC i ima širok opseg radne temperature od -20 °C do 70 °C (sa punom snagom delovanja do 50 °C).\nNudimo kvalitetne adaptere vodećih proizvođača napajanja, koji obezbeđuju snabdevanja eksternom električnom energijom visokog kvaliteta za medicinske sisteme i opremu.


EXPO Serbia | Srpska biznis zajednica\nNastupom na Expo 2020 Dubai Republika Srbija želi da predstavi i promoviše srpsku biznis zajednicu na međunarodnoj sceni i otvori nove poslovne mogućnosti, kao i prilike za razvoj novih biznis partnerstava domaćim privrednicima i kompanijama. Za realizaciju biznis programa zaduženi su Privredna komora Srbije, Razvojna agencija Srbije i operativni tim za svetsku izložbu, a poslovnu strategiju čine niz poslovnih B2B sastanaka, prezentacija i investicionih konferencija, kao i učešće na zvaničnim Expo poslovnim forumima i na srpskom međunarodnom poslovnom forumu.\nPrivredna komora Srbije je tokom trajanja Dubai Expo 2020 zadužena za poslovno umrežavanje privrednika iz Srbije sa potencijalnim partnerima iz sveta i UAE. U tu svrhu, Privredna komora Srbije iznajmila je prostor u slobodnoj zoni Dubai South, koji je stavljen na korišćenje privrednicima tokom njihovog boravka u Dubaiju, kao i onim privrednicima koji nameravaju da otpočnu poslovanje u ovom emiratu. Prostor je opremljen svim neophodnim elementima infrastrukture (izložbeni prostor, pametni stolovi, kancelarijski prostor) koji privrednici mogu da koriste za predstavljanje svojih proizvoda/usluga, kao i za sastanke sa svojim potencijalnim partnerima.\nOvo su najatraktivniji investicioni sektori u Srbiji:\nVisoke tehnologije, ekonomija znanja i ICT\nInfrastruktura i građevina\nSrbija je daleko odmakla u procesu privredne transformacije kako bi budući rast bio zasnovan na novim tehnologijama, digitalizaciji, inovacijama, kreativnosti i znanju. U tom smislu je industrija informaciono-komunikacionih tehnologija strateški važna jer je, između ostalog, već postala najveća neto izvozna delatnost i najbrže rastuća grana industrije u zemlji. Investitori u ovoj grani industrije su kompanije koje se bave istraživanjem i razvojem, razvojem softvera i drugim IT uslugama kao što su Shared services, Business process outsourcing, IT consulting itd. Veoma dobri rezultati u ovom sektoru su postignuti zahvaljujući domaćem ICT sektoru koji je pokazao svoj kvalitet i u kojem su neke od domaćih kompanija akvizirane od najvećih svetskih ICT kuća, kao i zahvaljujući direktnim investicijama stranih kompanija, svetskih lidera u svojim oblastima. Ukupne akvizicije u ICT sektoru u Srbiji u kojima su učestvovale neke od najvećih svetskih kompanija kao što su Take-Two Interactive, Epic Games, Nutanix, GoDaddy itd. vredne su više od 878 miliona dolara. Microsoft, NCR, Levi9, Endava, ZF, Continental, Schneider Electric, Asecco, Clarivate i BlackRock samo su neka od renomiranih imena prisutnih u Srbiji iz sektora visoke tehnologije sa ICT, istraživačkim, razvojnim i drugim centrima.\nDrugu strateški važnu granu čine BIO4 oblasti: biomedicina, biotehnologija, bioinformatika i biodiverzitet, koje se tek razvijaju ali koje imaju potencijal da po svom uticaju na privredu, zdravlje, ekologiju i druge oblasti života, čak nadmaše današnju digitalnu revoluciju. Treća oblast je veštačka inteligencija, a Srbija na strateški način vodi razvoj prateći već usvojenu strategiju razvoja, čiji ključni deo čini uspostavljanje savremenog Instituta za veštačku inteligenciju.\nPomoć države ekonomiji znanja ogleda se u nekoliko ključnih aspekata: obrazovanju, infrastrukturi i unapređenju poresko-pravnog okruženja. U obrazovanje za digitalno doba je uvedeno učenje programiranja u osnovnim školama i specijalni programi u srednjim školama i na fakultetima, koji će obezbediti da generacije koje dolaze svojim znanjima i veštinama budu spremni da se priključe i najboljim kompanijama. Infrastruktura se razvija kroz izgradnju novih obrazovnih i naučnih kapaciteta, ali i formiranje četiri naučno-tehnološka parka i velikog broja startap centara širom Srbije, kao i uspostavljanjem savremenog data centra sa AI platformom i nacionalnim superkompjuterom, uz konstantne napore za što kvalitetnijom internet infrastrukturom.\nAutomobilska industrija u Srbiji je sektor broj 1 kada je reč o stranim direktnim investicijama. Sa prometom od 4 milijarde evra u 2019. godini, 69.000 zaposlenih i tradicijom u proizvodnji motornih vozila dugom preko 80 godina, Srbija danas spremno ulazi u novo doba automobilske industrije i pruža velike mogućnosti za investiranje.\nVeć uspostavljena mreža dobavljača i OEM fabrika dobiće novu dimenziju kroz najveće prirodne resurse litijuma u Evropi. Plan Srbije je da uspostavi ceo lanac proizvodnje koji počinje od same rude litijuma, preko njegove prerade do proizvodnje baterija i na kraju samih električnih vozila. Sa znanjem i iskustvom u konvencionalnoj autoindustriji, kvalitetnom i obrazovanom radnom snagom, konkurentnim operativnim troškovima i podrškom države, strana direktna ulaganja u segmentu e-mobility u Srbiji su u evidentnom porastu, a ujedno e-mobility predstavlja najveći potencijal za dalja ulaganja. Fokusirajući se na istraživanje i razvoj, trendove industrije koji se okreću autonomnoj vožnji i e-pogonu, Srbija je idealna sredina za kompanije koje razmišljaju o budućnosti i zaštiti cele planete.\nSrbija poseduje razvijenu proizvodnju hrane na 5 miliona hektara poljoprivrednog zemljišta u odličnim klimatskim uslovima što Srbiju čini samoodrživom zemljom koja proizvodi i izvozi sirovine i proizvode za hranu u region i svet. Svetski smo lideri u izvozu smrznutih malina, a u 2019. godini izvoz smrznutog bobičastog voća iz Srbije predstavljao je trećinu ukupnog globalnog izvoza ovog tipa voća.\nKvalitetu i konstantnom unapređenju industrije doprinosi 16 specijalizovanih istraživačkih instituta, sa čijom ekspertizom ovaj sektor konstantno teži tehnološki naprednoj proizvodnji, samim tim visokokvalitetnim proizvodima i ekološki orijentisanoj proizvodnji. Uz to, Srbija poseduje veliki potencijal u segmentu organske proizvodnje imajući u vidu raspoložive prirodne resurse. Trenutno postoji 6.300 sertifikovanih proizvođača organske hrane, a broj biznisa koji su posvećeni organskoj proizvodnji intenzivno je rastao u poslednjoj deceniji.\nSrbija je ponosni domaćin Evropskog centra izvrsnosti za IКT rešenja u poljoprivredi (Institut Biosense).\nSrpsko tržište mešovite namene nekretnina transformiše svoje gradove i urbane četvrti tehnološkim inovacijama i rešenjima pametnih gradova, među kojima prednjači projekat “Beograd na vodi” (izgradio Eagle Hills, U.A.E.).\nSrbija, sa 50 banjskih i klimatskih mesta i više od 1.000 izvora vode širom zemlje obogaćene mineralima (Na, S, Ca, K, Mg), sa temperaturom koja doseže i 110°C, poseduje velike potencijale zdravstvenog turizma koji tek treba da se razviju. O značaju sprskih banja govori i bogata istorija i tradicija, odnosno banjska infrastruktura i kupatila koja su i stari Rimljani i Turci gradili na ovim područjima. Imajući u vidu da od ukupnog broja turista u banjskim mestima 87% predstavljaju domaći, potencijal za razvoj internacionalnog turizma je izuzetno veliki, uzimajući u obzir i da su banjska mesta najposećenija turistička mesta Srbije, posećenija i od Beograda, i da su poslednjih godina, podrškom države, doživela izuzetan rast hotelskih i smeštajnih kapaciteta.\nJedan od najznačajnijih aspekata za razvoj internacionalnog turizma je i bezvizni režim koji Srbija ima sa najvećim ekonomijama i zemljama sveta, kao što su SAD, EU, Rusija, Kina, Indija itd, što Srbiju čini turističkom destinacijom koju preko 3.6 milijarde ljudi mogu posetiti bez vize. Avio saobraćaj i direktne avio linije do svakog većeg grada u Evropi, na Bliskom Istoku i u Aziji, kao i direktna linija do SAD-a preko Njujorka postavljaju Srbiju kao fokalnu tačku međunarodnog saobraćaja u regionu, što predstavlja fantastičnu osnovu za dalji razvoj turističkog saobraćaja.\nSa preko 60 godina dugom tradicijom proizvodnje u hemijskoj industriji, bazom od preko 2.200 postojećih kompanija u sektoru i lancem vrednosti hemijskih sirovina, Srbija prepoznaje značaj i potencijal za rast hemijske industrije i preduzima nove korake u podsticanju razvoja industrije kreiranjem prvog industrijsko-hemijskog parka u zemlji. Industrijsko-hemijski park Prahovo se razvija na atraktivnoj lokaciji Prahovo, na obali Dunava, i pruža idealnu podršku investitorima u vidu infrastrukture i drugih neophodnih uslova, rad u okviru šire proizvodne baze, dok se kompanije u potpunosti mogu usresrediti na svoju osnovnu delatnost, investiranje i ulaganje u pogone.\nSektor mašina i opreme u Srbiji ima potencijal da postane jedan od pokretača društveno-ekonomsko-tehnološkog razvoja zemlje. Ovaj sektor karakterišu uspešna mala i srednja privredna društva, jaka izvozna orijentisanost i diverzifikovani proizvodni program, sa značajnim potencijalom za inovacije i prostorom za ulazak novih kompanija.\nCentar Srbija u Južnom Dubaiju\nPored aktivnosti na Paviljonu Republike Srbije, biznis strategija obuhvatiće i poslovni centra za srpska preduzeća koja razmatraju proširenje na tržišta Dubaija i Ujedinjenih Arapskih Emirata i to u poslovnom distriktu Južni Dubai (Dubai South).\nOva slobodna zona, na\nprostora, sa lukom, aerodromom, rezidencijalnim i kancelarijskim kapacitetima, pruža mogućnosti za otpočinjanje i razvoj najrazličitijih vrsta poslovanja, bez ograničenja delatnosti kompanija.\nPrivredna komora Srbije, nadležna za realizaciju događaja u okviru Srbija haba, koristiće svoj prostor za:\npredstavljanje srpskih kompanija iz različitih industrija,\nprezentaciju konkretnih proizvoda i usluga naših kompanija kroz show room-ove,\nkao i za umrežavanje i razgovore sa potencijalnim partnerima.\nKompanije u okviru biznis haba mogu da se\nposlovno povezuju sa drugim firmama i počnu poslovanje u UAE po povlašćenim uslovima, uz podršku Privredne komore Srbije.\nUkoliko ste zainteresovani za učešće u biznis programu na Svetskoj izložbi Dubai EXPO 2020 obratite nam se putem kontak forme ili direktno Privrednoj komori Srbije i Razvojnoj agencije Srbije.


EKSKLUZIVNO: Policija ne dozvoljava ULAZAK NA KOSOVO bez DVE VAKCINE - InfoVranjske\nEKSKLUZIVNO: Policija ne dozvoljava ULAZAK NA KOSOVO bez DVE VAKCINE\nOd srede ujutru policija vraća građane sa granice sa Kosovom zbog vakcinacije, eksuzivno saznaju na licu mesta Info Vranjske.\nPrema rečima Vranjanaca sa lica mesta kod prelaza Bela zemlja, pratično Bujanovca i Gnjilana, kosovska policija nenajavljeno od srede ujutru od onih koji žele da uđu na teritoriju južne srpske pokrjine traži sertifikat, ili potvrdu, da su dva puta vakcinisani, što do sada nije bio slučaj.\nKako se dešava da ima i slučajeva samo jednokratne vakcinacije, veliki je broj građana koji zbog ove nove mere u sredu nisu uspeli da pređu granicu i vraćeni su kući.\nIlustracija FOTO google maps\nMoja supruga je vakcinisana samo jednom, tako da mi ništa nije značilo što ja imam sertifikat. Policajac je bio Sribn, moj đak, ali kaže, molim te, ne smem da te pustim, ne mogu i ovaj posao da izgubim – priča svoj doživljaj sa granice jedan Vranjanac.\nPodsetimo da veliki broj ljudi iz Vranja radi na Kosovu, u školama, zdravstvenim ustaovama i slično, i svakodnevno migrira tamo i nazad, pa je sada i ovaj protok ljudi ovom do sada nepoznatom merom doveden u pitanje.\nBela zemlja granica KOsovo Vakcina\nJedna informacija za vaše novinare, linija razgraničenja između KiM i centralne Srbije se zove administrativna linija a ne granica!!!


Radovi na obnovi Odeljenja Zvezdara pri kraju – GC BEOGRAD\nRadovi na obnovi Odeljenja Zvezdara pri kraju\nSekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević obišla je Gradski centar za socijalni rad u Beogradu, Odeljenje Zvezdara u kojem su u toku završni radovi na rekonstrukciji objekta. Na ovom objektu obavljena je kompletna rekonstrukcija krova, zamenjena je gromobranska instalacija, zatim krovni prozor, strehe i oluci, a u toku je krečenje i ugradnja novog plafona sa LED rasvetom u celom objektu.\nObilasku radova prisustvovala je i direktorka Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu Zorica Pavlović, član Opštinskog veća Zvezdare Vladan Jeremić i rukovodilac Odeljenja Zvezdara Nemanja Antonijević.\nNataša Stanisavljević je istakla da Grad Beograd i Sekretarijat za socijalnu zaštitu ulaganjem u obnovu objekata i širokom paletom socijalnih usluga pokazuju da kontinuirano sprovode odgovornu socijalnu politiku.\n– U objektu odeljenja na Zvezdari radi više od 40 zaposlenih i ovom rekonstrukcijom obezbedićemo za njih bolje uslove za rad, ali i bolje uslove za više od 10.000 građana Zvezdare koji su korisnici usluga Centra za socijalni rad. Sam objekat star je više od 50 godina i svedoci smo višedecenijskog neulaganja u objekte socijalne zaštite, jer je poslednji sagrađen 1992. godine na Čukarici. Sadašnja gradska vlast u poslednjih pet godina izgradila je Centar za socijalni rad u Obrenovcu, renovirala i adaptirala prostorije Centra za socijalni rad na Čukarici, a pokrenuli smo i projektovanje za novi centar u Barajevu. Takođe, trenutno obilazimo sve objekte socijalne zaštite na svim opštinama kako bismo proverili potrebu za eventualnim renoviranjem, adaptacijom ili otvaranjem novih objekata – kazala je Stanisavljevićeva, podsetivši da je uz širok spektar usluga iz oblasti socijalne zaštite za potrebe slabovidih prošle godine nabavljen i uređaj koji može štampati na Brajevom pismu, kao i da je njegova nabavka izvesna za sva gradska odeljenja Centra za socijalni rad.\nOna je podvukla da će Grad Beograd nastojati da i dalje sagledava potrebe svojih sugrađana, pružajući im podršku i neophodnu pomoć unapređenjem sistema socijalne zaštite, razvijanjem raznovrsnih servisnih usluga namenjenih osetljivoj kategoriji stanovništva i kontinuiranom međusektorskom saradnjom institucija i ustanova koje se bave socijalnom zaštitom.\nDirektorka Gradskog centra Zorica Pavlović je izrazila zadovoljstvo i zahvalnost Gradu Beogradu i nadležnom sekretarijatu koji su omogućili da se stvore dostojni uslovi kako za korisnike tako i za zaposlene.\n– Uselili smo se u novi prostor na Vračaru i u Surčinu. Dobili smo nove automobile, obezbeđeni su svi uslovi za povećanje bezbednosti, imamo video-nadzor, Čukarica se takođe radi i ovde se radi. Naš plan koji smo napravili pre nekoliko godina je zaista ambiciozan i, na naše zadovoljstvo, lista stvari koje treba da se završe je sve kraća i kraća – istakla je Zorica Pavlović.\nPovršina objekta Centra za socijalni rad Zvezdara od 350 kvadratnih metara sa 35 kancelarija pre renoviranja nije odgovarala prostornim standardima o uslovima rada, a obnovom ovog centra biće ispunjeni svi standardi koji se zahtevaju za objekte ovog tipa.


Vaclav Bezdekovskы je diplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta Charles u Pragu. Po završetku studija radio je dve godine kao advokat za rizik odgovornosti u nemačkoj osiguravajućoj kompaniji Gerling-Konzern, gde je doprineo uglavnom stvaranju zakona osiguranja i pisanju velikih industrijskih rizika. Posle toga, radio je u zagovaranju, gde se, pored pitanja osiguranja, bavio naročito pitanjima trgovinskog prava i javnih nabavki.\nPridružio se kompaniji RENOMIA 2007. godine kao viši menadžer računa, a od 2010. radio je kao advokat. U okviru ovih pozicija, pored pravne pomoći, pružao je i podršku u oblasti odgovornosti za štetu i metodologiju proizvoda osiguranja od odgovornosti. Od maja 2012. godine nalazi se na poziciji direktora Pravnog odeljenja, gde se i dalje fokusira na pravne aspekte osiguranja, usaglašavanja i javnih nabavki.


Promena vlasti u Indjiji - IndjijaCafe\nHome Bez dlake Promena vlasti u Indjiji\nObjavio: IndjijaCafeDatum: 25 aprila, 2016 U: Bez dlake, Opština Indjija0 KomentaraPopularnost: PREGLEDA 3.423\nS obzirom da na sajtu Opstine Indjija nema rezultata glasanja verovatno iz razloga sto to ocigledno nije Opstinski sajt nego stranacki i s obzirom da predhodna vlast ovoga puta nije pobedila tako da nista ni od objave za gradjane Indjija. Stranka SNS sa Vladimirom Gakom na celu je ubedljivo ovoga puta pobedila na ovogodisnjim izborima sa dobijenih 21 odbornika dok je predhodna vlast dobila samo 11, Sps tri a Srs dva odbornika. Moglo bi se slobodno reci da “dzaba” ste nam kopali ulice pred izbore i ulozili ko zna koliko miliona/milijardi dinara iz bedne kase koju su tesko napunili gradjani nase Opstine.\nNa glasanje je izaslo oko 60 procenata gradjana, da li je to dobro ili lose gradjanima je vise muka, nekima od predhodne vlasti a nekima od ove nove, no nakon 15ak godina vladanja, za nekog loseg a za nekog dobrog, vreme je da se i neko drugi pokaze. Da li cemo i ovoga puta cuti prazne price, sarene laze kojih smo se vec naslusali pre izbora to nam samo preostaje da vidimo.\nPogledajte video snimak TV Duela naseg predhodnog i buduceg predsednika Opstine Indjija.


18. avgust/kolovoz, 2007.\nNaoružani napadači oteli su Nemicu iz restorana u zapadnom Kabulu. Pretpostavlja se da je radila u jednoj od međunarodnih organizacija za humanitarnu pomoć. Istovremeno, u napadu bombaša na konvoj snaga bezbednosti u juznom Avganistanu poginulo je 15 ljudi, među njima i 11 civila uključujući žene i decu.\nPregovori za oslobađanje 19 južnokorejskih talaca koje su prošlog meseca u Avganistanu oteli talibani propali su i savet pobunjenika razmatra njihovu dalju sudbinu, saopštio je u subotu njihov portparol Kari Mohamad Jusuf.\nTalibani su u ponedeljak pustili dve Južnokorejke, što je prvo oslobađanje talaca otkad su prošlog meseca u provinciji Ghazni zarobili autobus sa južnokorejskim dobrovoljcima humanitarne organizacije. Nekoliko dana nakon kasnije, talibani su ubili dva taoca.\nSeul je više puta ponovio da nema uticaja na Kabul kako bi se oslobodili zatvoreni talibani, što je uslov ekstremista da bi


RTS odbio zahtev Obradovića za učešće u emisiji: Prihvatanjem bi presedan postao pravilo | Boom93\nRTS odbio zahtev Obradovića za učešće u emisiji: Prihvatanjem bi presedan postao pravilo\nPres služba Radio-televizije Srbije saopštila je da odbija zahtev lidera Dveri Boška Obradovića da u emisiji na tom javnom servisu objasni razloge zbog kojih je stupio u štrajk glađu ispred Skupštine Srbije. U saopštenju se navodi da je RTS o tim razlozima redovno izveštavao u informativnim emisijama. Istovremeno, pozvali su Obradovića da prekine štrajk glađu.\n“Ako bi Radio-televizija Srbije pristala na Vaš zahtev, taj presedan bi sutra mogao da postane pravilo, jer bi sa puno prava svoj sat programa mogla da traži samohrana majka čija su deca gladna i bosa, student koji peti put pada na istom ispitu, fudbaler koji je promašio penal, ratar kome je nevreme uništilo letinu, partija koja ne može da pređe izborni cenzus… Zbog svega toga, pozivamo Vas još jednom da prekinete štrajk glađu”, piše u saopštenju.\nNavode i da se “prostor na RTS-u ne može se osvajati testerama ili protestima”.\n“Pristanemo li na takvu praksu da se do specijalnih emisija dođe preko skupštinskih stepenica, ostaje dilema zašto takvu emisiju ne bi dobio bilo ko ko proceni da mu pripada neuporedivo više medijskog prostora nego što ga trenutno ima”, ističe se u saopštenju.\nSvoj zadatak tačnog, pravovremenog i nepristrasnog informisanja Radio-televizija Srbije je obavila, dodaje se.\n“Međutim, Vi i dalje ne odustajete od namere da budete nezakoniti i neizabrani glavni urednik Informativnog programa Radio-televizije Srbije. O Vašem stalnom ugrožavanju nezavisnosti javnog medijskog servisa RTS će obavestiti i Evropski parlament i novinarska udruženja. To što je politička grupacija kojoj pripadate iz Skupštine izašla u hodnike i na stepenice i lišila sebe mogućnosti da je u skupštinskim prenosima redovno vidi i čuje i do milion gledalaca dnevno, nije naša krivica”, navode.\nZaključuju i podržavaju Obradovićev zahtev da “tužilaštvo prestane da selektivno radi svoj posao”.\n“Da ga nije tako radilo, već bi neko odgovarao za nasilan upad u RTS 16. marta prošle godine”, navode na kraju saopštenja.\nLider Pokreta Dveri Boško Obradović, koji je ispred Skupštine Srbije u štrajku glađu već osam dana, najavio je da će, zajedno sa poslanikom Ivanom Kostićem, nastaviti protest.\nObradović je rekao da je vrsta protesta kakav je on odabrao, štrajk glađu ispred zgrade Skupštine Srbije, ostao “jedini način da se skrene pažnja i domaće i međunarodne javnosti na to šta se u Srbiji dešava”.\nOznakeBoško Obradović Dveri protest RTS Srbija\nFridom haus stoji iza zaključaka o Srbiji\nSSP u Požarevcu ponovo postavio pitanja izvršnoj vlasti


Vučić i Dodik otvorili 36 kilometara autoputa od Prnjavora do Doboja – Balkanekspresrb.rs\nDa budem otvoren, mi i Hrvati i posebno mi Srbi i Bošnjaci mora ćemo narednih i 100 i 200 godina da živimo u miru. Onaj ko misli drugačije, onaj ko bi da prebrojava vojno sposobne i oruđe i oružje, taj ne misli dobro svom narodu ma s koje strane da je – naglasio je Vučić\nPREDSEDNIK Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Prnjavoru da će Srbi i Bošnjaci morati narednih i 100 i 200 godina da žive u miru i naglasio da je neophodno smirivanje tenzija, mir i stabilnost.\nPolitičke poruke, rekao je da želi da svede na jednu – ne mešajući se i nikada ne pokušavajući da Srbija „izigrava bilo kakvog starijeg brata ili nešto slično“, želi sve da zamoli za smirivanje tenzija uvek, a da se osiguraju mir i stabilnost.\n-Jer autoputevi znače put u budućnost, u mir i stabilnost i uveran sam da će biti snage i u RS i FBiH, ukupno BiH, za to. Da budem otvoren, mi i Hrvati i posebno mi Srbi i Bošnjaci mora ćemo narednih i 100 i 200 godina da živimo u miru. Onaj ko misli drugačije, onaj ko bi da prebrojava vojno sposobne i oruđe i oružje, taj ne misli dobro svom narodu ma s koje strane da je – naglasio je Vučić.\nNa pitanje da li će smirivanju tenzija doprinjeti i kada je reč o najavljenom referendumu u RS-u, o Danu RS-a, kazao je da je o tome već nekoliko puta razgovarano i da Srbija ima svoje stavove, predsendik RS-a Milorad Dodik svoje i neki treći svoje.\nVučić je u izjavi novinarima ponovio da 36 kilometara autoputa, čijem otvaranju je danas prisustvovao u Prnjavoru, na deonici do Doboja, veoma bitno ne samo za RS, BiH, već i za Hrvatsku i Srbiju, jer će se povezati s regionalnim putevima.(Agencije)♦\nTagsAleksandar Vučić autoput Milorad Dodik Pnjavor - Doboj


“U matematičkom smislu, porebno je da listiće u potpunosti ručno prebrojimo, jer je razlika među kandidatima veoma mala. Želimo da počnemo pre kraja nedelje”, izjavio je Bred Rafensperger zvaničnik američke države Džordžija.\nU međuvremenu, Donald Tramp republikanski kandidat i aktuelni američki predsednik, odneo je pobedu na izborima u američkoj državi Aljaska. Prema projekcijama Glasa Amerike Tramp je osvojio tri elektorska glasa i čime ih ukupno ima 217.\nTramp, ne priznaje projekciju o pobedi izabranog predsednika Džozefa Bajdena, koju su kablovska TV mreža Si En En (CNN) i novinska agencija Asošijeted pres, a potom i svi ostali veći američki mediji, objavili u subotu tokom kasnog prepodneva.\nTakođe, sekretar za pravosuđe Vilijam Bar, ovlastio je federalne tužioce širom Sjedinjenih Država da istraže navode o nepravilnostima tokom glasanja, ukoliko one postoje, pre nego što bi ishod američkih predsedničkih izbora bio potvrđen.\nKljučni republikanski lideri u Vašingtonu priklonili su se Trampu u pravnoj borbi kako bi pokazali da je prevara u vezi sa brojanjem glasova dovoljno raširena da bi se poništila projektovana pobeda demokrate Džoa Bajdena na predsedničkim izborima u SAD.


U prvih 100 dana usvojeno više od 40 finansijskih zakona\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali izjavio je danas da je rad ovog ministarstva u prvih sto dana Vlade obeležila borba za očuvanje radnih mesta, spas srpske ekonomije, smanjenje negativnih posledica COVID-19, kao i usvajanje više od 40 zakona.\nMali je u izjavi za agenciju Tanjug najavio da će verovatno biti potpisan novi aranžman sa MMF-om, a za nekoliko dana kreće i novi paket mera za podršku privredi, objasnivši da se tako borimo za svako radno mesto, ali i za dolazak stranih investitora i izgradnju auto-puteva.\nOn je dodao da je Zakon o fiskalizaciji, koji bi trebalo da dodatno doprinese smanjenju sive ekonomije, jedan od najvažnijih zakonskih akata koji su doneti u proteklom periodu.\nPrema njegovim rečima, prvih 100 dana rada Ministarstva finansija obeležio je i jedan rebalans budžeta, ali i usvajanje budžeta za 2021. godinu, kojim je predviđeno povećanje plata, penzija i minimalne cene rada.\nMinistarstvo je, kako je ukazao, uspešno završilo i aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), koji je dao sve pohvale Srbiji za reforme sprovedene u prethodnom periodu.\nKraj prošle godine obeležio je i završetak pronalaženja strateškog partnera za Komercijalnu banku, što je bila ogromna, teška i duga transakcija koju smo uspešno okončali, podsetio je ministar.\nOn je napomenuo i da je Ministarstvo potpisalo međudržavni sporazum o podsticanju investicija sa SAD, koji je preduslov za otpočinjanje aktivnosti američke Međunarodne razvojne korporacije (DFC) u Srbiji, koja će, između ostalog, kroz garantnu šemu plasirati milijardu dolara za naša mikro, mala i srednja preduzeća.\nMali je preneo da je posebno ponosan na isplatu jednokratane pomoći penzionerima i medicinskim radnicima, koja se takođe desila u 100 dana rada Vlade.


Pioneer AV Receiver VSX-531-B cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPioneer AV Receiver VSX-531-B cene\nPioneer AV risiver VSX-531-B 5,1 Proizvođač: Pioneer Model: VSX-531-B AV Receiver 5,1 Tip uređaja: AV risiveri Broj kanala: 5,1 Audio dekoderi: Digital Core DSP Engine, DACs, WMA, ACC, HDCP, Dolby TrueHD, Dolby Digital Plus, AVRECEIVERVSX531B DTS-HD Master Audio Ulazi/Izlazi: Optički... specifikacija\nPioneer AV risiver VSX-531-B 5,1 Proizvođač: Pioneer Model: VSX-531-B AV Receiver 5,1 Tip uređaja: AV risiveri Broj kanala: 5,1 Audio dekoderi: Digital Core DSP Engine, DACs, WMA, ACC, HDCP, Dolby TrueHD, Dolby Digital Plus, DTS-HD Master Audio Ulazi/Izlazi: Optički\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Pioneer AV Receiver VSX-531-B po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Pioneer AV Receiver VSX-531-B na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Risiveri/Tjuneri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Pioneer Risiveri/Tjuneri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Pioneer AV Receiver VSX-531-B sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Pioneer AV Receiver VSX-531-B. Pre kupovine, podatke za Pioneer AV Receiver VSX-531-B proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


BAKIR IZETBEGOVIĆ: Srbija i Hrvatska su izvršile agresiju na na BiH | Skandalozno\nBAKIR IZETBEGOVIĆ: Srbija i Hrvatska su izvršile agresiju na na BiH\nBošnjački član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović izjavio je u sredu u intervjuu portalu Vijesti.ba da su Hrvatska i Srbija izvršile agresiju na BiH i da se u toj zemlji nije radilo o građanskom ratu, kako to tvrdi predsednica Saveta skupštine Ruske Federacije Valentina Matvijenko.\n„U BiH nije bilo građanskog rata, relevantne rezolucije organizacije Ujedinjenih nacija i presude međunarodnih sudova su nedvosmisleno potvrdile da se radilo o agresiji susednih zemalja i udruženim zločinačkim poduhvatima koji su sezali do Miloševića i Tuđmana“, rekao je Izetbegović.\nIzetbegović je rekao da je ruska političarka Matvijenko iznela neutemeljene tvrdnje i da je njen poziv za prenos ovlašćenja s države na entitete, protivan Dajtonu.\n„Rusija je jedna od potpisnica Dajtonskog mirovnog sporazuma i ne bi smela iznositi stavove protivne tom sporazumu“, rekao je Izetbegović.\nKomentarišući odnos Hrvatske prema BiH, Izetbegović je ocenio da se radi o „paternalističkom odnosu“.\n„Ignorišu se naši stavovi i interesi, negira udruženi zajednički poduhvat počinjen u pokušaju stvaranja etnički čists hrvatsks teritorijs, ne vraća nam imovinu, ne plaća vodni resurs Buškog jezera koje koristi decenijama uz simbolične nadknade“, rekao je Izetbegović.\nHrvatska podržava BiH u evroatlantskim težnjama, investira i olakšava kretanje ljudi i roba, rekao je Izetbgović i zaključio da su odnosi BiH i Hrvatske „ambivalentni i kontroverzni“ i naglasio da bi mogli biti i bolji.\nIzetbegović je odbacio tvrdnje da se danas bošnjačka strana u BiH ponaša poput srpske u bivšoj Jugoslaviji pokušavajući ostvariti dominaciju nad manje brojnim narodima.\n„Naravno da nema nikakve istine u tome, ali ima tendencije da se Bošnjaci optuže i stigmatiziraju“, rekao je Izetbegović.\nOn je, na pitanje ko će biti njegov naslednik na mestu bošnjačkog člana BiH Predsedništva, rekao da će predložiti da aktuelni predsedavajući Veća ministara Denis Zvizdić aklamacijom bude prihvaćen kao kandidat Stranke demokratske akcije za tu funkciju.\nZa svoju suprugu Sebiju Izetbegović, direktorku Univerzitetske klinike u Sarajevu, rekao je da je od političkog autsajdera postala snažna žena koja je iz baze SDA dobila snažnu podršku za poziciju bošnjačke članice BiH Predsedništva.\nMediji u BiH su proteklih dana objavljivali da je Sebija Izetbegović dobila podršku 50 opštinskih organizacija, a Zvizdić 90 stranačkih organizacija za kandidaturu za bošnjačkog člana državnog vrha.\nBudite prvi sa komentarom na članku "BAKIR IZETBEGOVIĆ: Srbija i Hrvatska su izvršile agresiju na na BiH"


Izvinjenje Obami zbog vica o psima\nBeta\t03.03.2012 17:58\nAmerički sudija koji je poslao mejl sa vicem u kojoj su članovi porodice Baraka Obame uporedjeni s psima, uputio je javno izvinjenje predsedniku i od nadredjenih zatražio otvaranje istrage o tom slučaju.\nRičard Sebul, federalni sudija u Montani, poslao je krajem februara mejl "šestorici prijatelja" u kojem je bio vulgaran i rasistički vic. Sudija je priznao da je vic rasistički, ali i demantovao da je sam rasista.\n"Nisam ga poslao jer je rasistički, iako to jeste. Poslao sam ga jer je protiv Obame", kazao je Sebul lokalnom listu Great Falls Tribune.\n"Gospodine predsedniče, Vama i Vašoj porodici upućujem najiskrenije izvinjenje zbog mejla koji sam poslao. Prihvatam svu odgovornost. Jedini sam odgovoran", napisao je.


Kompanije sa četiri kontinenta na Regionalnom biznis forumu\nTanjug 1. oktobra 2019. 12:44\nNOVI SAD – Drugi Regionalni biznis forumi, koji su zajednički organizovali Skupština Vojvodine, Razvojna agencija Vojvodine i Privredna komora Vojvodine, uz podršku Pokrajinske vlade, okupio je danas kompanije i privrednike sa četiri kontinenta, iz više desetina zemalja.\nTo je prilika za uspostavljanje međuregionalne privredne i ekonomske saradnje i ugovaranje konkretnih poslova i projekata, jedan je od zaključaka 2. Regionalnog biznis foruma u Novom Sadu.\n„Prošle godine okupili smo preko 100 kompanija iz više od 30 zemalja, sa tri kontinenta. Odlučili smo da i naredne tri godine budemo domaćini, a ove godine država partner je Slovenija. Ovo je jedinstven koncept i događaj u Srbiji, gde mi stojimo na raspolaganju kompanijama iz regiona, koje će sklapati dogovore o saradnji“, rekao je potpredsednik Skupštine Vojvodine Damir Zobenica.\nOn je naveo da je prošle godine sklopljeno sedam ugovora na prvom Regionalnom biznis forumu, a ove godine prijavljeno je za trećinu veći broj kompanija i zakazanih sastanaka.\nZobenica je podsetio da je Regionalni biznis forum pokrenut prošle godine, na inicijativu Skupštine Ervopskih regija, kao paralelan događaj plenarnom zasedanju AER-a, koji je održan prošle godine u isto vreme u Skupštini Vojvodine.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević rekao je da Pokrajinska vlada u punom kapacitetu podržava jedan ovakav Forum i naglasio da je jedan od glavnih ciljeva rada ove Pokrajinske vlade podsticaj privrednog i ekonomskog razvoja, čemu doprinosi i današnji događaj.\n„Jedno od glavnih pitanja naših privrednika, ali i privrednika iz drugih zemalja jeste kako liberalizovati uslove poslovanja, kako smanjiti preterano administriranje. Često vidimo da na granicama kamioni dugo čekaju, da roba dugo putuje. To svakako spoljnotrgovinsku razmenu čini neefikasnom i to je jedno od glavnih pitanja i današnjeg foruma, na koja ćemo, uveren sam, dobiti odgovore“, rekao je Milićević.\nOn je naglasio da je posebno važno što su najavljeni susreti predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa premijerima Severne Makedonije i Albanije, čija će tema biti upravo liberalizacija trgovine.\n„Naša tržišta su spoljnotrgovinski orijentisana i potrebna je saradnja i dodatna liberalizacija i smanjenje administrativne procedure. Srbija već beleži odlične rezultate u spoljnotrgovinskoj razmeni i privredi generalno i uveren sam da će oni biti još bolji u budućnosti“, zaključio je Milićević.


ŠTOPERSKI ZID OSTAJE U TORINU Kjelini i Barzalji produžili ugovore sa Juventusom\nLegendarni defanzivci Đorđo Kjelini i Andrea Barzalji, produžili su ugovor sa šampionom Italije, Juventusom.\nKjelini je potpisao dvogodišnji ugovor, dok je Barzalji produžio vernost "staroj dami" na još jednu sezonu.\nBarzalji, Kjelini i Bufon\nVeć godinama čine jednu od najboljih defanzivnih linija na svetu zajedno sa golmanom Đanluiđijem Bufonom i štoperom Leandrom Bonućijem. Međutim, legendarni Điđi će se penzionisati, dok ih je pomenuti odbrambeni fudbaler napustio prošle godine preselivši se u Milan.\nO tome koliko su učinili za klub dovoljno govori da su 37-godišnji Barzalji i 33-godišnji Kjelini odigrali ukupko 743 meča za crno-bele iz Torina. Pored toga, osvojili su čak sedam puta Skudeto, četiri Kupa i dva puta bili vicešampioni Evrope.


Vučić s italijanskim ministrom odbrane o unapređenju saradnje - Radio Kosovska Mitrovica\nPredsednik Aleksandar Vučić je u razgovaru s ministrom odbrane Italije Lorencom Gverinijem zahvalio na kontinuiranoj i snažnoj podršci koju ta država pruža Srbiji na evropskom putu, kao i na zaštiti prava srpskog naroda i svetinja na Kosovu i Metohiji. Gverini je ukazao na to da trgovinska razmena pokazuje koliko su odnosi dveju zemalja dobri.\nAleksandar Vučić je s Lorencom Gverinijem razgovarao o unapređenju bilateralne saradnje, evropskoj perspektivi Srbije, kao i aktuelnoj međunarodnoj krizi, saopštila je Služba za saradnju s medijima predsednika Republike.\nVučić je izrazio zadovoljstvo što Srbija i Italija imaju stabilne prijateljske odnose i intenzivnu saradnju u svim važnim oblastima.\nZahvalio je Italiji na kontinuiranoj i snažnoj podršci na evropskom putu Srbije.\n“Italija je treći spoljnotrgovinski partner Srbije. Saradnju u oblasti odbrane moramo i možemo da podignemo na viši nivo. Veoma smo zadovoljni saradnjom sa italijanskom vojskom u međunarodnim misijima, a posebno zahvalni Italiji na zaštiti prava srpskog naroda i svetinja na Kosovu i Metohiji”, istakao je predsednik Srbije.\nNaglasio je da je očuvanje stabilnosti i mira na Balkanu od najvišeg interesa naše zemlje.\n“Srbija je u poslednje vreme jedna od najbrže rastućih ekonomija i mi to ne želimo da ugrozimo”, rekao je Vučić.\nPovodom aktuelne međunarodne krize, istakao je da se Srbija zalaže za mir i da poštuje norme međunarodnog prava i načelo teritorijalnog integriteta Ukrajine.\nGverini: Trgovinska razmena pokazatelj dobrih odnosa\nLorenco Gverini je Vučiću preneo pozdrave premijera Maria Dragija i cele italijanske Vlade.\nUkazao je na to da trgovinska razmena pokazuje koliko su odnosi dveju zemalja dobri.\nIstakao je odličnu saradnju u misijama Evropske unije, kao i učešće pripadnika Vojske Srbije u italijanskom kontingentu u Libanu i dodao da Italija u oktobru ove godine ponovo preuzima komandu nad misijom KFOR-a, koja pruža važan doprinos stabilnosti.\n“Mi smo svesni da trenutna kriza na međunarodnom nivou predstavlja rizik po bezbednost, kao i da će se posledice krize osetiti u svim oblastima, a posebno u energetskom sektoru”, naglasio je italijanski zvaničnik osvrnuvši se na aktuelnu situaciju u Ukrajini.\nKako se navodi, dvojica zvaničnika su se saglasili da bi održavanje Četvrte zajedničke sednice dveju vlada, čim to budu dozvolile međunarodne okolnosti, predstavljalo dodatni podstrek unapređenju sveobuhvatnih odnosa i produbljivanju strateškog partnerstva.


Prihodi privrednih društava u FBiH gotovo 50 milijardi KM – Radio Feral\n19/06/2019 19/06/2019 Mirza Musanovic\t0 Comments\nU prostorijama Vlade Federacije Bosne i Hercegovine danas je održana peta sjednica Vijeća za strane investitore kojoj je predsjedavao federalni ministar trgovine Zlatan Vujanović.Osnovni cilj ovog savjetodavnog tijela koje je osnovala Federalna vlada je pomaganje i podsticanje stranih investicija i unapređenje ukupnog poslovog ambijenta.\nVujanović je na početku informirao članove Vijeća o godišnjoj konferenciji i\nposlovnom forumu Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) koja je u maju održana u Sarajevu. Istakao je važnost samog održavanja ovog skupa u našoj zemlji koji je okupio oko 3.000 učesnika, 70 velikih stranih investitora i obuhvatao gotovo 40 dešavanja. Također, naglasio je da se rezultati ovog impozantnog skupa tek očekuju i da je jedan od njegovih glavnih ciljeva bilo povezivanje ekonomija u regionu.\n← Rade Krunić potpisao za Milan\nProjekti sanacije šteta od poplava pomoć za pola miliona ljudi →\nOd početka godine život na radu izgubilo 26 osoba\n22/04/2019 22/04/2019 Mirza Musanovic 0


Samo u Srbiji : Lekar čuva koze : Nadlanu.com\nSamo u Srbiji : Lekar čuva koze\nObjavljeno 11. maj 2013. / 16:28:31\nDoktor Danijel Stevanović, je bio brilijantan student medicine, završio je studije redovno i sa visokim prosekom. Posle dve decenije školovanja - danas , na porodičnoj farmi u okolini Vladičinog Hana - čuva koze.\nDanijel Stevanović , doktor - studirao je u Kragujevcu, stažirao na klinici za pulmologiju, međutim, posle toga nije mogao da nađe posao i sada je na birou.\nDoktor Stevanović nije član nijedne političke partije, otac mu nije uticajna ličnost, bavi se odgojem koza i nema novca kojim bi mogao da kupi radno mesto. Na institutima gde je volontirao, kaže da su se zapošljavali lekari bez stažiranja i konkursa.\nFarma koza, na siromašnom jugu Srbije i nije privlačna opcija za karijeru mladog lekara.\nPOSAO ZA 100 MLADIH LEKARA: Zapošljavanjem diplomaca…\nNjegov otac Zoran zbog teške ekonomske situacije prodaje kozji sir za svega 400 dinara po kilogramu.\nMeđutim, ako u Srbiji ne može da nadje posao bez članstva , novca ili poznanstva u Nemačkoj može. Zbog visokog proseka i uspešno položenih testova primljen je na kliniku u Nemačkoj gde će odmah dobiti i specijalizaciju.\nU Srbiji se na specijalizaciju čeka dugo, ne želi da bude specijalista sa 40 godina, želi da se usavršava i zato je izabrao Nemačku


Brnabić: Srbija nije uticala na izbore u Crnoj Gori - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Regija Brnabić: Srbija nije uticala na izbore u Crnoj Gori\n1. septembra 2020. 21:51\nPredsjednik Vlade Srbije Ana Brnabić rekla je večeras da se Srbija ni na koji način ne miješa u unutrašnja pitanja Crne Gore i da ni na koji način nije uticala na izborni proces u Crnoj Gori.\nOna je povodom ocjena koje je iznio predsjednik Crne Gore i DPS-a Milo Đukanović o Srbiji i predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću, navela da je riječ o pokušaju političke obmane „koju Đukanović koristi kako bi objasnio uzroke izbornog rezultata njegove stranke“, prenose beogradski mediji.\n„Predsednik Srbije Aleksandar Vučić je u proteklih osam godina manje puta pomenuo Crnu Goru i Mila Đukanovića nego što je Đukanović samo u ovom jednom intervjuu pomenuo Srbiju i predsednika Vučića, i to svaki put, kao i toliko puta ranije, u negativnom kontekstu“, istakla je Brnabićeva.\n„Nema govora o tome da je Crna Gora na bilo koji način ugrožena od Srbije i više je nego jasno da je Đukanović zarobljen u političkim frazama koje je godinama koristio kako bi lažnim pričama o ugroženosti Crne Gore sticao političke poene umesto da se fokusira na stvarne potrebe i probleme svojih građana“, rekla je Brnabićeva.\n„Posvećeni smo izgradnji stabilnog, povezanog i sigurnog Balkana. Upravo je to razlog zbog kojeg je predsednik Vučić pokrenuo inicijativu `malog Šengena` kako bi zemlje regiona ekonomski sarađivale u interesu svih građana. To je najbolja odbrana od svih politika i političara koji ne mogu da iskorače iz 90-ih godina prošlog veka“, rekla je Brnabićeva.\nPrema njenim riječima, odnos prema ovoj inicijativi „koju, nažalost, Crna Gora do danas nije prihvatila, jasno oslikava ko je posvećen pitanjima zajedničke budućnosti, a ko svoju političku poziciju gradi na problemima iz prošlosti“.\n„Srbija spremno pruža ruku svakoj ideji koja će dovesti do poboljšanja životnog standarda, otvaranja novih radnih mesta, izgradnji izvesnije i sigurnije budućnosti za sve građane ovog našeg dela Evrope, u nadi da ćemo svi vrlo brzo postati članovi EU. To je ono što želim da poručim Đukanoviću, građanima Crne Gore i građanima Srbije“, naglasila je Brnabićeva.\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović ocijenio je večeras da od donošenja Zakona o slobodi veroispovesti, od decembra prošle godine, postoji, kako je rekao, jaka medijsko-politička agresija iz Beograda prema Crnoj Gori i to „od svih“.\n„Predsjednik Vučić i aktuelna državna politika Srbije pokazali su dvije vrlo problematične intencije. Prva je da žele da se miješaju u unutrašnji politički život drugih država, a drugi je da se miješaju na način da pokušavaju da revitalizuju politiku velikosrpskog nacionalizma u regionu. I jedno i drugo je veoma pogrešno i veoma pogubno“, rekao je Đukanović za „NJuzmaks Adrija“.\nPrethodni članakKrivokapić najavio da će formirati vlast za tri sedmice\nNaredni članakMilo Đukanović priznao poraz


Srbija: Kompanija Nelli otvorila novi pogon\nU Loznici je otvoren novi pogon fabrike čokolade Nelli, a investicija je vredna tri miliona evra. Kompanija Nelli zaposliće 50 ljudi i povećati proizvodnju za 80%, a asortiman je proširen na 40 vrsta čokolada, preneo je Tanjug.\nPorodično preduzeće u kome zajedno rade sve generacije, u kome su krenuli sami od svog kapitala i stigli od jednog do 300 zaposlenih, rekao je Vulin. Naveo je da će se Vlada Srbije i dalje truditi da izjednači subvencije i pomoć od države kada su u pitanju domaći i strani proizvođači na našem prostoru.\nDirektor fabrike Neli Mitar Obradović je rekao da je za ovu fabriku jako bitan izvoz u Rusiju, i da mu je drago što je vlada potpisnica sporazuma o slobodnoj trgovini sa tom zemljom, kao i Cefta sporazuma koji omogućava prodaju proizvoda bez carine sa zemljama u regionu.


Orvelov svet: Sledećih 20 godina donosi globalnu tripolarnost - Sputnjik Srbija\n22:28 09 Jul 2020\nOrvelov svet: Sledećih 20 godina donosi globalnu tripolarnost\n17:20 22.09.2016 (osveženo 17:30 22.09.2016) Preuzmite kraći link\nNemački politički analitičar Aleksandar Rar, poznat po svojim uvidima u odnose između Rusije i Zapada, veruje da će se svet suočiti sa ogromnim promenama u narednih 20 godina, stvaranjem tri glavna bloka moći: transatlantskog, evroazijskog i šireg bliskoistočnog.\nAmerički masovni nadzor — Orvelovska noćna mora (video)\nGovoreći na konferenciji za medije u Moskvi, gde je predstavio svoju najnoviju knjigu „Rusija i Zapad: Ko će pobediti“, Rar je objasnio da, po njegovim procenama, svet dolazi u situaciju „gde ćemo videti stvaranje tri centra moći — tri bloka“.\n„U Severnoj Africi je strašan pojas nestabilnosti i islamskog ekstremizma, koji se prostire od Alžira i Maroka do Avganistana. Taj pojas će se širiti, jer ovde operišu dovoljno organizovane snage, dok zemlje u tim oblastima slabe, posebno u ekonomskom smislu i postoji faktor uticaja stranih sila.“\nTaj „tripolarni svet“, koji će se razviti u narednih 20 godina, uključivaće i transatlantski blok, „u nekim oblastima ojačan, a u nekim amorfan; neće sve evropske zemlje biti u obavezi da budu uključene, međutim taj blok će postojati na osnovu određenih zajedničkih vrednosti, ideja i strategija“.\n„Takođe će postojati i ’pojas napetosti‘ koji će se prostirati kroz Afriku i delove Azije. Tamo će se pojaviti nova ideologija koju ćemo mi (Zapad) shvatati kao užasno opasnu.“\nI na kraju, „biće formiran savez u evroazijskom prostoru, koji će se sastojati od vlada koje će se zbližiti da bi igrale vodeću ulogu u svetu“. Rar predviđa da će evroazijski savez „biti stvoren oko zemalja BRIKS-a ili Šangajske organizacije za saradnju… Moguće je da će to biti geopolitička i geostrateška alijansa između Rusije, Kine, Irana i, u ovom ili onom obliku, Indije i Turske“.\nPolitički analitičar naglašava da uprkos svom naslovu, njegova knjiga ne daje odgovor na pitanje „ko će pobediti“ u sadašnjem geopolitičkom sukobu između Zapada i Rusije.\n„Nisam pokušao da odgovorim na to pitanje, jer ne znam koji je odgovor“, priznao je Rar.\nKako je Bridžit Džons rodila antirusku bebu (video)\nU svojoj knjizi taj ekspert pokušava da prikaže složenu i kontradiktornu istoriju odnosa između Rusije i Evrope u prethodnih četvrt veka, od pada komunizma i predviđanja Zbignjeva Bžežinskog o „smrti Rusije“, nakon čega je usledila „večita hegemonija SAD“, do današnje situacije koju Rar formuliše u poglavljima kao što su „Povratak na Hladni rat“ i „Nova podela sveta“.\nSvetski poredak, takav kakav je danas, ulazi u fazu nesigurnosti i na ivici je ozbiljne promene, ističe Rar. Teško je definisati kako će se tačno događaji odvijati.\nI dok se nastavljaju posredni ratovi u kojima se koristi prava vojska i u kojima ginu i stradaju pravi ljudi, baš kao što se dešavalo tokom Hladnog rata, sve više će rasti značaj sajber-rata, hibridnog rata i informativnog rata. Žrtva tih poslednjih „ratova“ biće sposobnost čovečanstva da rasuđuje i videće se pokušaji nekih nacija da kontrolišu političke procese u drugim zemljama. Sve u svemu, ti procesi predstavljaju opasnost da svet sunovrate u oružani sukob.\n„Prestali smo da slušamo drugu stranu. Pobeđuje čista propaganda. Svedoci smo pokušaja da se prepravi istorija, što je potencijalno veoma opasno. Čine se opasni pokušaji da se Rusija satera u ćošak i zemlja pretvori u prognanika“, upozorio je Rar.\nsvetske sile, centri moći, Aleksandar Rar


Veliki broj posetilaca prisustvovao predstavljanju kalendara nastalog u akciji „Da nas bude više“ - Far\nU Edukativno-obrazovnom centru u Dimitrovgradu danas je uz prisustvo velikog broja posetilaca predstavljen kalendar sa likovima beba rođenih u prethodnoj, 2017. godini. Kalendar je nastao kao rezultat akcije „Da nas bude više“, koju već sedmu godinu zaredom uspešno organizuje Služba Polivalentne patronaže Doma zdravlja u Dimitrovgradu.\nKao i do sada, akcija ima humanitarni karakter, a ove godine prikupljena sredstva biće uložena kao pomoć u lečenju Milice Vasov, učenice sedmog razreda Osnovne škole „Hristo Botev“ u Dimitrovgradu.\nPrisutne je pozdravila direktorka Narodne biblioteke „Detko Petrov“ Jasminka Mančev, koja je između ostalog naglasila da je reč o jednoj od najhumanijih akcija u Dimitrovgradu, te da se na kalendarima nalazi najveće bogatstvo našeg grada. Kako je istakla, roditeljstvo je najvažnija misija pojedinca, a akcijama poput ove vaspitavamo naše najmlađe da od prvih dana života nauče da pomažu drugima, te radimo na razvoju i podsticanju humanosti, dobrote i empatije.\nPatronažna sestra Suzana Milev istakla je da uz želju da nas bude više neminovno ide i želja da naša deca budu zdrava, a ova akcija svojim humanitarnim karakterom ukazuje na potrebu da budemo složni u situacijama kada se jave problemi i bolesti. Ona je ocenila ovogodišnju akciju kao uspešnu, što, kako je rekla, pokazuje i činjenica da su na promociji kalendara prisutni kako roditelji, tako i predstavnici različitih sfera društvenog života – zdravstveni radnici, zaposleni u prosveti, kulturi, sportu, kao i brojni humani ljudi koji žele da pruže podršku.\n„Moramo biti složni, kako bismo učinili Dimitrovgrad boljim mestom za sve nas“, naglasila je Mileva, ističući i veliki značaj podrške koju lokalna samouprava opštine Dimitrovgrad pruža ovoj, kako je rekla, najlepšoj akciji u našem gradu.\nPredsednik opštine Dimitrovgrad Vladica Dimitrov zahvalio se roditeljima dece rođene u 2017. godini i istakao da je svrha čitavog višegodišnjeg angažovanja lokalne samouprave i Doma zdravlja da se obezbedi što više sredstava za pomoć porodicama i da se poveća natalitet. Dimitrov je izrazio zahvalnost i Domu zdravlja i Patronažnoj službi, koja sa velikim entuzijazmom radi na izradi kalendara i čitavoj akciji kojom budi duh solidarnosti, kao i privrednicima bez kojih bi, kako je rekao, izostao finansijski efekat u ovakvim akcijama.\nPrema njegovim rečima, lokalna samouprava podržava ovu akciju već sedam uzastopnih godina, a iako je za to vreme dolazilo do promena u vlasti, ostala je prisutna svest ljudi da je pad broja stanovnika naš najveći problem. Dimitrov se zahvalio i Ministarstvu bez portfelja zaduženom za populacionu politiku, koje je ove godine podržalo samu akciju, ali pored toga pružilo i finansijsku podršku u iznosu od blizu 9 miliona dinara. Predsednik opštine Dimitrovgrad pozvao je sve humane ljude da pokažu svoju solidarnost i priključe se akciji.\nPrisutnima se obratio i opštinski većnik za zdravstvo dr Angel Josifov, koji je istakao da je zdravlje ono što je najvažnije za svaku porodicu. Za humane vrednosti i za ostvarenje cilja da nas bude više moramo se boriti zajedničkim snagama, naglasio je Josifov.\nPredstavljanje kalendara svojim prisustvom uveličali su i đaci Osnovne škole „Hristo Botev“, koju se, prema rečima njihove razredne Monike Vasov, od samog početka trude da na razne načine pomognu bolesnoj drugarici. Krajem decembra organizovali su i humanitarni bazar u Osnovnoj školi, na kome je prikupljeno 82.700 dinara. Ističući da se izuzetno ponosi svojim humanim učenicima, Vasova se zahvalila i Patronažnoj službi, kao i svim prisutnim posetiocima.\nKao i prethodnih godina, za kupovinu kalendara zainteresovani su mogli da izdvoje sredstva prema sopstvenim mogućnostima, a kako portal FAR saznaje od patronažne sestre Suzane Milev, na današnjem predstavljanju kalendara prikupljeno je ukupno 179.000 dinara i 100 evra. Od 400 odštampanih kalendara ostalo je još dvadesetak primeraka za privatnike i preduzetnike, koji će sredstva priložiti naknadno. Akcija traje do kraja januara, a humani ljudi koji žele da pomognu sredstva mogu uplatiti na žiro-račun fondacije „Zamisli život“.\nPredsednik opštine Dimitrovgrad i predstavnici Službe Polivalentne patronaže posetili prvorođenu bebu na teritoriji opštine u 2018. godini Кампанията „Да бъдем повече” продължава и през тази година Календарът, отпечатан в рамките на кампанията „Да бъдем повече” бе представен днес в Димитровград Služba Polivalentne patronaže Doma zdravlja i ove godine nastavlja akciju „Da nas bude više“\nакцияАнгел ЙосифовБебетаБлаготворителна акцияВладица ДимитровДа бъдем повечеДимитровградЗдравен ДомКалендарМилица ВасовМоника ВасовОбщина Димитровградосновно училище „Христо Ботев“Патронажна службаСузана МилевЦарибродЯсминка Манчев\nPavle Tešić prvi doplivao do „Časnog Bogojavljenskog krsta“ u Dimitrovgradu


Zašto štrajkuju radnici u Njemačkoj, a ne u BiH - Impuls\nObjavljeno: Nedjelja, 04 Februar 2018 09:33\nU BiH je štrajk samo posljednje utočište pred biološki opstanak radnika, odnosno štrajkuju samo radnici onih fabrika koji već mjesecima ili godinama nisu dobili plate.\nŠirom Njemačke ovih dana se održavaju masovni protesti radnika metalske industrije. Pogođeno je oko 260 kompanija među kojima su i giganti auto-industrije, poput Volkswagena ili Daimlera, piše BiznisInfo.ba.\nOni traže povećanje plata za 8 posto kroz nekoliko narednih godina. Također traže da se radna sedmica smanji sa 35 na 28 sati za one radnike koji moraju brinuti o djeci, starijima ili bolesnima, ali da im se isplaćuje puna plata. Isti uslovi zatraženi su i za radnike koji obavljaju opasne poslove.


Pritisak za promenu statusa kvo: Hoće li Grčka priznati Kosovo? - Kosovo Online\n1. Jun 2021. • 12:53\nGrčka, za razliku od ostalih država EU koje nisu priznale Kosovo, decenijama ima Kancelariju za vezu u Prištini na ambasadorskom nivou, iako nema ambasadora i ne može da ga ima, sve dok ne prizna Kosovo. Poslednjom odlukom, međutim, Atina je otišla korak dalje i podigla nivo sa ekonomskog na politički, čime se približila „puzajućem priznanju“.\nGrčka je pre nekoliko dana najavila podizanje odnosa sa Prištinom, na nivou političkih direktora dva ministarstva, a najavljena je poseta grčkog ministra spoljnih poslova Nikosa Dendijasa Prištini za prve dane juna. Time je Grčka učinila još jedan korak u odnosima s Prištinom i doprinela daljoj promeni „status quo" stanja koje je postojalo decenijama u odnosima pet država Evropske unije koje ne priznaju Kosovo. Bez obzira što je Grčka stavila do znanja da neće priznati Kosovo i što podizanje nivoa odnosa samo po sebi ne mora da znači mnogo, ona stvara dalji pritisak na izmenu postojećeg stanja kod preostalih evropskih država, čime ojačava argumente Prištine koji su usmereni upravo prema tim evropskim zemljama.\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikos DendijasRTS\nNove okolnosti koje najavljuju eksperti koji se bave Kosovom, sugerišu da će preostale države EU koje nisu priznale Kosovo biti poseban cilj u izmeni dosadašnjeg stanja u dijalogu Prištine i Beograda, a koji pogoduje Beogradu jer, zahvaljujući ovim državama, Evropskoj uniji je više potrebna Srbija, nego Evropska unija Srbiji. Ovo je dijagnoza Edvarda Džozefa iz vašingtonskog Centra „Vudro Vilson" i svojevremeno zamenika šefa Misije OEBS-a u Prištini.\nGrčki premijer Kirijakos Micotakis i predsednica Vlade Srbije Ana BrnabićRTS\nGrčka, za razliku od ostalih država EU koje nisu priznale Kosovo, decenijama ima Kancelaraiju za vezu u Prištini na ambasadorskom nivou, iako nema ambasadora i ne može da ga ima, sve dok ne prizna Kosovo. Poslednjom odlukom, Atina je otišla korak dalje i podigla nivo sa ekonomskog na politički, čime se približila „puzajućem priznanju" koje je najavio 2012. tadašnji šef grčke kancelarije u Prištini. U intervjuu za „Gazeta Ekspres", marta 2012. godine, šef grčke Kancelarije za vezu u Prištini, Dimitris Mošopulos, rekao je da će priznanje Grčke ići „korak po korak" i da je to nešto „što će prirodno doći". Objasnio je da Grčka želi da ceo zapadni Balkan postane deo Evropske unije, te stoga ova perspektiva uključuje i priznanje.\nMinistra spoljnih poslova u prethodnoj, Ciprasovoj vladi Nikosa Kocijasa smatrali su prijemčivim za promenu grčkog stave prema Kosovu, ali on nije otišao daleko u tome. Kocijas je ostavku podneo nakon burne sednice vlade povodom primene sporazuma s Makedonijom, pri čemu nije dobio podršku premijera, ni ostalih ministara. Grčki list „Katimerini" objavio je da je ministar odbrane Panos Kamenos tada optužio Kocijasa da je čovek američkog milijardera Džordža Soroša i da iz njegovog ministarstva cure državne tajne Grčke.\nPremijer Kirijakos Micotakis se na opšte iznenađenje tokom zasedanja Generalne skupštine UN 2019. sreo u Njujorku s Hašimom Tačijem, a tek je posle primedbi iz svoje okoline da će to dovesti do skandala sa Srbijom, uvrstio i susret s predsednikom Srbije, Aleksandrom Vučićem. Za deo grčkih novinara, sve češći izveštaji kosovskih medija o priznanju od strane Grčke okarakterisani su kao sve drugo samo ne slučajni.\nUmetnica sa Kosova Arbnora Fejza Idrizi na svom mozaiku "Origami" u Srbici, 10. februara 2021.RTS\nGlavni promoter kosovske stvari u Grčkoj, prema tim vestima, je sadašnja grčka ambasadorka u Vašingtonu, Aleksandra Papadopolu koja ima veoma dug staž u bavljenju pitanjem Kosova. Na Kosovo je došla odmah posle bombardovanja, 2000. godine, i bila je prvi šef Grčke kancelarije za vezu u Prištini da bi od 2016. do 2019. bila šefica kancelarije Euleksa u Prištini, a zatim nekoliko meseci direktor diplomatske službe grčkog premijera. Ona je izgradila veoma bliske odnose sa rukovodstvom u Prištini tokom svog mandata i već dugo je promoter Prištine u grčkom Ministarstvu spoljnih poslova.\nOtkrivanje spomenika Vilijemu Vokeru u Račku, 17. januara 2017.RTS\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikos Dendijas posetio je Prištinu u oktobru prošle godine. Tada mu je s prištinske strane rečeno da je trenutak za grčko priznanje Kosova posebno pogodan jer se Srbija u Vašingtonu obavezala da neće delovati protiv priznanja Kosova u periodu od jedne godine. Iz Prištine su poručili da je uspostavljanje diplomatskih odnosa Kosova i Izraela „važan presedan" iz koga Atina treba da „izvuče pouke".\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikos Dendijas u poseti Kosovu, 9. oktobar 2020.RTS\nZa prištinske rukovodstvo, priznanje Kosova od strane Izraela snažan je argument za evropske zemlje da učine isto. Izraelsko priznanje Kosova ruši, prema tom mišljenju, pretpostavku da je Kosovo presedan koji može da se iskoristi i u drugim slučajevima, pre svega kod država EU koje slične problem vide i u svojim zemljama, nego da je slučaj „sui generis", kako ga je ocenio američki predsednik Barak Obama.\nKo će i kako da garantuje da je „sui generis", bivši američki predsednik nije objasnio, osim ako mislio da je jedinstven slučaj zato što iza njega stoji SAD. Kosovska diplomatija sada u kontaktima sa državama EU koje nisu priznale Kosovo naširoko elaborira ovaj argument, a istovremeno vrši pritisak kod drugih država da se „skrivaju" iza argumenta da nezavisnost Kosova služi kao opasan presedan za secesionističke pokrete.\nVirtuelna ceremonija međusobnog priznavanja Izraela i Kosova, 1. februar 2021.RTS\nOni tvrde da je odluka Izraela direktno u suprotnosti sa ovom „obmanjujućom i zastarelom naracijom", pošto se sam Izrael suočava sa Palestincima „kao jednim od najtežih i najsloženijih teritorijalnih sporova na svetu", pa njegovo priznanje Kosova pokazuje i pojačava činjenicu da je nezavisnost Kosova slučaj „sui generis" i da se ni na koji način ne može koristiti za predodređivanje ili uticaj na ishod ostalih sporova.\nPodrška Izrealu u Prištini, 21. maj 2021.RTS\nZajednička odbrana SAD i Kosova\nNovinu koja može da utiče na poziciju Kosova predstavljaju ideje kojima kosovska nezavisnost nastoji da se potvrdi van Ujedinjenih nacija, u Evropskoj uniji i NATO-u. Da bi to bilo mogućno, potrebno je da se prvo promeni stav pet EU država koje nisu priznale Kosovo. „Članstvo u NATO-u i EU za Kosovo je mnogo važnije od članstva u UN, koje nije preduslov za pridruživanje Alijansi ili Uniji. Kada bi se Kosovu omogućio nezavisan put ka međunarodnoj predstavljanju, ruski i kineski veto u Savetu bezbednosti bio bi praktično besmislen. Umesto nepopustljivosti i visokih zahteva, Srbija bi našla put do dostojanstvenog, stabilizujućeg poravnanja sa Kosovom, ispregovaranog pod pokroviteljstvom EU sa aktivnim američkim angažovanjem", napisao je član Radne grupe za Balkan Centra „Vudro Vilson", Edvard Džozef u analizi koja je objavljena 14. maja.\nPriština, 12. jun 2019.RTS\nDžozef prebacuje Beogradu da deli „zajedničke vrednosti i karakter" s Kinom i Rusijom, a da u isto vreme uživa povlastice EU i zapada, pa predlaže da se onemogući „agresija" koja se vodi na obe strane „drugim sredstvima". Kod Srbije je to kampanja nepriznavanja Kosova, a kod kosovskih Albanaca promovisanje ujedinjenja Kosova i Albanije. Džozef predlaže dva nova principa, jedan za EU i drugi za NATO, preko kojih bi Kosovu bilo omogućeno da se učlanjuje u međunarodne organizacije, osim UN, EU i NATO i da unapređuje svoje bilateralne odnose širom sveta. Pod tim uslovima, pet EU država koje nisu priznale Kosovo ne bi bile obavezane da ga priznaju, a ni Srbija.\nEdvard P. DžozefOEBS\nDžozef obrazlaže da bi novi princip EU bio izrađen na način kojim bi se zaštitili stavovi pet EU zemalja koje nisu priznale Kosovo: „Pored izričitih obaveza iz Aneksa 3 Samita o zapadnom Balkanu u Beču, a u skladu sa normama Evropske unije, nijedan kandidat za EU koji ima formalizovan odnos kandidature ili pridruživanja sa EU - bez obzira priznaje li drugog aspiranta EU - ne može blokirati napredak drugih takvih aspiranata na njihovim putevima ka EU. Takvi pretendenti na EU takođe ne mogu izvršiti dela agresije na drugog aspiranta EU."\nNovi princip NATO-a bio bi izrađen u skladu sa ovim linijama kako bi se zaštitile pozicije članica NATO-a koje nisu priznale Kosovo i kako bi se uzela u obzir činjenica da Kosovo nema formalizovan odnos sa NATO, kao što Priština ima sa EU:\n„Dela koja narušavaju posvećenost saveznika iz NATO-a, kao što su pretnje ili dela kojima se menjaju granice NATO saveznika, pretnje ili dela kojima se menjaju granice NATO aspiranata, ili pretnje ili dela koja krše formalne obaveze prema NATO-u gde sprovodi mirovne operacije, u suprotnosti su sa principima Severnoatlantskog sporazuma i vrednostima potrebnim da bi se postao saveznik NATO-a".\nNačela ne zahtevaju da Španija, Slovačka, Rumunija, Grčka ili Kipar priznaju Kosovo, niti menjaju stav o priznavanju EU ili NATO-a. Niti principi zahtevaju od Srbije da prizna Kosovo, niti podležu Beogradu bilo kakvoj posebnoj sankciji ako odluči da ne prizna Kosovo. Put Kosova ka EU i NATO-u i dalje će zavisiti od pregovora sa Beogradom.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg i grčki premijer Kirijakos MicotakisRTS\nDžozef tvrdi da ova dva principa od Srbije i Kosova traže da konačno sprovedu formalne obaveze koje su već preuzeli jedni prema drugima i da prekinu svoju političku agresiju, posebno srpsku „kampanju nepriznavanja" i kosovsku promociju „zajednice Kosova i Albanije". Dijalog koji vodi EU biće osnažen. Kako se pregovori nastave, Kosovo će tako imati daleko veći podsticaj da se pozabavi pitanjima kao što je Zajednica srpskih opština koja je ključni kamen spoticanja.\nOno što je važnije, jesu najave i očekivanja sankcija za Srbiju od strane Izraela i SAD ukoliko ne ispuni odredbe Vašingtonskog sporazuma. Ukoliko Srbija ne premesti Ambasadu u Jerusalim do početka jula, zadovoljiće EU, ali će dovesti u rizik odnose sa Izraelom, ne samo sa SAD, a Izrael će imati više razloga da razvija odnose za Kosovom. Većina odredbi Vašingtonskog sporazuma su u korist Srbije i ukoliko ih ne bude ispunjavala, Srbija će štetiti vlastitim interesima. Ako nastavi saradnju sa Huaveijem u 5G mreži, SAD i EU će koordinirano da odgovore. Isto će da važi ako Rusija bude podržavala srpske napore u povlačenju priznanja Kosova ili blokira ulazak Kosova u Interpol.\nSve ovo, međutim, mogu da bude prazne pretnje ukoliko to samo budu jednostrane mere. Od država EU se traži da ne ometaju napredak u pregovorima u članstvu EU i drugim međunarodnim organizacijama od entiteta koga ne priznaju kao državu, odnosno da se prema njemu ponašaju kao da je država, iako to formalno ne moraju da potvrde. Na taj način, uvela bi se suštinska diskriminacija država na račun paradržavnih entiteta, bez obzira koliko i koje ga zemlje priznaju kao državu. Primer Tajvana može da bude adekvatan za razumevanje ovog odnosa. Nema razloga da se očekuje da će Španija, Kipar, Slovačka, Rumunija, a na kraju ni Grčka, pristati na svesnu dvoličnost, jer bi isto to mogle da očekuju u odnosu prema njima i u drugim pitanjima koja su od važnosti za njih.\nGrci u Albaniji: Slučaj Severnog Epira\nDo danas traje grčki problem sa Severnim Epirom, teritorijom koja je uvek bila većinski grčka, što je potvrđeno i na Pariskoj mirovnoj konferenciji 1919. ali je kasnijim razvojem i pod pritiskom velikih sila dodeljena Albaniji. Na Pariskoj mirovnoj konferenciji Grčku je predstavljao Elefterios Vanizelos na kojoj je bio zaista zvezda: „Najveći čovek koga sam sreo", izjavio je američki predsednik Vudro Vilson sa neuobičajenim oduševljenjem. On je za stolom opčinjavao prisutne pričama o životu pripadnika gerile u kritskim planinama, o tome kako je naučio engleski čitajući „Tajms" sa puškom na kolenima. U razgovorima koje je vodio uvek su bili prisutni osvrti na slavnu prošlost i veliku budućnost Grčke. „Sve je to na nas", izveštavao je Harold Nikolson „ostavljalo utisak čudne mešavine šarma, hajdučije, svetske politike, patriotizma, hrabrosti, literature i, iznad svega, utisak o jednom snažnom mišićavom čoveku sa večitim osmehom i očima koje svetlucaju ispod naočara i glavom sa čudnom kapom od crne svile."\nVanizelos je uspešno odbranio grčke zahteve, ali je posle rata s Turskom 1919-1922, Grčka izgubila ovu teritoriju. Od tada traju veoma složeni odnosi sa Albanijom i Albancima. Albanija je 2011. onemogućila slobodno nacionalno izjašnjavanje, budući da je propisala da se kažnjava svako ko se izjasni drugačije od onoga što mu piše u rodnom listu. Stoga je nemoguće da se tačno utvrdi koliko ima Grka u Severnom Epiru koji ukupno ima oko 600.000 stanovnika. Procene idu od 70.000 do 250.000 Grka u Severnom Epiru, dok 200.000 albanskih građana živi u Grčkoj. Grčka je danas najveći trgovinski partner Albanije i najveći investitor u Albaniji. Tako ona pokazuje svoj specijalni interes za albansko pitanje koje se prenosi i na Kosovo.\nKosovo nezavisnost Grčka Micotakis\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je večeras da je nakon najave iz Grčke o otvaranju trgovinske kancelarije na Kosovu, koordinisana akcija da i Španija uspostavi svoju prvu kancelariju na nižem nivou i da se sve dešava dan uoči posete specijalnog izaslanika EU za dijalog Miroslava Lajčaka i američkog specijalnog izaslanika za Zapadni Balkan Metjua Palmera i nekoliko dana pre nastavka dijaloga Beograd i Prištine u Briselu.\nGarić: Grčka je pod ozbiljnim pritiskom da prizna Kosovo\nProvelegios: Vlada u Atini pada, ukoliko Grčka prizna Kosovo\nGrčki ministar spoljnih poslova na Kosovu 4. juna


JELENA GUSKOVA Moskva ima isti odnos prema Srbiji i Srpskoj | Trebinje Live\nJELENA GUSKOVA Moskva ima isti odnos prema Srbiji i Srpskoj\nRuski akademik Jelena Guskova izjavila je da je Srbija veoma važna Rusiji i istakla da je odnos Rusije prema Republici Srpskoj isti kao i prema Srbiji.\n"Sve što važi u odnosima Rusije i Srbije, važi i za Republiku Srpsku. Rusiji je važno očuvanje Republike Srpske, a sve više se radi i na jačanju naših veza i odnosa. U prilog tome idu i odlični odnosi predsjednika Vladimira Putina i Milorada Dodika", rekla je Guskova za "Večernje novosti".\nGuskova, koja je i rukovodilac Centra za izučavanje savremene balkanske krize Ruske akademije nauka, navodi da u sadašnjim teškim i napetim međunarodnim odnosima i okolnostima Rusija zna ko joj je pravi prijatelj, a ko ne.\n"Zna ko nikad nije pucao u nju. A, nijedan Srbin nikada nije pucao u Rusiju. Zato je za moju zemlju Srbija jedinstven prijatelj u svijetu. Možda čak i jedini. Najiskreniji", rekla je Guskova.\nPodsjećajući na to da su Srbi i Rusi u svim velikim istorijskim događajima uvijek bili zajedno, ona naglašava i da su dvije zemlje posljednjih godina krenule u novu, zajedničku istoriju.\n"Odnosi Srbije i Rusije su se vratili u svoj stari, pravi kolosijek. To se najbolje potvrdilo u teškim trenucima velikih pritisaka na Srbiju, kada je Rusija jasno pokazala da stoji iza Srbije i u UN i u Savjetu bezbjednosti, kao i sada u zajedničkoj borbi da Kosovo ne bude primljeno u Unesko. S druge strane, Srbija nije podržala sankcije Rusiji, a to i rukovodstvo i narod moje zemlje izuzetno cijene", rekla je Guskova.\nOna je ukazala na to da EU neprekidno uslovljava Srbiju, dovodeći je pred teške odluke i izbore i napomenula da Unija ima svoje interese i ciljeve zbog čega će nastaviti politiku uslovljavanja jer želi da ostvari svoje interese.\n"Uslovljavaće Srbiju iako znaju da je u cijeloj svojoj istoriji bila jedan od najvažnijih samostalnih političkih i vojnih faktora, ne samo na Balkanu, nego i u južnoj Evropi. To na Zapadu dobro znaju i zato traže načine da smanje mogućnosti Srbije da ostane samostalni vojni i politički faktor Balkana i juga Evrope", rekla je Guskova.\nOna je istakla da bi dobre odnose Rusije i Srbije mogao da naruši jedino ulazak Srbije u NATO.\nGuskova kaže da bi se od tog trenutka, kada je riječ o odnosima Srbije i Rusije, sve promijenilo, jer pripadnost države nekom vojnom savezu u velikoj mjeri mijenja njenu spoljnu politiku.\n"Srbija je u okruženju članica NATO-a ili kandidata za članstvo u tom vojnom savezu, zato očekujem da će biti pod pritiskom da u budućnosti pristupi NATO-u. Vjerujem, ipak, da će Srbija ostati vojno neutralna", zaključila je Guskova.\nJelena Guskova je i inostrani član Srpske akademije nauka i umetnosti i član Senata Republike Srpske.