U novembru 2019. je Kokoškov preuzeo "orlove", ali nije uspeo da ih odvede na Olimpijske igre.\n- Košarkaški savez Srbije i dosadašnji selektor muške seniorske reprezentacije Srbije Igor Kokoškov sporazumno su raskinuli ugovor o saradnji. Košarkaški savez Srbije želi Igoru mnogo sreće i uspeha u nastavku trenerske karijere, uz zahvalnost za rad i trud. KSS će se u narednom periodu angažovati u izboru novog selektora, o čemu će javnosti biti blagovremeno obaveštena.\nPrema svemu sudeći novi selektor Srbije postaće Svetislav Pešić koji bi se tako nakon dužeg vremena vratio na tu poziciju.\nKokoškov je sa velikim uspehom vodio reprezentaciju Slovenije sa kojom je osvojio Evropsko prvenstvo pobedivši upravo Srbiju u finalu. Sa "orlovima" je krenuo da gradi novi sistem, ali se on nije ispostavio kao uspešan.\nNedavno je Igor Kokoškov dobio posao u Dalas Maveriksima gde će biti pomoćnik, što je još jedan u nizu takvih angažmana za Srbina u NBA.\nPrethodno je bio pomoćnik u Los Anđeles Klipersima, Detroit Pistonsima (sa kojima je bio i šampion NBA 2004.), Finiks Sansima, Orlando Medžiku, Juti Džez i Sakramento Kingsima, dok je bio i glavni trener Finiksa sezone 2018/19.


Vlada TK-a raspisuje javni poziv za Business start up fond za mlade - Akta.ba\nVlada TK-a raspisuje javni poziv za Business start up fond za mlade\nVlada Tuzlanskog kantona je danas prihvatila Program "Business start up fond za mlade s područja Tuzlanskog kantona“, čiji je osnovni cilj doprinijeti privrednom razvoju TK-a.\n09.09.2014. 13:28 / Izvor: eKapija.ba\nCiljnu grupu čini 100 mladih ljudi starosti od 18-35 godina sa područja Tuzlanskog kantona koji žele pokrenuti vlastiti biznis i trebaju podršku u tom procesu. Programom će biti obuhvaćeno najmanje 100 korisnika od kojih bi najmanje 20 finalnih imalo priliku da koriste beskamatna kreditna sredstva za pokretanje obrta ili preduzeća u visini do 15.000 KM uz garanciju - kolateral od 100% iznosa kredita. Svih 100 korisnika bi pohađali poslovnu edukaciju sa posebnim naglaskom na izradu poslovnog plana. Planiran je i odabir 3 najbolje poslovne ideje za korisnike starosti od 18-30 godina (prema utvrđenim kriterijima od strane Projekta zapošljavanja mladih u BiH (YEP), Švajcarske agencije za razvoj i saradnju SDC) i obezbjeđenje grantova u iznosu od 9.000 KM, po 3.000 KM za tri najbolja poslovna plana, dok bi se i korisnicima u okviru Programa pokrili ili sufinansirali i troškovi registracije poslovnog poduhvata bilo da se radi o obrtu ili privrednom društvu.\nZa potrebe „Business start up fonda za mlade sa područja Tuzlanskog kantona“ planirano je da Vlada Tuzlanskog kantona sa ESCROW računa izdvoji sredstva u iznosu od 200.000 KM kao uvećanje depozita u Garantnom fondu NERDA. S druge strane SBERBANK BH d.d. je za potrebe ovog projekta odobrila multiplikator 1,5, što znači da je ukupni kreditni potencijal za potrebe kreditiranja korisnika subvencioniranih kreditnih sredstava 300.000 KM.\n#vlada tuzlankog kantona\n#Business start up fond za mlade\n#Business start up fond\n#Youth Employment Project\n#Udruženje za razvoj NERDA


Stanivuković se odriče poslaničke plate – a kada čujete zašto zanijemićete – CIK Media\nStanivuković se odriče poslaničke plate – a kada čujete zašto zanijemićete\nStanivuković se odriče naknade: Sredstva preusmjeravam u Fondaciju “Pravda za Davida”\n– I ove naknade se odričem. Planiram, kada bude bilo potrebe, novac preusmjeravti u Fondaciju „Pravda za Davida” kada se osnuje, kako je najavio Davor, a drugi dio naknade da ide na stipendije, sportska, kulturno-umjetnička društva – poručio je Stanivuković, prenosi BN TV.\n– Mandat odbornika sam odradio volonterski za građane Banje Luke, sada želim da poslanički mandat odradim volonterski za građane cijele RS te da opet budem najaktivniji, da dokažem da u ovome narodu postoje ljudi koji ovaj posao rade iz višeg ideala i potpuno posvećeno svom narodu. To je moje opredjeljenje i zato se odlučujem na ovakve korake – kazao je on.\nOn je kazao da je spreman ući u skupštinske klupe pod dva uvjeta: kada slučaj ”Dragičević” dobije epilog i ukoliko se dokaže da nije bilo izborne krađe.\nKomšić je rekao da vidi Kosovo kao nezavistno, a onda mu je predsjednik Srbije odgovorio tako da sve zvoni


Džeko mijenja travnati teren za bazen? – Dnevni satir\nBosanskohercegovački reprezentativac i napadač Wolfsburga Edin Džeko, šokirao je domaću ali i svjetsku javnost viješću da, ne samo da mijenja klub ove sezone nego i sport kojim se bavi, javio je njemački Nordfälische Nachrichten Online.\nIako još uvijek baratamo sa nepotvrđenim informacijama, Edin Džeko će se ipak nastaviti baviti sportom i to kao član Kluba za sinhronizovano plivanje Barakuda, Otoka.\nKako piše Nordfälische Nachrichten Online, neimenovani klupski kolega Edina Džeke tvrdi kako je bh. reprezentativcu sinhronizovano plivanje bilo prva ljubav kojim se zbog nedostatka bazena za treniranje nije bavio od malih nogu.\nČelne osobe sa bazena Otoka nisu upoznate sa ovim transferom, ali činjenica da je Džeko prilikom svojih posjeta Sarajevu u dva navrata dolazio da pliva, mogla bi značiti tačnost podataka.\nDnevni satir je bezuspješno pokušavao doći do Džekinog menadžera Irfan Redžepagića koji je, prema pisanju Expresa, kasno sinoć viđen kako kupuje veće količine alkohola. Osoba bliska Redžepagiću tvrdi da je alkohol namijenjen za privatnu proslavu, a ne za opijanje zbog propalog posla sa Džekom.


Vašington ublažava ograničenja za Kubu\nKubanska i američka zastava u Havani\nSjedinjene Države ublažile su ograničenja na putovanja i poslovanje na Kubi, što predstavlja još jedan značajan napredak u otopljavanju odnosa Vašingtona i Havane.\nVisoki zvaničnici administracije ocenili su da ublažavanje ograničenja predstavlja “veliki korak” u odnosima SAD i Kube i da je cilj da se Kubancima pruži više šansi za zapošljavanje što bi, kako su naveli, bio efikasan način da se poboljša njihov položaj.\nPromene u pravilima Sekretarijata za finansije i ekonomiju omogućiće Amerikancima da više putuju na Kubu, a Kubancima će obezbediti pristup telekomunikacijama, kao i promovisati rast poslovne saradnje sa Kubom.\n“Predsednik čvrsto veruje da će češća putovanja, poboljšanje poslovnih veza i protoka informacija u Kubu i iz te zemlje omogućiti Sjedinjenim Država da bolje promovišu svoje interese i poboljšaju živote prosječnih Kubanaca”, naveo je visoki zvaničnik administracije u telefonskom razgovoru sa novinarima.\nU okviru promjena, koje stupaju na snagu u ponedeljak 21. septembra, određeni američki entiteti moći će lakše da dobiju dozvole za poslovanje na Kubi, uključujući medije, obrazovne i vjerske organizacije i telekomunikacione kompanije. Određene vrste robe, među kojima telekomunikaciona oprema i softveri od sada će moći da se šalju na Kubu.\nBliskim rođacima u određenim putnim kategorijama biće dozvoljeno da putuju na Kubu, a to će biti omogućeno i teretnim, putničkim i pojedinim rekreacionim vozilima, pod opštom dozvolom. Turistička putovanja na Kubu će međutim i dalje biti zabranjena.\nZvaničnici administracije naveli su da ublažavanje ograničenja nije povezano sa predstojećom posetom pape Franje Kubi i Sjedinjenim Državama.


Trampov čovek ujedinjuje ekstremnu desnicu u Evropi\nNekadašnji glavni politički savenitk Donalda Trampa, čiji krajnje desni i anti-establišmendski stavovi zgražavaju liberale sa obe strane Atlantika, svoju pažnju preusmerio je na Evropu.\nStiv Benon je vrtoglavom brzinom prešao put od investicionog bankara, filmskog producenta, urednika portala Brajtbart do glavnog stratega i savetnika predsednika Trampa, a potom do političkog prognanika.\nNekada relevantni činilac u Beloj kući, a sada obični građanin, Benon traži svoje mesto pod suncem. Posle neuspešnog aktivizma unutar Republikanske stranke, a nakon odlaska iz Trampove administracije, čini se da je Benon u potrazi za novom poličkom avanturom. Sa limitiranim i značajno manjim uticajem u Vašingtonu, Benon se brzinski prestrojio ka Evropi. Cilj je jasan - ujedinjenje krajnje desničarskih partija i pokreta širom Evrope i izazivanje političkog zemljotresa na sledećim izborima za Evropski parlament. Benon smatra da su ti izbori samo početak, koji će voditi ka daljoj dezintegraciji Evropske unije - Benon će je posmatrati iz svog novog sedišta u Briselu, srcu Evrope.\nStiv Benon je rođen u saveznoj državi Virdžinija, u porodici koja je pripadala radničkoj klasi, a koja je bila naklonjena Demokratskoj stranci. Prvi put je ušao u politiku kada se kandidovao za predsednika studentske „vlade“ na Politehničkom univerzitetu u Virdžiniji „Virdžinia Tek“ koji je tada pohađao. Ni ova kandidatura nije prošla bez kontraverzi. Benon biva optužen da se služi nečasnim sredstvima, ali ipak pobeđuje. Posle diplomiranja, Benon se priključuje američkoj mornarici, sa ciljem da kako sam kaže „ulepša svoju biografiju”, zbog namere da se u budućnosti bavi politikom.\nPosle mornaričke službe koju je obavljao u Arapskom moru, Persijskom zalivu i Pentagonu, Benon upisuje postdiplomske studije na Harvardu. Nakon uspešno završenih studija postaje investicioni bankar u Goldman Saksu. Ubrzo napušta Vol Strit i osniva svoju kompaniju,koja se fokusira na investicije u filmskoj industriji i produkciji. Tokom karijere filmskog producenta, Benon doživljava nekoliko neuspeha i odlučuje da proda kompaniju. U svet filma se vraća 2004. godine kada snima svoj prvi u nizu političkih dokumentaraca. Pored filmske produkcije i političkog aktivizma, okreće se ka kompjuterskim igricama, a posebno „World of Warcraft“ – jedna od najpopularnijih kompjuterskih igara na svetu. U saradnji sa kineskom kompanijom, Benon je plaćao igrače da mu prikupljaju zlato iz „World of Warcraft“, koje je posle prodavao za pravi novac. Cak je ubedio i određene ljude iz Goldman Saksa da investiraju oko 60 miliona dolara u njegov poslovni poduhvat. Međutim, biva tužen za nanošenje štete „World of Warcraft“-u. Godine 2010. Benon ustupa na korišćenje kancelarijski prostor svom prijatelju Andru Brajtbartu. Posle iznenadne smrti Brajtbarta 2012. godine, Benon preuzima njegov internet portal. Na čelu portala Brajtbart Benon se uključuje u političku borbu iz ugla krajnje desnice, koja će ga odvesti do ključne pozicije u Trampovom izbornom timu, a kasnije i u Beloj kući.\nStiv Benon se priključuje, izbornom timu predsedničkog kandidata Trampa 17. avgusta 2016. godine, u minut do dvanaest. Iako se uključuje u izbornu trku u završnoj fazi, dobija bitnu funkciju izvršnog direktora Trampovog tima, kao i naklonost Donalda Trampa. Tokom kampanje, Benon postaje vodeći ideolog i kreator političke platforme predsedničkog kandidata, a kasnije i predsednika Trampa. Posle pobede na izborima u novembru 2016. godine, Benonov ulazak u buduću administraciju je zagarantovan. Dolaskom u Belu kuću, Benon dobija poziciju glavnog stratega (koja je stvorena isključivo zbog njega, pre nije postojala) predsednika Trampa. Sa novostvorene pozicije Stiv Benon pokušava da prigrabi što više nadležnosti (što mu ide od ruke), stvarajući jednu od najznačajnih funkcija nove administracije. Sa uticajem koji dobija u Beloj kući, Benon postavlja svoje bliske saradnike na ključna mesta u Trampovoj administraciji. Sebastijan Gorka (američki analitičar mađarskog porekla, blizak krugovima krajnje desnice), koji postaje Trampov savetnik, a koji je ideološki blizak Benonu je najbolji dokaz ove tvrdnje.\nPored mnogobrojnih ovlašćenja koje je dobio, Benon postaje desna ruka predsednika Trampa, uživa njegovo bezgranično poverenje i nezvanično biva imenovan za glavnog ideologa Trampove Bele kuće. Benon vidi predsednika Trampa kao idealni medij kroz koji će on da plasira svoje političke ideje u čemu i uspeva. Najveći Benonov dugoročni uspeh i uticaj u Trampovoj administraciji, a koji će biti prisutan i posle njegovog odlaska jeste ideja o ekonomskom nacionalizmu oličena u Trampovoj paroli „Prvo Amerika“ („America first“). Upućeni tvrde da je Benon bio jedan od glavnih zagovornika ideja o uvođenju tarifa na kinesku robu, reindustrijalizaciji Amerike i zamisli „kupujmo američko“. Isticao se i po svojim anti-imigracionim stavovima, koje nije krio u javnosti. Zbog sposobnosti da ubedi predsednika Trampa da su njegove ideje ispravne i da treba da ih sprovede, Benona smatraju predsednikom iz senke i sivom eminencijom Bele kuće i zbog toga biva na udaru liberalnih opozicionih medija. Na novoj funkciji, sa ogromnim uticajem, Stiv Benon dobija vetar u leđa za dalje delovanje i ulazi u otvoreni sukob sa članovima administracije (uključujući i Trampovu ćerku Ivanku i njenog supruga Džerada Kušnera) za koje smatra da podrivaju njegovu agendu.\nBenonov sukob sa Ivankom Tramp i Kušnerom je verovatno počeo od ulaska u Belu kuću. Sukob je u početku tinjao, a kasnije će poprimiti velike razmere. Benon se konstantno protivio ulozi koju je u novoj administraciji imala Ivanka Tramp, koja je koristila svoj lični odnos i status omiljenog deteta, da bi nametnula određena politička rešenja i ostvarila uticaj na svog oca.\nUspešnost Ivanke Tramp, koja je postavila svog supruga Kušnera na važnu funkciju podrivala je uticaj i značaj koji je imao Stiv Benon u Beloj kući.\nU određenim medijima se tako pojavila i priča po kojoj je došlo do verbalnog okršaja Ivanke i Benona.\nJednom prilikom iznervirani Benon je navodno pokušao da objasni Ivanki da je ona samo jedan od zaposlenih u Beloj kući i da ne sme da koristi svoje porodične veze sa predsednikom da bi ostvarivala svoje ciljeve, već mora da poštuje protokol.\nIvanka mu je navodno rekla da ona nije običan službenik, već prva ćerka i da samim tim uživa određene privilegije u odnosu i komunikaciji sa predsednikom.\nUzimajući to u obzir, Benon je Ivanku Tramp i Kušnera video kao prirodne neprijatelje njegove političke agende i kao stvarnu prepreku za uticanje na predsednika Trampa. Posle meseci sukoba između Ivanke i Benona, Stiv Benon biva prinuđen u avgustu 2017. godine da napusti Belu kuću.\nOvu odluku predsednik Tramp donosi pod pritiskom javnosti zbog protesta u Šalrotsvilu (kada je došlo do sukoba povodom demonstracija koja je organizovala američka ekstremna desnica – „alt-right“, za koju se tvrdi da ima veze sa Banonom i preko njega ostvaruje uticaj kod Trampa).\nIpak, nije isključeno i da su Trampov zet i ćerka uspeli da ga ubede da se reši svog glavnog stratega.\nIz Bele kuće, Stiv Benon izlazi poražen i vraća se na čelo Brajtbarta, a samo nedelju dana kasnije administraciju napušta i Sebastijan Gorka, blizak Benonov saradnik. Skoro šest meseci posle u knjizi „Vatra i Bes - Unutar Trampove Bele kuće“, pojavljuju se navodi po kojima je Benon kritikovao Donalda Trampa Mlađeg kao izdajnika i čoveka koji nije patriota. Tada se činilo da je ovo Benonov kraj.\nPredsednik Tramp ga je okarakterisao kao „aljkavog Stiva“, smenjen je sa čela Brajtbarta, a njegovi glavni finansijeri, porodica Merser se javno ogradila od njega i prestala sa saradnjom.\nU politici nema uspeha bez moćnih prijatelja. U slučaju Stiva Banona, njegovi moćni prijatelji i finansijeri jesu biznis porodica Merser, koja je bogatstvo stvorila poslovanju na berzi.\nPosle Benonovih komentara, napuštanja Trampove administracije i distanciranja porodice Merser od Stiva Benona, sasvim je jasno da su odnosi Roberta Mersera i Stiva Benona zahladneli. Međutim, ova porodica je imala veliki uticaj na Benonov politički uspon.\nPored Benona i predsednik Tramp duguje mnogo porodici Merser: Robertu i njegovoj ćerki Rebeki, koji su bezrezervno podržavali njegovu kandidaturu za predsednika i koji su nesebično finansirali njegovu predsedničku kampanju. Porodica koja poseduje ogromno bogatsvo koje se procenjuje na milijarde dolara, a koje duguju Robertovom dugogodišnjoj berzanskoj karijeri, vrlo umešno pokušava da nametne svoj uticaj na političku scenu Amerike. Robert Merser je 2011. godine uložio oko 10 miliona dolara u portal Brajtbart, koji je bio pod vođstvom Stiva Benona. Merser je finansirao i osnovao sa Benonom Kembridž analitiku u koju je 2013. godine uložio 15 miliona dolara. Svega nekoliko godina kasnije, Tramp će angažovati ovu kompaniju sa ciljem da mu pomogne da pobedi na izborima. Svi članovi porodice Merser su od 2010. godine, u političke svrhe donirali preko 40 miliona dolara, što ih stavlja na listu ozbiljnih političkih donatora. Posle skoro šest godina i ogromnih političkih donacija, porodica Merser je čini se ostvarila svoj cilj. Dobili su predsednika Amerike po svojoj meri. Pitanje je da li se tu njihove političke ambicije završavaju ili imaju u planu da prošire svoje političko delovanje na drugu stranu Atlantika?\nPolitičkih egzil u Evropi\nPosle napuštanja Bele Kuće, portala Brajtbart i učešća u neuspelim izbornim trkama (podrška Roj Moru u trci za Senat), Stiv Benon počinje da traži svoje novo mesto pod suncem. Imajući u vidu svoj drastično manji uticaj na unutrašnju politiku u Americi, Benon se prirodno okreće ka Evropi, gde po njegovom mišljenju populističke i partije krajnje desnice dobijaju na snazi. Ovo okretanje ka Evropi i Benonovo postepeno povlačenje iz američke politike, može se smatrati i nekom vrstom političkog egzila u nadi da će ga evropski projekat držati što dalje od Vašingtona. Benon je najavio stvaranje organizacije u Briselu pod nazivom Pokret. Cilj organizacije je pružanje savetodavnih usluga, političkih rešenja, pravljenje strategija za dalje delovanje krajnje desnih stranaka i pokreta, ali i ispitivanje javnog mjenja tokom izborne kampanje. Pored toga, Benonov plan je i ujedinjenje ako ne svih onda većine evropskih desnih partija i pokreta sa ciljem zajedničkog delovanja na predstojećim izborima za Evropski parlament u maju 2019. godine.\nBenonova zamisao je da će ujedinjenje evropskih populista i desničara dovesti do njihovog jačanja, većeg političkog uticaja koji će se ostvariti u promeni politike prema imigrantima. Pored anti-imigracione politike, Benon smatra da je državama Evropske unije potrebna resuverenizacija i distanciranje od Brisela. Upućeni tvrde da Benon nije mogao sam i bez nečijeg odobrenja da uđe u projekat ovih razmera, a koji potencijalno može da vodi ka daljoj dezintegraciji i destabilizaciji Evropske unije. Ova mogućnost nije isključena, uzemajući u obzir varnice na relaciji Berlin – Vašington (o čemu je Svedok pisao u dva prethodna broja – napomena redakcije).\nBenon je najavio osnivanje svog pokreta kao svojevrsne kontrateže, Soroševoj fondaciji Otvorenog društva, koja deluje u Evropi. Jasno je da je Benon finansijski patuljak na spram Džordža Soroša, koji kroz svoju fondaciju Otvorenog društva širom sveta plasira milijarde dolara.\nSasvim je moguće da i ovu političku avanturu Stiva Benona finansira milijarder Robert Merser sa ciljem da ga drži što dalje od američke politike, ali i da bi se pozicionirao kao mecena desničarskih i populističkih pokreta širom sveta. Veoma je čudno i da se Benonov bivši šef, predsednik Tramp, ne buni i ne izjašnjava o prekookeanskom delovanju svog bivšeg stratega. Bez obzira na ove medijske navode, izvesno je da se Benonove političke ambicije i prostor delovanja prostiru širom čitave Evrope, a sasvim je sigurno da će se uključivati i u region Zapadnog Balkana.\nPored ujedinjenja evropskih desnih stranaka i pokreta, čini se da je pri vrhu Benonove evropske političke agende, Bosna i Hercegovina. To nam govori i činjenica da je krajem jula ove godine Benon u svojoj kući u Vašingtonu, ugostio i predsednicu Vlade Republike Srpske, Željku Cvijanović, sa kojom je razgovarao o odnosima Banja Luke i Vašingtona i mogućem unapređivanju međusobnih odnosa.\nPored razgovora sa Željkom Cvijanović, Benon je dao i ekskluzivan intervju ekipi RTRS-a. Ovaj sastanak sa zvaničnicom Republike Srpske, nije prošao nezapaženo, uzimajući u obzir članak koji je objavljen u Njujorškom pregledu knjiga (The New York Review of Books), pod naslovom „Šta Benon petlja sa BiH“? U ovom članku se navodi da je tokom administracije predsednika Obame, region Zapadnog Balkana - pa samim tim i Bosna i Hercegovina - izgubio na spoljnopolitičkom značaju i da Benon možda pokušava da vrati fokus američke administracije i predsednika Trampa ka ovom delu sveta. Sasvim je moguće da je ovaj susret bio samo jedan u nizu, sa ciljem uspešnog lobiranja u Vašingtonu.\nPredsednica Vlade Srpske se sastala i sa Korijem Levandovskim i Kelien Konvej koji su bitni faktori u Trampovoj administraciji. Razgovori sa ovim američkim zvaničnicima su izgleda proizvod uspešnog lobiranja dvojice Trampovih savetnika tokom kampanje: Džejsona Ozborna i Majka Rubinoa, sa kojima je zvanična Banja Luka napravila dogovor o lobiranju.\nMeđutim, ne treba imati iluzije o velikim lobističkim uspesima ovoga dvojca. Verovatno je njihov plan da ublaže određene pritiske iz Vašingtona na Republiku Srpsku, a krajnji cilj da budu ukinute sankcije predsedniku Republike Srpske, Miloradu Dodiku. Uzimajući to u obzir, razgovor Stiva Benona i Željke Cvijanović se desio sa idejom da Benon iskoristi svoje insajderske veze unutar Bele kuće da bi pomogao taj cilj rukovodstva Republike Srpske. Mada, poznavajući Benona i njegove političke ideje, ambicije i pogled na svet - nije isključeno da u bliskoj budućnosti upravo Benon bude jedan od vodećih zagovornika nezavisnosti Republike Srpske u Vašingtonu.


Uskoro otkup jagnjadi za penzionere - Penzioneri - Crna Gora\nJasna Pejović sep 05, 2018\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, Ministarstvo rada i socijalnog staranja i Fond PIO predložiće Vladi da i ove godine podrži organizovan otkup jagnjadi, kao izraz brige prema potrebama penzionera da pod povoljnim uslovima obezbijede kvalitetan proizvod, a istovremeno, pomogne farmerima u rješavanju tržišnih viškova u svojoj proizvodnji.\nU cilju pripreme informacije koja će se razmatrati na narednoj sjednici Vlade, danas je održan sastanak potpredsjednika Vlade i ministra poljoprivrede i ruralnog razvoja mr Milutina Simovića, sa predstavnicima institucija, organizacija i privrednika, koji su i prethodnih godina učestvovali u ovoj akciji.\nSastanku koji je inicirao Savez penzionera Crne Gore na bazi iskazanog interesovanja svojih članova, prisustvovali su: ministar rada i socijalnog staranja Kemal Purišić, predsjednik Odbora direktora IRF-a Zoran Vukčević, direktor Fonda PIO Duško Perović, predsjednik Saveza penzionera Branko Vešović i vlasnici mesnih industrija Goranović, Mesopromet i Gradina.\nPrisutni su izrazili zadovoljstvo zbog nastavka projekta koji, kako su ocijenili, odražava kontinuirano partnerstvo institucija i razumijevanje prema potrebama crnogorskih penzionera i farmera.\nIskazana je spremnost svih subjekata da akciju otkupa tržišnih viškova jagnjadi i ove godine realizuju na efikasan način, uz očekivanje da će zajednička i partnerska akcija imati očekivane pozitivne socio – ekonomske efekte.\nTakođe, zaključeno je da sa organizovanim otkupom jagnjadi treba početi što prije.\nŠOKIRAĆE VAS KOLIKO SE ZARAĐUJE OD CIGARETA: cene cigara rastu, prodaja pada, evo ko je na dobitku


Projekt ”100 najvećih” već 32 godine afirmira razvoj bosanskohercegovačke privrede i bolji poslovni ambijent, a postao je prepoznatljiv i van granica naše države. Kroz franšizni ugovor za Crnu Goru zvanično je postao i regionalni u protekloj godini, a vrijednost projekta sada je prepoznalo i srbijansko tržište.\n„Umrežavanje i promocija, ali i adekvatna edukacija faktori su koji umnogome odlučuju ne samo o uspjehu, već i o opstanku kompanija. Upravo to su aktivnosti u kojima projekt 100 najvećih kroz aktivne kampanje, istraživanja, skupove i panel diskusije, teži da osigura podršku privrednim subjektima na lokalnim tržištima regiona. Drugi, podjednako važan cilj jeste da promoviramo stabilne kompanije, kao najbolje primjere poslovanja i putokaz za one koji prave prve korake u svom biznisu. Njihov rad predstavljamo kroz publikaciju 100 najvećih, jednu od značajnijih u ovom dijelu Evrope. Ovaj poslovni godišnjak jedinstven je jer sadrži potpuno objektivne rang liste sa oko 1.000 najboljih kompanija u Srbiji razvrstanih po ukupnom prihodu, dobiti, izvozu, investicijama i brojnim drugim parametrima poslovanja“, istaknula je Ana Knežević, direktor projekta u Srbiji.\n”Naša regija ima veliki potencijal kada su u pitanju uspješni privrednici, a ovo je iskorak koji će doprinijeti regionalnom uvezivanju najuspješnijih kompanija. Vjerujem kako su ovakve inicijative od ključnog značaja za naš kolektivni razvoj”, kazala je Alena Ahmetspahić-Fočo, direktor projekta u BiH.\nS obzirom na to da je priča postala regionalna – dodajmo i to kako ostvareni ukupan prihod 500 najuspješnijih kompanija u regionu, prema posljednjim finansijskim izvještajima, iznosi približno 100 milijardi eura. U Srbiji 100 najvećih kompanija ostvaruje 34, Sloveniji 29, Hrvatskoj 24, Bosni i Hercegovini 11 i Crnoj Gori 4 milijarde eura, zbog čega se najuspješnije i najstabilnije kompanije s pravom smatraju nosiocima poslovanja i razvoja lokalnih tržišta.\nTagovi: 100 najvecihprojekatsrbijavazno\nSrbija: U aprilu prosječna neto plata 501 evro


Amerika uvela carine Evropskoj uniji – Kakanj-X\nNa 18 okt, 2019 84\nCarine su uvedene jer evropski i američki zvaničnici nisu uspjeli da postignu dogovor u posljednjim pregovorima.\nMeđu onima koji su obuhvaćeni carinama su “Airbus”, francusko vino i škotski viski.\nEvropa je sa svoje strane naredne godine najavila uvođenje carina na poznatu američku robu.\nSvjetska trgovinska organizacija (WTO) donijela je početkom oktobra odluku da SAD mogu da uvedu carine na evropsku robu vrijednu 7,5 milijardi dolara zbog ilegalnih subvencija koje je EU dala “Airbusu”.\n“EU radi na mjerama kojim će nadoknaditi štetu sektorima koji su pogođeni carinama koje su SAD danas uvele Evropi zbog ilegalnih subvencija datih ‘Airbusu'”, rekao je italijanski premijer Đuzepe Konte.\n“Ove carine nam nanose štetu. Radimo unutar EU za regulative kojim bi ograničeli štetu nanijetu onima koji su direktno pogođeni novim sankcijama”, naglasio je Konte nakon samita lidera EU u Briselu.\nEvropska komisija je saopštila da će pratiti uticaj novih američkih carina, prenosi “Srna”.


WTA Monterej - Blic Sport\nKORAK OD SENZACIJE Nina Stojanović naterala šampionku Montereja da lomi reket\nNaša 20-godišnja teniserka Nina Stojanović umalo je napravila senzaciju na startu turnira u meksičkom Montereju, izgubivši od aktuelne šampionke Heder Votson sa 2:6, 7:6(7), 4:6 posle skoro tri sata borbe.\nTimea Bačinski igrala do sat iza ponoći ne bi li nasledila Anu na tronu\nŠvajcarkinja Timea Bačinski nova je šampionka teniskog turnira u Montereju gde je, sastavši se u finalu sa Karolinom Garsijom samo sedam dana posle završne borbe u Akapulku, titulu osvojila pobedom od4:6, 6:2, 6:4.\nŠetnja kroz Monterej se pretvorila u noćnu moru: Ana glatko eliminisana u polufinalu!\nAna Ivanović nije uspela da se plasira u finale turnira u Montereju pošto je za 55 minuta poražena od francuske teniserke Karlon Garsija u dva seta 6:1, 6:4.\nAna ne da titulu u Montereju: Ubedljiva igra za polufinale protiv Karolin Garsija\nAna Ivanović plasirala se u polufinale Montereja, pobedom nad Kristinom Mladenović sa 6:3, 6:2.\nIvanovićeva protiv zaboravljene Vaidišove, Krunićeva ispala u Montereju\nAna Ivanović u prvom kolu turnira u Montereja igraće protiv Nikol Vaidišove, dok je Aleksandra Krunić eliminisana na startu od francuske teniserke Polin Parmentije sa 3:6, 6:4, 6:1.\nOvo je utisak nedelje: Jovanin šou uprkos porazu, i organizatori su morali da zaplešu!\nJovana Jakšić na opšte oduševljenje publike u Montereju nije odustala od svog pobedničkog plesa i pored poraza u srpskom finalu od Ane Ivanović sa 6:2, 6:1.\nOsmesi u srpskom finalu: Ani trofej Montereja, Jovani večera od drugarice!\nSrpsko finale, jedan čas iza ponoći i Sport klub: Ana i Jovana za trofej Montereja\nPrvo srpsko finale na WTA turu odigraće Ana Ivanović i Jovana Jakšić, a uz direktan prenos samo na Sport klubu jedan čas iza ponoći moći ćete da budete svedoci istorijske borbe za trofej u meksičkom Montereju.\nJovana Jakšić istakla je da joj je veoma drago što će u prvom finalu u karijeri na WTA turnirima igrati protiv Ane Ivanović u Montereju, jer joj je sunarodnica kao starija sestra.\nKada Jovana Jakšić posle pobede zadivi plesom publiku u Montereju\nJovana Jakšić plasirala se u prvo svoje finale na WTA turniru porazivši nakon višečasnovne borbe Kimiko Date-Krum 6:7(5), 6:4, 6:4, a srpska teniserka je i posle iscrpljujućeg susreta imala da pokaže i širok asortiman plesnih pokreta.\nIstorijski podvig, emocije i skoro tri sata igre: Jakšićeva je u finalu Montereja!\nKroz ovakve duele se stvaraju šampioni! Jovana Jakšić je u meču koji je trajao dva sata i 55 minuta uspela da eliminiše japansku teniserku Kimiko Date-Krum 6:7(5), 6:4, 6:4 i plasira se u prvo finale u karijeri na WTA turnirima, pa će se 20-godišnja reprezentativka Srbije boriti za trofej u Montereju.\nIvanovićeva: Teško je bilo protiv Ribarikove, biće još teže protiv Voznjacki\nAna Ivanović plasirala se u polufinale turnira u Montereju savladavši Magdalenu Ribarikovu sa 6:1, 0:6, 6:2, a srpska teniserka je sigurna da će u borbi sa Karolinom Voznjacki za finale biti još teži zadatak koji je spremna da reši.\nJakšićeva posle prolaska u polufinale: Očekuje me još dosta posla u Montereju\nJovana Jakšić je prolaskom u polufinale turnira u Montereju napravila istorijski uspeh u karijeri, ali je ona spremna da ide korak, ili dva, dalje iako je već prezadovoljna napravljenim rezultatom.\nIvanovićeva uz uspone i padove preko Ribarikove do polufinala Montereja\nAna Ivanović plasirala se u polufinale takmičenja u Montereju pošto je za tačno 100 minuta bila bolja od slovačke teniserke Magdalene Ribarikove sa 6:1, 0:6, 6:2.\nJoš jedan istorijski korak: Jakšićeva rutinski do polufinala Montereja!\nJovana Jakšić već je napravila istorijski uspeh plasiravši se među osam najboljih na WTA turniru, ali se ona potrudila da za manje od sat vremena, 6:3, 6:0, ode korak dalje i preko američke teniserke Julije Boserup izbori polufinale Montereja.\nAna preslišala Voznijak za četvrtfinale, pa dobila mundijalski poklon\nSkoro tri sata za uspeh karijere: Jakšićeva u četvrtfinalu Montereja!\nPrepreka do četvrtfinala: Luksika Kumkum naredna protivnica Jovane Jakšić\nTajlandska teniserka Luksika Kumkum sastaće se sa Jovanom Jakšić u osmini finala Montereja, pošto je savladala Slovenku Dalilu Jakupović sa 7:5, 6:0 u 75 minuta igre.\nJovana Jakšić bolja od 50. na svetu za osminu finala Montereja\nJovana Jakšić je napravila malo iznenađenje na startu turnira u Montereju pošto je pobedila Karin Knap sa 6:3, 6:4.


Sajam knjiga – fešta pisane reči i entuzijastično mesto – NovostiDana.rs\nOtvaren 61. Sajam knjiga u Beogradu\nMalović: Sajam je fešta pisane reči, na koju je svako u obavezi da dođe\nBajac: Sajam knjiga je oaza u kojoj čuvamo čitalački integritet\nBajac: Najznačajniji autori „Geopoetike“ objavili su knjige za ovaj sajam\nRšumović: Sajam je dokaz da naš narod ipak čita\nRšumović: Sajam je prilika da se sretnem sa kolegama iz Srbije\nBožović: Sajam knjiga je entuzijastično mesto\nBožović: Moj izdavački rad se vidi na sajmu\nMeđunarodni beogradski sajam knjiga je fešta pisane reči, oaza gde čuvamo intelektualni i čitalački integritet, entuzijastično mesto koje dokazuje da srpski narod čita i da nije tako opasna „ta kriza čitanja i knjige“, ističu danas pisci i izdavači uoči otvaranja 61. Sajma knjiga.\nBEOGRAD – Međunarodni beogradski sajam knjiga je fešta pisane reči, oaza gde čuvamo intelektualni i čitalački integritet, entuzijastično mesto koje dokazuje da srpski narod čita i da nije tako opasna „ta kriza čitanja i knjige“, ističu danas pisci i izdavači uoči otvaranja 61. Sajma knjiga.\nZa pesnika Ljubivoja Ršumovića Beogradski sajam knjiga je „pijaca“.\n„Ja ne idem na zelenu, ni na buvlju pijacu, ali na pijacu knjiga dođem svake godine i budem svaki dan. Uvek se nađe nešto važno da se kupi, da se ima u kući“, rekao je Ršumović Tanjugu.\n„Čovek dobije ideje, energiju, snagu da i sam eventualno nešto uradi, prateći ideju svog kolege, ili izdavača koji je dovoljno vispren da stvaralački nešto osmisli“, kaže Ršumović.\nOn je naglasio da je Sajam knjiga „dokaz da naš narod čita, da nije tako opasna ta kriza čitanja i knjige, da ta elektronska pomagala, maloletna, ipak neće pobediti knjigu koja u raznim oblicima postoji preko dve hiljade godina“, rekao je Ršumović i dodao da ovogodišnji Sajam obećava.\nPisac i direktor izdavačke kuće „Geopoetika“ Vladislav Bajac ističe da je Sajam knjiga uvek bio i još uvek jeste praznik.\n„Mene svake godine prijatno iznenadi ta želja, poseta, broj ljudi, entuzijazam. Meni ne treba nijedan stranac da kaže da smo čitalačka nacija ili barem tako izgleda, zato što ja ovakve sajmove viđam diljem Evrope i sveta i moram priznati da ovo i dalje biva jedan od boljih sajmova koje vidim. To je izuzetno važno, jer je ovo jedna od oaza gde čuvamo intelektualni i čitalački integritet u vreme estradizacije manje više svega“, naglasio je Bajac.\n„Taj dijapazon različitosti je zapravo jednak demokratiji ukusa i ako to ne poštujemo, ništa nismo uradili. Možda bi korekcija bila potrebna u procentima onoga što se zove populistička knjiga, a to je sada pitanje upotrebe i zloupotrebe ukusa čitalaca. Kada se kaže da to publika traži, to se zove manipulacija, a kada kažete da želite da edukujete ljude, onda ste optimista bez dokaza da ćete uspeti. Ja mislim da se od takvih stvari ne sme odustati, da moramo takve stvari da radimo“, rekao je Bajac Tanjugu.\nOn je pomenuo da je ove godine „Geopoetika“ uspela nešto što se retko dogodi da im najvažniji i najpoznatiji pisci iste godine objave knjige, a takvih imaju sedam, osam, a sam Bajac je posle osam godina objavio svoj novi roman.\nUrednik izdavačke kuće „Arhipelag“ Gojko Božović kaže da najuzbudljivije lice svakog sajma jesu čitaoci, „ogroman broj ljudi, koji entuzijastično sa velikim interesovanjem i izrazitom posvećenošću, traže knjige koje su izraz njihovih čitalačkih i kulturnih potreba i interesovanja“.\n„To je najbolja strana Beogradskog sajma knjiga. Ja sam uvek na sajmu po ceo dan i za mene je to uvek bilo entizijastično mesto, dobra tačka kontakta sa knjigama, čitaocima, piscima“, rekao je Božović i izrazio očekivanje da će se i narednih dana nastaviti dobra poseta kao danas.\n„To nije pitanje da li vam se dopada ili ne, ovo je institucija kojoj čovek treba dati iz vlastitog krvotoka da bi ona živela i dalje“, rekao je Malović.\nOn je primetio da na Sajmu „sve knjige oko i iznad nas šire pozitivnu energiju, ali i negativnu“.\n„U školi smo učeni da je svaka knjiga dobra, ali kao što Umberto Eko kaže u „Imenu ruže“ da ni svaka trava nije dobra, tako ni svaka knjiga nije dobra i mi smo na Sajmu knjiga u teškom zadatku da izaberemo dobre knjige za sebe i da njima posolimo našu pamet“, rekao je Malović.


Mađarska uvodi karantin za putnike iz Srbije – Okvir\nMađarska uvodi karantin za putnike iz Srbije\nMadjarska vlada objavila je danas da ponovo uvodi restrikcije za ulazak osoba iz zemalja gde se stopa infekcije korona virusom smatra umerenom ili visokom, uključujući i za Srbiju koja ulazi u kategoriju zemalja sa umerenom zarazom i čijim državljanima se uvodi dvonedeljni karantin, piše agencija Beta.\nMadjari i stranci koji dolaze iz zemalja u „žutoj“ kategoriji, gde su uključeni, izmedju ostalih, Bugarska, Portugal, Rumunija, Švedska, Britanija, Rusija, Srbija, Japan, Kina i SAD, moraće da idu u karantin na dve nedelje ali će moći da izadju iz karantina ako budu dobili negativan test na virus, jedan u slučaju Madjara, dva negativna u razmaku od 48 sati za strance.\nIz zemalja u „crvenoj kategoriji“ biti dozvoljen samo ulazak madjarskih državljana.\nMere koje na snagu stupaju u sredu, preispitivaće se jednom nedeljno.\nSrđa Janković: Veoma ozbiljna epidemiološka situacija u Srbiji\nKon: Moguće uvođenje vanrednog stanja, situacija teža nego u aprilu\nCDC istražuje 180 slučajeva dece sa hepatitisom\nPoljski sud odobrio hapšenje ruskog dispečera\nBritanija potpisala sporazum sa Ruandom o slanju migranata


U sredu su na programu svi mečevi 19.kola Super lige Srbije u takmičarskoj sezoni 2017/18. Bićete u prilici da pratite direktan televizijski prenos dva izuzetno zanimljiva susreta, Voždovac – Partizan i Crvena zvezda – Radnik.\nVOŽDOVAC – PARTIZAN (sreda 29.novembar, 16:00 časova, TV Arena sport 1)\nDerbi meč 19.kola Super lige Srbije igra se u sredu u Beogradu gde domaći Voždovac dočekuje gradskog rivala i aktuelnog šampiona, ekipu Partizana. Crno-beli su jedini ovosezonski poraz doživeli upravo u duelu sa ’’zmajevima’’, pa treba očekivati izuzetno zanimljivu i borbenu utakmicu. Ekipa Voždovca ove sezone igra dosta dobro i održava svoje mesto u vrhu tabele, a nakon osamnaest odigranih susreta na svom kontu ima devet pobeda, uz pet remija i četiri poraza. U prethodnom kolu su na gostovanju u Čačku odigrali nerešeno sa ekipom Borca, a rezultat je bio 0:0. Sa 32 osvojena boda ’’zmajevi’’ trenutno zauzimaju 4.mesto na superligaškoj tabeli. Crno-beli su ove sezone uspešni na sva tri ’’fronta’’, iako su u nekoliko navrata pružali slabije partije, a nakon osamnaest odigranih susreta na svom kontu imaju trinaest pobeda, uz četiri remija i jedan poraz. U prethodnom kolu odigrali su na svom terenu nerešeno sa ekipom Spartaka, a rezultat je bio 1:1. Sa 43 osvojena boda trenutno zauzimaju 2.mesto na superligaškoj tabeli. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport sa početkom u 16:00 časova.\nCRVENA ZVEZDA – RADNIK (sreda 29.novembar, 18:00 časova, TV Arena sport 1)\nPoslednji meč 19.kola Super lige Srbije igra se u sredu na stadionu ’’Rajko Mitić’’ u Beogradu gde domaća Crvena zvezda dočekuje goste iz Surdulice, ekipu Radnika. Crveno-beli su do sada lako izlazili na kraj sa Surduličanima, ali nema sumnje da će gosti kao i uvek igrati otvoreno i sa puno motiva. Ekipa Crvene zvezde je sezonu započela jako uspešno i nakon osamnaest odigranih susreta na svom kontu ima šesnaest pobeda, uz jedan remi i jedan poraz. U prethodnom kolu crveno-beli su na Banovom brdu nakon preokreta savladali ekipu Čukaričkog, a rezultat je bio 1:2. Sa 49 osvojenih bodova trenutno zauzimaju 1.mesto na superligaškoj tabeli. Surduličani ove sezone postižu solidne rezultate, a nakon osamnaest odigranih susreta na svom kontu imaju šest pobeda, uz četiri remija i osam poraza. U prethodnom kolu su na svom terenu poraženi u duelu sa ekipom Napretka, a rezultat je bio 2:3. Sa 22 osvojena boda trenutno zauzimaju 9.mesto na superligaškoj tabeli. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport sa početkom u 18:00 časova.


Vreme 785 - Investitori "podmicivanja": Igraci iz senke\nTBI je verovao da će jeftino kupljenu banku legalizovati, to jest uzdao se u nečiju uticajnu intervenciju kod državnih organa, odnosno intervenciju kod vrha Centralne banke Srbije, koja bi, potezom pera, nelogičnu investiciju pretvorila u veoma profitno ulaganje\nŠTA JE REKAO ŠPILMANU: Radovan Jelašić\nPored već obasjanih učesnika afere koja se zaplela oko torbe sa 100.000 evra u stanu (sada već bivšeg) viceguvernera NBS-a Dejana Simića, zasad se još relativno malo zna o "investitorima" celog ovog događaja. Kako je zasad teško identifikovati političke, da vidimo ko su bukvalni investitori. Reč je o TBI grupi sa sedištem u bugarskoj metropoli Sofiji, koja je osnovala Prvi penzioni fond TBI-Dunav u Beogradu i firmu TBIH lizing, a i istovremeno kupila Kreditno eksportnu banku u Beogradu (KEB), kojoj je prošle godine, odlukom NBS-a, oduzeta dozvola za rad.\nU vezi sa ove tri firme registrovane u Beogradu zasad se najviše pominju gospoda Šalamon Špilman, prvi čovek TBI-ja u Sofiji, i Zeev Hadar, član Saveta stranih investitora i predsednik njegovog odbora za reformu penzionog sistema u Beogradu (malo neobična funkcija).\nO Špilmanu nismo uspeli ništa da nađemo na internet mreži (na kojoj ima, na primer, toliko podataka o Martinu Šlafu, navodnom kupcu BK Trejda). Neki bolji poznavaoci stranih investicionih fondova koji deluju u Srbiji kažu da je Špilman u TBI-ju okupio i neke značajne finansijere, poput, na primer, Dojče banke – ali nisu u stanju da ponude dokaze za tu tvrdnju. Investicioni fond TBI-ja je inače u Srbiji, na neki način, prisutan još od 2001. godine i pokazao je pre svega interes za finansijski sektor.\nNavodno su vodeći ljudi TBI-ja prvo bili zainteresovani za kupovinu licence za obavljanje bankarskih poslova u Srbiji, koju je imala Prva preduzetnička banka, a koja svoj krah navodno duguje pljački banke, kada je, opet navodno, iz nje odneto više od milion nemačkih maraka gotovine. Neslužbeno, od najviših tadašnjih funkcionera NBS-a, moglo se čuti da su ovu banku "poharali" zapravo njeni osnivači – pa su pljačku banke prijavili policiji tek kada su je ispraznili od mnogo manje novca od količine koju su prijavili da je odneta od "nepoznatih počinilaca". Čak se moglo čuti da je istragu o pljački ove banke "sabotirao" sam (tadašnji) ministar policije Dušan Mihajlović, jer je u stvari bio jedan od njenih važnih akcionara (ili su važni akcionari bili važni članovi njegove političke stranke). TBI je još tada, 2001. godine, pokazao interes da kupi ispražnjene razvaline ove banke, ali im NBS nije dao dozvolu i, po rečima guvernera Radovana Jelašića (na Radiju B92, 17. januara), g. Špilmanu je rečeno da centralna banka neće vraćati licencu onima koji su je jednom prokockali, niti će dozvoliti naknadnu dokapitalizaciju, a onima koji su jednom potrošili tuđe depozite neće dozvoliti ni kupovinu neke druge banke (jer uvek postoji sumnja da će se ta kupovina obaviti novcem koji je isisan iz prethodno upropašćene banke).\nKasnije su Špilman i drugovi (u jesen 2004. godine), okolo naokolo, ipak uspeli da kupe Kreditno eksportnu banku za nešto više od 1,5 miliona evra preko ulagača koji su kao firme osnovani "širom sveta" (Amsterdam, Roterdam, Sofija, Hongkong, itd.) sa malim ulozima do 15.000 evra, neposredno pre relativno daleko skuplje transakcije kupovine pojedinačno malih paketa akcija KEB-a, do 15 odsto, kako bi izbegli proceduru traženja saglasnosti NBS-a. U trenutku preuzimanja akcija kapital KEB-a je iznosio 865.965 dinara, a kupili su ga uglavnom fondovi osnovani u Bugarskoj, Holandiji i Švajcarskoj (i nekoliko firmi sa of šor ostrva) – pa je u tom smislu komično što se u aferu uključila ambasadorka Izraela (jer nijedno od zainteresovanih pravnih lica nema sedište u toj zemlji). Od domaćih ulagača među vlasnicima KEB-a je samo investiciona firma Miodraga Kostića (0,7 odsto) i nekoliko najmanjih ulagača koji su akcije kupili preko LHB banke (među kojima su upadljiva gospoda iz Banjaluke).\nMeđutim, i ovoj banci je, kasnije, oduzeta dozvola za rad – pa se i čitava afera o kojoj ovde pričamo, zaplela oko pokušaja TBI-ja da tu licencu povrati na snagu preko vrha NBS-a. Iz ovih operacija nedovoljno jasnih široj čitalačkoj publici može se izvući samo zaključak da je TBI pokušavao da jeftino uđe na bankarsko tržište Srbije, jer se zainteresovao samo za "male banke pod velikom državnom sumnjom", koje su, ergo, bile jeftine.\nAko je ovaj zaključak blizu nečem istinitom, proizašao bi sledeći – TBI je verovao da će jeftino kupljenu banku legalizovati, to jest uzdao se u nečiju uticajnu intervenciju kod državnih organa, odnosno intervenciju kod vrha Centralne banke Srbije, koja bi, potezom pera, nelogičnu investiciju pretvorila u veoma profitno ulaganje. Jer, vrednost banke bez dozvole i vrednost banke sa dozvolom – drastično se razlikuju (teorijski gledano u toj velikoj razlici se i nalazi "prostor" za značajnu korupciju).\nKEB je, kao što smo već naznačili, ostao bez dozvole početkom februara 2005. godine. U obrazloženju ovog rešenja NBS je saopštio da se ono donosi zbog nedostatka propisanog novčanog dela akcionarskog kapitala, neadekvatne ocene izloženosti banke poslovnom riziku, nepravilno utvrđenom iznosu bilansne aktive i vanbilansnih pozicija i njihove klasifikacije prema stepenu naplativosti, kao i nepravilno iskazane osnovice na kojoj je neadekvatno obrazovana poslovna rezerva za obezbeđenje od potencijalnih gubitaka. U opširnom obrazloženju NBS-a pažnju privlači deo u kome kontrolori, uprošćeno rečeno, osporavaju izjave o potraživanjima prema određenim dužnicima u Bugarskoj, jer ne mogu da nađu trag ovih plasmana u LHB banci, preko koje su oni realizovani – što podseća na neke slučajeve iz Astra banke (gde su, takođe, bile zapažene izjave tipa, "majke mi, ono što fali plasirano je tamo i tamo").\nTBI je dosada bio bolje sreće sa kupovinom poslovne jedinice Dunav osiguranja, koja je osnovana radi obavljanja dobrovoljnog penzionog osiguranja (odnosno životnog osiguranja). Naime, ovaj fond je kupio 51 odsto akcija ove jedinice (izgleda još 2002. godine) i počeo da prikuplja premije, pa je čak sa 60.000 osiguranika dočekao 29. septembar prošle godine, kada je donet Zakon o dobrovoljnim penzionim fondovima i penzionim planovima (u tom trenutku Delta osiguranje je imalo 26.000 ovakvih osiguranika, a DDOR Novi Sad 20.000). Ovaj osiguravajući fond, na čijem je čelu Mirjana Grbović, tokom protekle godine je bio u snažnom usponu, jer je početkom 2005. godine imao samo 35.000 osiguranika. Naravno, priroda ove delatnosti je takva da se prikupljena sredstva moraju investirati u sigurne i profitabilne poslove – da bi se obećane penzije kasnije mogle uredno isplaćivati. Prema podacima samog fonda TBI-Dunav u njegovom investicionom portfelju je krajem godine evidentirana sledeća struktura: 55,1 odsto su obveznice stare devizne štednje, tri odsto su zapisi Trezora, 27,5 odsto su obveznice preduzeća, 14 odsto akcije, a 0,5 odsto su bankarski depoziti. TBI-Dunav je ovaj kapital do sada uglavnom plasirao u gradnju stanova u Beogradu. Možda bi njegovo angažovanje preko neke banke (na primer, KEB-a) brže donelo profite.\nDakako – i ovu firmu TBI, kao igrača u finansijskom sektoru, kontroliše Narodna banka Srbije. Pri tome čitalac treba da ima na umu da uprkos sverazgranatosti metoda da se preko objektiviziranih kriterijuma što preciznije utvrdi bonitet neke banke ili osiguravajuće kuće, mnogo toga ipak ostaje na ocenu inspektorima NBS-a i organima koji verifikuju njihove ocene preko zvaničnih rešenja NBS-a. Što će reći, oni raspolažu i značajnim stepenom takozvanih diskrecionih prava – na koja su često usmerena korupciona ulaganja.\nReč je, naravno, o vrlo delikatnim odnosima – jer čim klijenti dočuju da inspektori NBS-a nisu zadovoljni nekom finansijskom kućom, ona počinje da pada u krizu, čak i ako je prethodno bila relativno dobrog zdravlja ili bar imala šanse da preživi. Tu se banke razlikuju od lepih žena, za koje interes raste obrnuto proporcionalno njihovom bonitetu.


Ambasador Irana obišao Specijalnu bolnicu za rehabilitaciju "Rusanda" -\nAmbasador Irana obišao Specijalnu bolnicu za rehabilitaciju “Rusanda”\nAmbasador Rašid Hasan Pur Bae: Za nas je ovo novo otkriće i otvorena su nova vrata.\nAmbasador Islamske Republike Iran u Republici Srbiji Rašid Hasan Pur Baei boravio je danas u službenoj poseti Specijalnoj bolnici za rehabilitaciju “Rusanda” Melenci, a dočekali su ga gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura i v.d. direktora “Rusande“ Zorica Ćulibrk sa saradnicima.\nNa samom početku organizovana je prezentacija Specijalne bolnice za rehabilitaciju „Rusanda“, a ambasador je zatim obišao paviljone bolnice i jezero “Rusanda” odakle se doprema blati za lečenje pacijenata.\nGradonačelnik Salapura rekao je da je današnja poseta značajna iz dva aspekta – prvo, ambasador je izrazio želju da se uveri u kapacitete i mogućnosti razvoja dalje saradnje u oblasti zdravstva.\n– Dakle, naša banja, zajedno sa jezerom i okolinom čini značajan zdravstveno turistički potencijal koji u budućnosti, siguran sam, im mnogo mogućnosti za razvoj. Ono što je Grad uradio jeste uređenje planskih dokumenata i privođenje nameni dokumentacije koja dodatno može da privuče investitore koji su zainteresovani da ulažu u ovu sredinu, i na taj način da razvijamo turistički potencijal. Drugi aspekt današnje posete jeste pitanje moguće saradnje zrenjaninske privrede i regiona sa investitorima iz Irana, posebno imajući u vidu činjenicu da Vlada Republike Srbije i predsednik Srbije takođe imaju dobru saradnju sa Iranom – rekao je gradonačelnik Salapura.\nIstakao je da se razgovori vode, pre svega, o razvoju banjskog i zdravstvenog turizma, turističkih kapaciteta i podsetio na velike potencijale u saradnji u oblasti poljoprivrede.\nObraćajući se novinarima ambasador Rašid Hasan Pur Baei izrazio je zadovoljstvo današnjom posetom i mogućnošću da se upozna sa potencijalima Banje i regiona.\n– Koristimo svaku priliku da se na licu mesta upoznajemo sa mogućnostima i potencijalima regiona u Srbiji i podržavamo svaki predlog za posetu, što i realizujemo. Za nas je ovo novo otkriće i otvorena su nova vrata. Danas sam se uverio da lečenje blatom ipak nije sujeverje i da se upravo ta mogućnost može iskoristiti za razvoj naših odnosa. Zbir ovakvih potencijala čini celokupan potencijal saradnje dve zemlje. Drago mi je i što se tokom ove posete ne ograničavamo samo na zdravstveni turizam već i da se upoznamo sa svim potencijalima regiona. Prisustvo gradonačelnika ovom sastanku omogućuje nam da se što bolje upoznamo sa potencijalima Zrenjanina, a jedna od prednosti ovog regiona jeste poljoprivreda što može biti od velike koristi za razvoj naše saradnje – rekao je on zahvalivši se gradonačelniku i čelnicima “Rusande” na pozivu da poseti Banju “Rusanda”.\nZorica Ćulibrk podsetila je na posetu prethodnog ambasadora Irana pre tri godine, organoizovanu pod pokroviteljstvom Privredne komore Srbije, kada je potpisan memorandum o saradnji sa bolnicom za rehabilitaciju u cilju daljeg razvoja i promovisanja zdravstvenog turizma.\n– Tada smo ostavili sjajan utisak budući da “Rusanda” poseduje prirodni faktor koji je gotovo jedinstven u svetu, a sadašnji ambasador izrazio je želju da nas poseti i lično se uveri u kvalitet samog blata i ustanove, ali i razvoja saradnje – rekla je ona i izrazila očekivanje da se saradnja ubuduće ogleda i u dolasku iranskih turista u “Rusandu”.


Za proširenje deponije u Bijeljini potrebno 2,5 miliona KM :: Dešavanja u Bijeljini ::\n18. januar 2020. / 02:19\nZa proširenje deponije u Bijeljini potrebno 2,5 miliona KM\nNajvažnija investicija bijeljinskog preduzeća “Eko-dep”, koje gazduje regionalnom deponijom, u sljedećoj godini je izgradnja treće ćelije, za šta je potrebno oko 2,5 miliona maraka.\nS obzirom na to da se dvije postojeće ćelije bliže kraju svog eksploatacionog vijeka, treća sanitarna ćelija je neophodna, kažu u “Eko-depu” i ističu da je riječ o investiciji koju sami ne mogu finansirati.\n- Ćelijama jedan i dva eksploatacioni rok ističe do kraja godine i zbog toga je izgradnja treće ćelije važna za rješavanje odlaganja otpada u dugoročnom smislu. Međutim, za izgradnju je potrebno obezbijediti oko 2,5 miliona maraka, a mi s obzirom na kredite koje imamo i tekuće obaveze, nismo u mogućnosti da sami iznesemo taj posao i najviše se uzdamo u pomoć grada Bijeljina - rekao je direktor JP “Eko-dep” Dragiša Marjanović.\nU planu kapitalnih investicija grada Bijeljina za 2019. godinu planiran je novac za izgradnju treće sanitarne ćelije.\n- S obzirom na to, nadamo se da će usvajanjem tog dokumenta, ali i gradskog budžeta, biti obezbijeđen novac za treću ćeliju - rekao je Marjanović.\nNa regionalnu sanitarnu deponiju u Brijesnici kod Bijeljine godišnje se deponuje oko 30.000 tona otpada.\n“Eko-dep” vraća tri kredita koji su podizani za razvoj, unapređenje i osavremenjavanje deponije. Prvi moraju da otplati do 2025, drugi do 2027, a treći do 2028. godine.\nSve to utiče na rentabilnost preduzeća jer je razlika između rashoda i prihoda preduzeća trenutno velika.\n- “Eko-dep” godišnje prikupi oko 1,2 miliona maraka prihoda, što nije mali iznos, ali problem predstavlja otplata kredita na koji odlazi oko 800.000 KM. Prostom računicom, ostatak novca nije dovoljan za investiciona ulaganja - kaže Marjanović. Ističe da cijena odlaganja otpada iznosi 40 maraka po toni.\n- Na osnovu te cijene otpada sigurno ne možemo napraviti dobar poslovni rezultat i izdvajati novac za neke buduće investicije - naveo je Marjanović.\nManja količina otpada\nDragiša Marjanović ističe da je projektovana količina otpada na bijeljinskoj deponiji oko 70.000 tona, a da se trenutno odlaže skoro upola manje.\n- Na bazi podataka od prije desetak godina predviđeno je da količine otpada budu znatno veće nego sada. Tada se računalo da u ovoj regiji živi oko 200.000 stanovnika, uključujući, pored Bijeljine, opštine Teočak i Čelić u FBiH, te Lopare i Ugljevik. Međutim, posljednji popis je pokazao da nemamo toliko stanovnika - rekao je Marjanović.


Marković poziva Turke da investiraju u Crnu Goru - Borba\nMarković poziva Turke da investiraju u Crnu Goru\nTurski investitori trenutno teško da mogu naći bolju destinaciju za širenje poslovanja nego što je Crna Gora, poručio je predsjednik Vlade, Duško Marković, u intervjuu renomiranom turskom novinaru i direktoru turske televizije i magazina Turkomani, Kazimu Kilinču.\nInteresovanje turskih kompanija za investiranje u Crnu Goru sve je veće, ocijenio je Marković, dodajući da se gotovo svakodnevno predstavnici ključnih resora crnogorske privrede sastaju sa novim zainteresovanim potencijalnim investitorima iz Turske.\nPremijer je istakao da je Turska važan ekonomski partner Crne Gore sa investicijama od oko 130 miliona eura u minuloj deceniji.\nMarković je turskim investitorima poručio da imaju u vidu poslovicu, za koju važi da je turska, a koja glasi: “Gvožđe se kuje dok je vruće”. Crna Gora je, kako je naglasio, prestižna investiciona destinacija sa enormnim povećanjem interesovanja posebno u proteklih godinu, od kako smo ušli u NATO.\nInvesticiona klima u Crnoj Gori za turske investitore bila je tema nedavno emitovane emisije “Globalno tržište” u kojoj je osim sa premijerom Kilinč razgovarao i sa turskim privrednicima koji već rade u Crnoj Gori.


Rast bez predaha: Ogroman skok bezgotovinskog plaćanja - 24sedam\nRast bez predaha: Ogroman skok bezgotovinskog plaćanja\nOčekivano je bilo da u vreme pandemije poraste bezgotovinskog plaćanja ali novi podaci NBS su ipak impresivni\n26. februar 2021, 13:33\nNarodna banka Srbije (NBS) objavila je danas da je tokom prethodne godine zabeležen porast bezgotovinskog plaćanja i pojedinim segmentima i preko 100 odsto.\nProšle godine je u Srbiji izvršeno 54 miliona kartičnih plaćanja na POS terminalima trgovinskih objekata više nego 2019. godine. Gotovo sve transkacije su bile kartica domaćih banaka, jer su ekonomska kriza i pandemija otežale međunarodno kretanje ljudi, robe i usluga.\nOTKRIVAMO Ko u Srbiji najviše zarađuje: Da li su naftaši i duvandžije i dalje najplaćeniji ili im je neko ipak preoteo tron?\nItalija i u 2020. drugi po veličini trgovinski partner Srbije\nIstovremeno je 2020. godine nastavljen rast broja transakcija karticama i elektronskim novcem u internet kupovini robe i usluga. Ovde je broj transakcija u dinarima, evrima i američkim dolarima povećan za više od 64 odsto.\nAko se u obzir uzmu samo transakcije u dinarima rast je, dodaje NBS, impresivan, imajući u vidu da je u prethodnoj godini izvršeno čak 104 odsto transakcija više nego u 2019, a porast vrednosti iznosi 82 odsto.\nOd stupanja na snagu Zakona o međubankarskim naknadama (juna 2018. godine) broj virtuelnih prodajnih mesta (veb prodavnica domaćih trgovaca) porastao sa 681 na 2.013 na kraju prošle godine, odnosno za čak 196 odsto.\nU istom periodu, broj POS terminala porastao je sa 79.486 na 97.751, što predstavlja rast od 23 odsto.\nTagovi: Internet prodajaNBSplatne kartice\nKupiti „Teslu“ ili „Epl“: Kako se iz Srbije može trgovati akcijama svetskih kompanija?\n13. oktobar 2020, 07:55\nKiseli kupus do kojeg Srbi teško dolaze: Iz Knića direktno u svet\n12. april 2021, 19:41\nOdložena sednica Saveta za nacionalnu bezbednost: Predsednik dobio šokantne informacije


Novi projekat Emira Kusturice: 'Milošgrad' kod Obrenovca - Novosti - Turistički svet\nObrenovac će, po ugledu na "Drvengrad" i "Andrićgrad", dobiti "Milošgrad", nazvan tako po knezu Milošu Obrenoviću, čijim je ukazom od 7. decembra 1859. godine, grad kraj Save od Paleža postao Obrenovac. Kulturno-istorijski i turistički kompleks nalaziće se u Zabrežju i nosiće autorski pečat našeg proslavljenog reditelja Emira Kusturica.\nPrvi čovek Obrenovca smatra da bi novi Kusturičin projekat trebalo da bude u Obrenovcu, zbog čega mu je i izložio svoju ideju, koja je naišla na odobravanje. Prema rečima Čučkovića, opština bi obezbedila plac, infrastrukturu i finansijsku podršku za izgradnju, ali su dobrodošli i svi privatni investitori. Idejni projekat će se raditi zajedno sa Kusturicom i njegovim saradnicima, odnosno, kako kaže Čučković - "naš je hardver, a njihov je softver".\nPošto je Obrenovac u neposrednoj blizini Beograda, Čučković smatra da bi "Milošgrad" sa atraktivnim istorijskim lokalitetima koji postoje na području Zabrežja i čitavog Obrenovca privukao veliki broj turista, koji posećuju prestonicu. "Milošgrad" bi bio izgrađen po ugledu na objekte na Mokroj gori i u Višegradu, a osim kulturno-istorijskih znamenitosti postojaće i komercijalni sadržaji.\n- Iz Obrenovca je poslato prvo diplomatsko pismo, na obali Save bila je prva diplomatska misija, u Zabrežju je otvorena prva termocentrala kojoj danas, kao kontrast nizvodno, stoji najveća termoelektrana na Balkanu - navodi Čučković. - Stara luka u Zabrežju postoji i danas, a tu je Milošev konak gde je smeštena biblioteka "Vlada Aksentijević". To su samo neke od istorijskih znamenitosti zbog kojih bi turisti došli u Obrenovac.


Psihologija Archives - Page 6 of 6 - Pametnica.rs\nNajstarija dokumentovana osoba otkriva tajnu dugovečnosti\nBy Tatjana Burg • Zanimljivosti, Ženski kutak, Psihologija\nNaučne discipline poput psihologije, neurokardiologije, endokrinologije i mnogih drugih, godinama unazad bave se istraživanjem na ovu temu. Jedno je sigurno – genetika, ishrana i vežbe nisu najvažnija stavka u nameri …\nŠta se zapravo dešava kad nam se u glavi vrti jedna – ista pesma?\nBy Tatjana Burg • Zanimljivosti, Psihologija, Umetnost\nKoliko vam se puta desilo da vam u određenom trenutku “uđe” neka pesma u glavu i vi jednostavno ne možete da je se “otarasite”? Verovali ili ne, ovaj fenomen se …\nEmocionalna inteligencija – veština zadovoljnih\nBy Tatjana Burg • Ženski kutak, Psihologija, Zdravlje\nKvalitetni međuljudski odnosi ne podrazumevaju savršenstvo u komunikaciji, već umeće da svako izvuče najbolje iz sebe i okoline i da nauči kako na pravi način da uskladi misli, osećanja i postupke.\nAltruizam – osećaj sličan istinskoj ljubavi\nU svakodnevnom životu, bezbroj ljudi izabere da se odrekne svog slobodnog vremena kako bi pomogli drugima – bilo da se radi o pomaganju starijima, spašavanju napuštenih životinja, ljudskih života ili …


U Davosu poziv kompanijama u rešavanju migrantske krize\nBeta\t 19. januara 2016. 10:35\nViše velikih poslovnih grupa udružiće resurse za pomoć u rešavanju migrantske krize koja pogadja Evropu, ocenjujući da delovanje vlasti i nevladinih organizacija ne može da bude dovoljno, objavio je danas u Davosu osnivač poznate marke jogurta Čobani koji je pokrenuo ovaj projekt.\nMedju prvim članovima ove grupe su kompanije Erbiendbi (Airbnb), Ikea, Linkedin, Masterkard, i Ju-Pi-Es (UPS).\n“To su velike svetske kompanije koje će izdvojiti svoje resurse za upravljanje i rešavanje krize migranata”, navodi se u saopštenju Fondacije Tent.\nPokretač inicijative je vlasnik velike grupe za proizvodnju jogurta Hamdi Ulukaja, turski Kurd koji je došao u SAD 1994. na studije, tamo ostao i osnovao sada uspešnu firmu.\n“Ako želimo da damo nadu i šanse za više od 60 miliona izbeglica u svetu to ne treba da dolazi samo od vlada i nevladinih organizacija”, rekao je Ulukaja u saopštenju i dodao da kompanije i inovatori u tome imaju presudnu ulogu.\nCilj poduhvata je da se “šefovi svetskih kompanija angažuju u akcijama koje će pokretati njihove resurse da bi se podigao životni standard izbeglica i onih koji ih prihvataju”, bilo da se to radi kroz pružanje usluga, poslova ili firmi koje zapošljavaju izbeglice, navodi se u saopštenju.\nMigrantska kriza jedna je od glavnih tema ovogodišnjeg Svetskog ekonomskog foruma u Davosu na kome će se od danas do subote okupiti više od 2.500 šefova kompanija i vlada iz celog sveta.


Nov protest Župljanja zbog najave o otvaranju kamenoloma - KruševacGrad\nMeštani tri župska sela Grčak, Pleš i Boturići zatražili su danas u centru Aleksandrovca po drugi put za dve nedelje obustavu svih radova na izgradnji kamenoloma na lokalitetu Rađevice,verujući da će eksploatacija kamena potrebna za puteve i železnice biti pogubna po njihovo zdravlje, da će uticati na poljoprivredu i životnu sredinu\n– Nas niko ništa nije pitao i zato smo ljuti, niko nam nije objasnio koje su moguće posledice ovakvog projekta-kaže Marko Luković iz sela Boturići.\nAleksandar Stajkovac, predsednik MZ Pleš navodi da su očekivali da opština nastavi da ih podržava,ali se to nije dogodilo.\n– Obraćamo se sada sami svima redom da nam pomognu-navodi Stajkovac,dodajući da će zahteve proslediti na više adresa.\n– Pisali smo i Ministarstvu zaštite žitovne sredine, to je sada već minut do 12, tako nam se i zove protest.\nU Odboru za odbranu Rađevice navode da će peticiju sa osam zahteva proslediti opštini,predsedniku Aleksandru Vučiću,premijerki Ani Brnabić, Ministarstvu rudarstva i energetike, Ministarstvu za zaštitu životne sredine. Među zahtevima su obustava svih daljih radova na izgradnji kamenoloma, izjašnjavanje opštine i Skupštine opštine,zaštita za sva kulturna dobara i spomenike kulture, sadnja šume na mestu gde je posečena ,uključivanje predsednika i premijerke u rešavanje celog slučaja.\nNa spisak zahteva dodat je i onaj koji se odnosi na donošenje odluke o zabrani izgradnje MHE na teritoriji opštine, kao i da se dolina Rasine na teritoriji opštine proglasi “turističkim prostorom”.\n– Ovo nije politički skup, samo se borimo za sebe i našu prirodu-rekao je Zoran Savković,jedan od organzatora protesta.\nOkupljenima se obratio i Aleksandar Panić iz pokreta Odrbanimo reke Stare planine navodeći da su tu da im pomognu i podrže u njihovoj borbi.Kako su mediji izvestili nakon prvog protesta,meštani su izneli da strahuju od eksploatacije kamena i zbog štetne prašine. Iz investitorske firme “Hemi freš doo” medijima je predočeno da koriste bezbednu tehnologiju i da poseduju sve potrene dozvole.Opštinsko rukovodstvo je na prošlom protestu zamolimo za strpljenje i navelo da sigurno niko nema namera da ugrozi bilo čije zdravlje.\n28.11.2021 0 832\nRukometaši Župe 54 obezbedili opstanak u Super B ligi\n15.11.2021 0 84\nU Vitkovačkom polju kod Aleksandrovca dopisuje se istorija – Novi život Vite\n30.10.2021 0 508\nRukometaši Župe dočekuju Vlasotince i drugu pobedu


Višković: U narednom periodu izvoz junećeg mesa u Tursku - Akta.ba\n13.08.2020. 12:52 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izrazio je očekivanje da će Mesnoj industriji “ZP-komerc” iz Bijeljine uskoro biti omogućen izvoz junećeg mesa u Tursku, napominjući da je ovo jedino preduzeće iz Republike Srpske koje je dobilo sertifikat za izvoz na tursko tržište.\nNakon današnje posjete preduzeću “ZP-komerc” u Vršanima, Višković je istakao da je ovo možda i jedino preduzeće u Republici Srpskoj koje je zaokružilo proizvodni proces, jer imaju svoju proizvodnju, klanje i preradu, sve do gotovih proizvoda.\n“Očekujemo da bi ovdje naredne sedmice trebalo da dođe ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac i da se pojave kupci iz Turske, kako bi u što skorije vrijeme bio omogućen izvoz junećeg mesa na tursko tržište”, izjavio je Višković novinarima.\n“Zbog toga je Vlada ove, kao i prošle godine, intervenisala kod otkupa tovnih svinja i junadi. Cilj nam je da zaštitimo domaće proizvođače, ali i da omogućimo našim građanima da imaju što više domaće hrane”, napomenuo je Višković.\nPremijer RS je naveo da, kupujući domaće znamo šta jedemo, znamo da je to svježe, zdravo i da ako iz svojih kućnih budžeta izdvajamo novac za određene proizvode da onda bar uzimamo ono što je provjereno.\n“U ovom trenutku provjereno je jedino domaće i time mi zatvaramo krug, time pomažemo od proizvodnje pa do punjenja budžeta institucija. Na taj način pomažemo i sva davanja iz budžeta prema agraru, penzijama, borcima, socijalnim kategorijama i slično”, rekao je Višković.\nSastanku premijera sa rukovodstvom “ZP-komerca” prisustvovali su i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić, gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić, te poslanik u Narodnoj skupštini Nedeljko Ćorić.\nPreduzeće “ZP-komerc” ima 220 zaposlenih radnika, a u svom sastavu posjeduje repro-centar za proizvodnju svinja, u sklopu koje su farma za proizvodnju brojlera i farma za proizvodnju-tov junadi, te proizvodni pogon za proizvodnju mesa i mesnih prerađevina.\nZaokružujući proizvodni ciklus, mesna industrija “ZP-komerc” orijentisana je na domaću proizvodnju iz vlastitog tova i na domaću kooperativnu proizvodnju.\nVlada Republike Srpske obezbijedila je tri miliona KM za interventni otkup 6.000 tovnih junadi i 10.000 tovnih svinja, kako bi olakšala prerađivačkim kapacitetima Srpske u vrijeme pandemije virusa korona i posljedica koje je donijela privredi, ali i poljoprivrednim proizvođačima.


BRUS: Uhapšen osumnjičeni za trgovinu drogom | Happy BSC portal\nBRUS: Uhapšen osumnjičeni za trgovinu drogom\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Brusu uhapsili su J. M. (1989) iz ovog mesta, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPretresom stana osumnjičenog, policija je pronašla oko 50 grama marihuane i tablete sa liste psihoaktivnih supstanci koje su, kako se sumnja, bile namenjene daljoj prodaji, kao i digitalnu vagicu za precizno merenje.\nAKCIJA U BEOGRADU: Uhapšen osumnjičeni zbog krađe\nSAOBRAĆAJKA NA IBARSKOJ MAGISTRALI: Sudarila se dva automobila, jedan skroz smrskan, nema povređenih! (VIDEO)\nPOJAČANA KONTROLA motociklista u Beogradu\nPo nalogu višeg javnog tužioca u Kruševcu, osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden u tužilaštvo.\nU JUŽNOBAČKOM OKRUGU SANKCIONISANO 133 SAOBRAĆAJNA PREKRŠAJA: Šest vozača uhapšeno zbog vožnje pod dejstvom alkohola!\nPREDRAG JEREMIĆ ZA "AKTUELNOSTI": Kako vreme prolazi sve teže će se saznati ko je pravi ubica Željka Ražnatovića!


Obama će razgovarati s Putinom nakon što je Snowden zatražio azil u Rusiji - Klix.ba\n12.7.2013. u 22:03\nAmerički predsjednik Barack Obama razgovarat će sa svojim ruskim kolegom Vladimirom Putinom u petak navečer, saopćila je Bijela kuća nekoliko sati nakon što je bivši američki obavještajni službenik Edward Snowden izjavio da će zatražiti azil u Rusiji.\nPortparol Bijele kuće Jay Carney izjavio je da je telefonski razgovor dvojice čelnika bio dogovoren još prije nekoliko dana, prenosi Reuters.\n"Ne mislim da je to jedina tema o kojoj će razgovarati", izjavio je Carney, odgovarajući na pitanje da li će razgovor biti samo posvećen Snowdenu.\n"Ne želim da predviđam bilo šta niti da predsjedniku stavljam u usta riječi koje nije izgovorio", kazao je Carney.\nOn je rekao da je Obamina administracija u kontaktu sa zemljama širom svijeta u cilju vraćanja Snowdena u Sjedinjene Države kako bi se suočio s optužbama da je odao povjerljive obavještajne informacije o tajnim programima nadzora, prenosi Reuters.\nSnowden je boravio na moskovskom aerodromu Šeremtjevo otkako je doputovao iz Hong Konga 23. juna.\nUpitan kakve će posljedice biti ako Rusija odobri Snowdenu azil, Carney je izjavio da je "pružanje propagandne platforme Snowdenu u suprotnosti s ranijim objavama ruske vlade o ruskoj neutralnosti".\nKazao je da to "također nije u skladu s ruskim uvjeravanjima kako ne žele da Snowden dodatno šteti američkim interesima".\nU Moskvi je Putinov portparol ponovio raniji uslov prema kojem bi Snowden trebao prestati da šteti interesima Sjedinjenih Država ako želi azil u Rusiji.\nBarack Obama Vladimir Putin Edward Snowden\nBanja Luka: U sudaru šest vozila teže povrijeđene tri osobe\n12.07.2013. u 22:11


april, 2013 - Poluvreme.rs - sportski web portal - Strana 7\nFudbal: “Brzi voz” zabeležio vrlo važnu pobedu\nNapisao Jovana Marić u kategoriji Fudbal 7 aprila, 2013\nFudbaleri pančevačkog Dinama su u nedelju, 7.aprila 2013.godine u okviru 19.kola Srpske lige – Vojvodina, zabeležili vrlo važnu pobedu nad ekipom Sloge iz Temerina, s rezultatom 1:0. Izabranici Gorana Mrđe uspeli su posle pobede u Bačkoj Topoli, da zabeleže novi trijumf ovoga puta pred domaćom publikom na Gradskom stadionu u Pančevu, i tako ostanu u...Dalje »\nNapisao Vladimir Kolarik u kategoriji Fudbal 6 aprila, 2013\nFudbaleri starčevačkog Borca su u subotu 6.aprila 2013.godine, u okviru 19.kola Vojvođanske lige – Istok, remizirali na gostovanju OFK Kikindi, s rezultatom 2:2 (1:0), i tako prekinuli niz od devet uzastopnih pobeda. Stračevci su uspeli da dođu do važnog boda u Kikindi iako su već početkom drugog polovremena bili u rezultatskom zaostatku od dva gola....Dalje »\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Košarka 5 aprila, 2013\nKošarkaški klub Tamiš odigrao je još jednu sezonu u Košarkaškoj ligi Srbije. Kraj sezone okončali su na desetoj poziciji, opstanak je naravno obezbeđen, ali utisak je da je ekipa Bojana Jovičića imala kapacitete i mogućnosti da ostvari i bolji plasman. Želja i htenje su uvek bili prisutni, što ipak nije bilo dovoljno za eventualni plasman...Dalje »\nFudbal: Starčevci žele tri boda u Kikindi\nNapisao Vladimir Kolarik u kategoriji Fudbal 5 aprila, 2013\nFudbaleri starčevačkog Borca će u subotu 6.aprila 2013.godine, u okviru 19.kola Vojvođanske lige – istok, gostovati devetoplasiranoj ekipi OFK Kikinde. Starčevci koji su u predhodnih 13 kola zabelezili 12 trijumfa, jure svoju desetu pobedu u nizu, protiv jedine ekipe koja je u dosadašnjem delu sezone uspela da se iz Starčeva kući vrati...Dalje »\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Rukomet 4 aprila, 2013\nUniverzitetski rukometni klub Studentski grad, jedan od najstarijih rukometnih klubova u Srbiji i jedini akademski rukometni klub u zemlji, prepoznatljiv po najmasovnijoj i više godina najuspešnijoj školi rukometa, proslavio je čak šest decenija postojanja. U dugoj istoriji kluba koji je iznedrio mnoge proslavljene asove i reprezentativce poput Cvetkovića, Peruničića, Stojkovića i Ivankovića, za seniorsku selekciju...Dalje »\nU Rumenki je proteklog vikenda, u organizaciji Badminton klubova Novi Sad i Heliantus, održan tradicionalni kup Novog Sada u badmintonu, turnir koji se boduje za prestižnu nacionalnu A rang listu. BK Dinamo su predstavljali Bojana Jovanović i Goran...Dalje »


RTS :: Štete li dvocifrene temperature usevima\nEkonomija Štete li dvocifrene temperature usevima\nponedeljak, 03. feb 2020, 07:15 -> 08:13\nŠtete li dvocifrene temperature usevima\nAgrometeorolog Srđan Milakara objašnjava da su usevi u fazi mirovanja iako je temperatura proteklih dana bila neuobičajena za ovo doba godine.\n"Bilo je godina kada su registrovane ovako visoke temperature, recimo 2007, 2008, 1989, 1990. godine... Bilo je visokih temperatura na ovim našim područjima, ali bez negativnog uticaja na stanje ozimih useva, a i voća, zato što su temperatura u prizemnom sloju i noćne temperatura još uvek niske i primerene ovom delu godine", kaže Milakara.\n(ponedeljak, 03. feb 2020, 14:51) - anonymous [neregistrovani]\nSrpski usevi i vreme\nJa još ne čuh za vreme koje pogoduje našim usevima. Tačnije, uvek pogoduje samo vreme kog nema. Ako je mraz, onda pogoduje toplo, ako je toplo neophodno je da bude hladno, ako je i hladno ne valja što ne pada sneg, ako pada sneg uništiće sve zato što nije kiša, kad pada kiša to je kataklizma i samo sunce može da nas spasi, ali kad je sunčano prepoloviće rod. Nijedno vreme srpskim usevima ne valja i kakvo god da je dovešće do drastičnog poskupljenja.


Radio România Internaţional/ Vesti/ 16.07.2019.\nRumunija je potvrdila svoj statut punopravnog člana obavljanjem funkcije predsedavajućeg Saveta Evropske unije, izjavila je danas u Evropskom Parlamentu, premijerka Viorika Dančila.\nRumunija je potvrdila svoj statut punopravnog člana obavljanjem funkcije predsedavajućeg Saveta Evropske unije, što pokazuje legitimitet svoje težnje za okončanjem Mehanizma Saradnje i provere, izjavila je danas rumunska premijerka Viorika Dančila, na plenarnoj sednici Evropskog Parlamenta. Po njenoj oceni, važno je da ne postoje razlike medju zemljama članicama komunitarnog bloka. Povodom predstavljanja bilansa Rumunskog predsedništva na čelu Saveta Evropske unije, premijerka Dančila je rekla da će Bukurešt nastaviti da promoviše zajednički cilj, to jest konsolidaciju evropskog projekta, i, istovremeno, da prati realizaciju procesa pridruživanja Šengenskom prostoru. Ovaj prvi mandat Rumunije, od kada je postala članica Unije 2007. godine, a u čijem su centru bili kohezija i gradjanin, smatran je uspešnim, zahvaljujući postignutim rezultatima, medju kojima i zaključenje 90 zakonodavnih dosijea i organizovanje Samita u rumunskom gradu Sibiju. U Strazburu, takodje, premijerka Rumunije je vodila razgovore sa novim predsednikom komunitarnog zakonodavnog tela, Italijanom Davidom Marijom Sasolijem.\nNemica Ursula von der Lejen je obećala danas u Evropskom parlamentu da, ako bude potvrdjena za predsednicu Evropske komisije, čiji mandat počinje 1. novembra, ova će utvrditi ambicioznije ciljeve u oblasti klime. Ona je evropskim komesarima rekla da želi da do 2050. godine Evropa postane prvi neutralan kontinent sa gledišta emisija ugljendioksida i da će predložiti održiv investicioni plan, uz transformisanje dela Evropske investicione banke u Klimatsku banku. Ursula von der Lejen je još rekla da će moći produžiti rok Bregzita do oktobra.\nRumunija je peta zemlja sa najbrojnijom migracijom zbog ekonomskih razloga medju svim zemljama sveta, posle Meksika, Indije, Kine i Poljske, pokazuju podaci izveštaja koji je objavila danas u Parizu Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj, na koji se poziva naš dopisnik u Francuskoj. Prema pomenutom izveštaju, izmedju 2000. i 2018. godine broj stanovnika Rumunije je opao za skoro 3 miliona osoba, a najvažniji razlog ovog opadanja je odlazak aktivnih stanovnika iz zemlje. 90 odsto rumuna koji žive u inostranstvu nalazi se u zemljama Evropske unije, većina njih u Italiji, odnosno više od milion ljudi, u Nemačkoj otprilike 680.000 i u Španiji 570.000. Značajne rumunske zajednice žive i u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Kanadi i Sjedinjenim Američkim Državama. Dve trećine rumuna koji su odlazili zadnjih 20 godina da rade u inostranstvu donele su ovu odluku zbog većih plata i boljih radnih uslova. Autori izveštaja preporučuju vlastima u Bukureštu da obezbede povoljne uslove da ne bi više kvalifikovane i kompetentne osobe napustile Rumuniju, i da izrade dugoročne strategije kako bi država pomogla migrantima da se vrate u domovinu.\nRumunija učestvuje zajedno sa još 11 zemalja članica NATO u medjunarodnoj vežbi Breeze 2019, koja se odvija do 21. jula u bugarskim teritorijalnim vodama Crnog mora. Učestvuje više od 2.000 vojnika iz Albanije, Belgije, Bugarske, Kanade, Grčke, Francuske, Italije, Poljske, Rumunije, Sjedinjenih Američkih Država i Turske. Glavni cilj vežbe je povećanje medjuoperativnosti i interakcije morskih snaga zemalja učesnica. Za vreme vežbe biće simulirana operacija pomorske bezbednosti u slučaju krize. U manevrima učestvuju 26 borbenih brodova, 10 aviona i helikoptera, druga stalna morska grupa NATO i stalna grupa protivminskih brodova Snaga za reakciju, kao i predstavnici raznih ustanova, nevladinih i državnih organizacija.


Tači: Sačuvajmo mir, Kosovo posvećeno završetku izrade statuta ZSO | Radio Kosovska Mitrovica\nTači: Sačuvajmo mir, Kosovo posvećeno završetku izrade statuta ZSO\n4. August, 2018 11:48 |\nKao predsednik države pozivam građane i institucije da se uzdrže od svake vrste provokacija i sačuvaju mir u ovom veoma važnom trenutku za našu zemlju. Posvećeni smo održavanju mira i ni na koji način nećemo da ugrozimo cilj potpune normalizacije odnosa. Kosovske institucije posvećene su tome da završe rad na izradi statuta Zajednice srpskih opština. Ovako se, posle srpskog predsednika, danas oglasio kosovski, Hašim Tači, na dan završetka roka za izradu Statuta ZSO.\nPoruke su usledile nakon jučerašnjih tenzija i alarmantnih najava pojedinih beogradskih medija i tabloida po Srbe na Severu o novoj „Oluji“ i „zauzimanju“ Gazivoda, kao i otvorenog pisma srpskog predsednika Srbima na Kosovu, kojima je poručio da Oluje neće biti, a na koju je sam u više navrata tokom poslednjih meseci upozoravao. U Beogradu je zato danas održana i hitna sednica Saveta za nacionalnu bezbednost. Srpski predsednik sastaće se za koji minut i sa srpskim patrijarhom Irinejem. U nastavku prenosimo izjavu kosovskog predsednika u celosti.\n„Republika Kosovo je posvećena postizanju istorijskog, pravno-obavezujućeg sporazuma u poslednjoj fazi dijaloga za normalizaciju odnosa između Kosova i Srbije.\nTokom ovog putovanja neophodno je da se obezbedi trajni mir na Zapadnom Balkanu, Republika Kosovo će se striktno pridržavati obaveze održavanja mira i neće ni na koji način rizikovati cilj potpune normalizacije odnosa između dve zemlje.\nNakon osnivanja Upravljačkog tima, kosovske institucije su posvećene da završe rad na izradi statuta Asocijacije opština sa srpskom većinom na Kosovu, na osnovu postignutog sporazuma 2013. i 2015. godine u Briselu između Kosova i Srbije i na osnovu odluke Ustavnog suda Republike Kosovo.\nStoga, kao predsednik države, pozivam sve građane, institucije i strane uključene u ovaj proces da se uzdrže od svake vrste provokacija i sačuvaju mir u veoma važnom trenutku za našu zemlju.“


Putnici leteli po vagonu - Naslovi.net vesti\nIako su odmah nakon sudara dva voza nedaleko od železničke stanice u Novom Sadu, na lice mesta izašle ekipe koje su izvršile uviđaj na mestu nesreće, još uvek se ne zna\ntačan uzrok nesreće u kojoj je povređeno 25-oro putnika.Svi putnici povređeni u jučerašnjem sudaru putničkog i teretnog voza kod Novog Sada zbrinuti su i upućeni na kućno lečenje, potvrdile su dežurne službe Kliničkog centra... »\nNačelnik Urgentne klinike Kliničkog centra Vojvodine Dragan Nikolić izjavio je da su svi povređeni u sudaru vozova na pruzi Sombor - Novi Sad pregledani i dijagnostikovani u rekordno kratkom roku i nakon što su im utvrđene lake telesne povrede pušteni su na kućno lečenje.\nNačelnik Dragan Nikolić je na konferenciji za novinare u KC Vojvodine rekao da je prvi povređeni u tom udesu vozova u Urgentni centar došao u 21.06 sati, a da je svih 19 povređnih koji su stigli na Urgentnu kliniku pregledano i... »\nNačelnik Urgentne klinike Kliničkog centra Vojvodine Dragan Nikolić izjavio je danas da su svi povređeni u sudaru vozova na pruzi Sombor - Novi Sad pregledani i dijagnostikovani\nu rekordno kratkom roku i nakon što su im utvrđene lake telesne povrede pušteni su na kućno lečenje. Nikolić je danas na konferenciji za novinare u KC Vojvodine rekao da je prvi povređeni u tom udesu vozova u Urgentni centar... »\nNačelnik Urgentne klinike Kliničkog centra Vojvodine Dragan Nikolić izjavio je danas da su svi povređeni u sudaru vozova na pruzi Sombor - Novi Sad pregledani i dijagnostikovani u rekordno kratkom roku i nakon što su im utvrđene lake telesne povrede pušteni su na kućno lečenje.\nNikolić je danas na konferenciji za novinare u KC Vojvodine rekao da je prvi povređeni u tom udesu vozova u Urgentni centar došao u 21.06 sati, a da je svih 19 povređnih koji su stigli na Urgentnu kliniku pregledano i... »\nNovi Sad -- Svi povređeni u sudaru vozova kod Novog Sada su pregledani i dijagnostikovani i nakon što su im utvrđene lake telesne povrede pušteni na kućno lečenje.\nNačelnik Urgentne klinike Kliničkog centra Vojvodine Dragan Nikolić izjavio je na konferenciji za novinare u KC Vojvodine rekao da je prvi povređeni u tom udesu vozova u Urgentni centar došao u 21.06 sati. Prema njegovim rečima,... »\nNOVI SAD - Načelnik Urgentne klinike Kliničkog centra Vojvodine Dragan Nikolić izjavio je danas da su svi povređeni u sudaru vozova na pruzi Sombor - Novi Sad pregledani i dijagnostikovani u rekordno kratkom roku i nakon što su im utvrđene lake telesne povrede pušteni su na kućno lečenje.\nOporavljaju se povređeni u sudaru vozova kod Novog Sada\nNačelnik Urgentne hirurgije u Kliničkom centru Vojvodine doc. dr Dragan Nikolić, koji je bio dežuran sinoć kada je došlo do sudara vozova kod Novog Sada, izjavio je danas da je u tu ustanovu primljeno ukupno 19 pacijanata sa lakšim telesnim povredama.\nOn je kazao da su u KCV uradili statistiku i da je ona pokazala da su najčešće tupe povrede glave, grudnog koša, kao i o posekotine, ali da je bilo pacijenata sa multiplim povredama, dok su sve to bile lakše povrede. - Prvi... »\nSudar vozova kod Novog Sada - 25 povređenih\nU sudaru putničkog i teretnog voza u Novom Sadu povređeno je 25 ljudi. Do sudara je došlo sinoć oko 19.30 između železničkih stanica Sajlovo i Kisač. Dvadeset jedna osoba je lakše, a četiri teže povređeno u sudaru vozova kod Novog Sada, piše RTS.Među povređenima je i petoro dece. Svi povređeni... »\nNakon sinoćnjeg sudara dva voza u blizini Novog Sada, 19 osoba je primljeno na lečenje u Ugrentni centar, ali su svi van opasnosti i pušteni su na kućno lečenje\nNakon sinoćnjeg sudara dva voza u blizini Novog Sada, 19 osoba je primljeno na lečenje u Ugrentni centar, ali su svi van opasnosti i pušteni su na kućno lečenje. Kako je za Betu potvrđeno danas u Kliničkom centru Vojvodine, svim... »\nNova ekonomija četvrtak, 12. januar 2017.\nDvadeset jedna osoba je lakše, a četiri teže povređeno u sudaru vozova kod Novog Sada, piše RTS. Svi povređeni putnici u sudaru dva voza na pruzi Novi Sad - Sombor, u blizini Novog Sada, zbrinuti su i upućeni kućama, rekao je dežurni lekar Urgentnbog centra Vojvodine Dragan Vulin. On je to izjavio... »\nKako je za Betu potvrđeno danas u Kliničkom centru Vojvodine, svim povređenima je ukazana lekarska pomoć, nakon čega su otpušteni. Na železničkoj pruzi Beograd-Novi Sad sinoć oko 20 sati se dogodila nesreća u kojoj su se sudarila... »\nSvi povređeni u sudaru vozova pušteni na kućno lečenje\nN1 Info četvrtak, 12. januar 2017.\nKako javlja reporter N1, prvobitno su u bolnicu prevezene 22 osobe, ali u toku noći javile su se još tri. Međutim, svi putnici su bili van životne opasnosti. Među njima bilo je i dece, ali i u Dečjoj klinici je potvrđeno da su i... »\nSudar VOZOVA: Svih 22 povređenih, među kojima i petoro dece, pušteni na kućno lečenje\nKako je za Betu potvrđeno danas u Kliničkom centru Vojvodine, svim povređenima je ukazana lekarska pomoć, nakon čega su otpušteni. SUDAR VOZOVA Železnička nesreća na pruzi kod Novog Sada, povređene 22 osobe, među njima i petoro... »\nSvi povređeni u sudaru vozova kod Sajlova pušteni iz bolnice\nMoj Novi Sad četvrtak, 12. januar 2017.\nPutnički voz koji polazi iz Novog Sada za Sombor preko Vrbasa i Kule sudario se sinoć oko 19.30 s teretnim vozom. Prema prvim informacijama iz Ministarstva saobraćaja, putnički voz udario je brzinom od 15 kilometara na sat u poslednji vagon teretnog voza koji se nalazio ispred njega. Nesreća se... »\nNovi Sad: Svi povrijeđeni u sudaru vozova pušteni kući\nAl Jazeera četvrtak, 12. januar 2017.\nPutnički voz udario je brzinom od 15 kilometara na sat u posljednji vagon teretnog voza koji je bio ispred njega.\nSvi povrijeđeni putnici u sudaru dva voza na pruzi Novi Sad - Sombor, u blizini Novog Sada, zbrinuti su i upućeni kućama, rekao je dežurni ljekar Urgentnnog centra Vojvodine Dragan Vulin, prenosi agencija Tanjug. On je to izjavio... »\nPrema prvim informacijama povređene su 22 osobe, uključujući i petoro dece, a do sudara je, najverovatnije, došlo zbog loših vremenskih uslova i slabe vidljivosti. - Svi povređeni putnici u sudaru dva voza na pruzi Novi Sad -... »\nSEEbiz četvrtak, 12. januar 2017.\nIako je prvobitno javljeno da su u sudaru povređene 22 osobe, neki su se kasnije javili u Urgentni centar pa je ukupan broj povređenih porastao na 25. Kako saznaje N1, 19 osoba je primljeno u Urgentni centar, pet u Dečiju... »\nNesreća kod Novog Sada, povređeni dobro! (foto)\nPosle velike železničke nesreće kod Novog Sada, u kojoj je povređeno ukupno 25 osoba, saobraćaj na međunarodnoj pruzi od Novog Sada ka Subotici i Budimpešti je u potpunom prekidu.\nDvadeset jedna osoba je lakše, a četiri teže povređeno u sudaru vozova kod Novog Sada, saznaje RTS u novosadskoj Hitnoj pomoći. Među povređenima ima i petoro dece. Prema poslednjim informacijama, koje prenosi Tanjug, svi putnici... »\nSvi povređeni u sudaru vozova kod Novog Sada pušteni iz bolnice\nSvi putnici povređeni u sudaru dva voza kod Novog Sada zbrinuti su i upućeni kućama, rekao je dežurni lekar Urgentnog centra Dragan Vulin.\nOn je to izjavio u razgovoru sa direktorima preduzeća "Infrakstruktura", "Srbijavoz" i "Srbijakargo" koji su došli da posete povređene. Portparol Dečije bolnice Dušan Vuković rekao je za 021.rs da je u tu bolnicu primljeno petoro... »\nNovi Sad -- Dvadeset jedna osoba je lakše, a četiri teže povređeno u sudaru vozova kod Novog Sada, piše RTS.\nSvi povređeni putnici u sudaru dva voza na pruzi Novi Sad - Sombor, u blizini Novog Sada, zbrinuti su i upućeni kućama, rekao je dežurni lekar Urgentnbog centra Vojvodine Dragan Vulin. On je to izjavio u razgovoru sa direktorima... »\nU SUDARU putničkog i teretnog voza u sredu uveče oko 19.20 časova na pruzi kod Novog Sada, povređene su 24 osobe među kojima je i petoro dece. Svi povređeni su zbrinuti na licu mesta, posle čega su kolima hitne pomoći preveženi u... »\nStudio B pre 6 minuta\nNataša Bekvalac se udala: Pevačica stala na "ludi kamen" po treći put


TSMC sprema poboljšanu 3nm proizvodnju čipova za drugu polovinu 2023. godine - BIGportal.ba\nUprkos zastojima koji su uzrokovani nestašicom čipova, TSMC navodno nastavlja da ulaže u masovnu proizvodnju vejfera pomoću manje litografije, kako bi pomerio granice u razvoju čipova.\nPrema najnovijim informacijama, očekuje se da će TSMC početi sa masovnom proizvodnjom čipova u naprednijem 3nm nodu tokom druge polovine 2023. godine.\nPored proizvodnje standardnih 3nm čipova, izveštaj pominje i naprednije 3nm vejfere (pod nazivom N3E) koji će takođe ući u masovnu proizvodnju. Prethodno se sugerisalo da je TSMC odložio masovnu proizvodnju 3nm čipova za 2022. godinu, što bi značilo da Apple neće imati pristup najnovijim i najboljim čipovima i morao bi da se oslanja na 4nm tehnologiju tajvanske kompanije.\nIpak, prema pomenutim izveštajima, TSMC je na putu da sa masovnom proizvodnjom krene tokom druge polovine 2022. godine, što sugeriše da će Apple A16 Bionic za iPhone 14 liniju biti proizveden bez zastoja. Takođe, Apple je uspeo da obezbedi početne zalihe 3nm čipova od TSMC-a i imaće prednost nad konkurencijom u tom segmentu.\nU ovom trenutku nije moguće prognozirati stanje na tržištu čipova za dve godine, kada se očekuje početak masovne porizvodnje TSMC čipova u poboljšanom 3nm procesu, tako da bi ovi planovi mogli biti izmenjeni i prilagođeni stanju na tržištu.\nM. 30 Novembra, 2021


Do upisa u katastar za samo tri dana? – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Do upisa u katastar za samo tri dana?\nBEOGRAD – Ispravnost dokumentacije koju građani i privreda ubuduće budu podnosili katastru radi upisa prava proveravaće javni beležnici (notari), a ne službenici katastra, čime će postupak biti značajno efikasniji, predviđa radna verzija novog zakona o upisima u katastar o kojoj se diskutovalo na okruglom stolu u Palati Srbija.\n“Novim zakonom želimo da ubrzamo postupak upisa i zato uvodimo elektronski šalter za razmenu dokumentacije između službe za katastar i profesionalnih korisnika – javnih beležnika, javnih izvršitelja, sudova i ostalih koji će biti određeni u skladu sa sektorskim propisima i podzakonskim aktom”, izjavila je državna sekretarka Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Aleksandra Damnjanović.\n“Umesto tri-četiri odlaska na šalter, nacrtom zakona predviđa se da će građani samo jednim odlaskom kod javnog beležnika završiti i overu ugovora i upis svojine. Osim smanjenja broja postupaka skratiće se i rokovi što će građanima olakšati upis prava, ali i dodatno našu zemlju unaprediti na međunarodnim listama konkurentnosti kao što je Doing busineš lista Svetske banke”, smatra direktorka za regulatornu reformu u NALED-u Jelena Bojović.


Kampanja u toku! Izbori za predsednika 1. aprila u zaječarskoj Gimnaziji! (FOTO)\nZaječarski gimnazijalci organizovali su predizbornu kampanju za kandidate za predsednika đačkog parlamenta u svojoj školi. Tim povodom, ispred Gimnazije, za vreme velikog odmora, organizovali su deljenje “predizbornog materijala” u vidu slatkiša, sokova, bedževa…\nOve godine, za predsedničko mesto boriće se četiri kandidata: Darko Kumanović, Kristina Veljković, Petar Vasiljević i Petra Milanović.\nOni su učenici trećeg razreda Gimnazije i imaju velike planove kako da reše mnoge probleme u školi, kao i zahteve svojih drugara.\n“Zalagaću se da naša škola dobije bolju sportsku opremu za fizičko, želim da uvedem bolji internet u školi i zalažem se za ponovno puštanje muzike. Svi kandidati imaju super ideje i nadam se da će najbolji da pobedi”, kaže Darko Kumanović.\n“Kandidujem se da bih ispravila činjenicu da u parlamentu poslednjih par godina radi jedna osoba i želim da parlament postane jedinstven. To znači da treba da radi svako ono što voli, ali da svi rade zajedno. Imala sam iskustva sa radom u parlamentu, tako da ne mislim da je teško biti predsednik”, rekla je Petra Milanović.\n“Zalažem se za bolje higijenske uslove u toaletima, za pravljenje novih mesta za bicikle ispred škole, a i za organizovanje sportskih turnira gde ćemo se družiti. Takođe, voleo bih da uvedem i sekcije na kojima će đaci predavati i tako steći neke veštine. Hteo bih da vratimo i muziku za vreme velikog odmora, preko radio oglašenja”, istakao je Petar Vasiljević.\n“Zalagaću se da se za vreme odmora pušta muzika, želim da se renovira toalet, kao i da se organizuje gledanje filmskih projekcija“, kaže Kristina Veljković.\nKao na pravim izborima: U toku je predizborna kampanja i deljenje propagandnog materijala!\nSlađana Stojanović, profesor filozofije i koordinator đačkog parlamenta u Gimnaziji rekla je da je ovde reč o pravoj kampanji, a da je pravi cilj svega da đaci nauče da se bore za svoje ideje.\n“Cela ova akcija ima za cilj da oni nauče kako funkcioniše procedura. Oni na ovaj način uče kako da se bore za svoje ideje i kako se vodi kampanja. Imali su i određeni budžet sa kojim mogu da raspolažu i naučili su kako da predstave sebe. Takođe, imali su zadatak da pripreme svoj plan aktivnosti za sledeću godinu. Mladi ljudi treba da glasaju, ne na osnovu onoga što su oni delili u predizbornoj kampanji, već zbog onoga za koje se ciljeve mladi kandidati zalažu”, poručila je profesorka Slađana Stojanović.\nKampanja je trajala 7 dana, a tokom vikenda imaće i predizbornu ćutnju. Glasanje je u ponedeljak 1. aprila.\nđački parlament gimnazija glasanje izbori kampanja učenici zaječar\nUkusna i brza jela za nedeljni ručak\nJavna površina kod “Drvenog mosta”...\nJoš 10 novoinficiranih u Zaječaru, jedna osoba...\nJoš 16 novoobolelih u Knjaževcu\n29.03.2019. u 19:05\nŠta gimnazija učini od čoveka\n30.03.2019. u 13:00\nTi mora da si iz Ekonomske


iTube Valve Dock – Hi-Files\niTube Valve Dock\nFatman iTube Valve Dock se sastoji od bazne stanice koja je kompatibilna sa svim iPod varijantama, izuzimajući Shuffle. Prikopčani iPod može se kontrolisati pomoću priloženog daljinskog upravljača, a dodata je opcija koja omogućuje da se filmovi i slike gledaju i na TV aparatu. Pored ostalog, za Valve Dock je dostupno i odgovarajuće cevno pojačalo. Ono donosi klasične audio karakteristike cevnih uređaja, poboljšavajući ukupan utisak, dajući tako dodatni kvalitet iPod sistemu.\nPored iPoda, pojačalo podržava i alternativne izvore zvuka, što samo proširuje opseg primena. S obzirom da je Fatman iTube napravljen na Dalekom istoku, njegova cena je veoma pristupačna. Međutim, prema rečima konstruktora iz kompanije TL Audio, kvalitet nije degradiran; štaviše, rigorozna kontrola kvaliteta omogućila je da niska cena izrade ne utiče na konačan izgled uređaja i kvalitet zvuka. Ova činjenica će usrećiti krajnje korisnike, koji će malim ulaganjem dobiti zaista mnogo.\nPrevious ArticleNovi Electrocompaniet\nNext ArticleNovi AV risiveri iz Denona\nNoviteti iz Klipscha\nB&W mini surround\nBojan Jović 14/02/2012


Haradinaj smatra da je na izborima izgubio zbog Srbije - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Region > Haradinaj smatra da je na izborima izgubio zbog Srbije\nHaradinaj smatra da je na izborima izgubio zbog Srbije\n14. Decembra 2019. Istinito577Leave a Comment on Haradinaj smatra da je na izborima izgubio zbog Srbije\n“Takođe ja sam izgubio glasove zbog Srbije, jer postoji mogućnost da se utiče kroz meke sile, određenih interesa, u vrijeme kad sam uveo taksu Srbiji”, rekao je Haradinaj, gostujući na prištinskoj televiziji “T7”, prenosi “Kosovo online”.\nKaže da je “oslobodio KiM od onih koji su pokušali da ucjenjuju i njega i Kosovo”.\n“Oslobodio sam Kosovo od onih koji su pokušali da ucjenjuju i mene i druge i Kosovo”, rekao je Haradinaj.\n“Kad je Đurić tu, onda bi trebalo da se pošalje neki zvaničnik stranke za tehnička pitanja”, rekao je Haradinaj.\n“Ako je na zvaničnoj konferenciji predsjednik Srbije, Aleksandar Vučić ili srpska premijerka, Ana Brnabić, onda ide premijer ili mandatar za premijera”, smatra Haradinaj.


ZAŠTITIMO PORODICU: Bogoljub Karić objavio pesmu svog brata Dragomira (VIDEO) : Nadlanu.com\nFoto: RTS - YouTube/PrintScreen\nZAŠTITIMO PORODICU: Bogoljub Karić objavio pesmu svog brata Dragomira (VIDEO)\nObjavljeno 22. jun 2019. / 00:04:03\nBogoljub Karić često se obraća svojim pratiocima na društvenim mrežama, a sada je objavio svoj stav o situaciji u društvu, kao i o tome kako se uništava nacija - po mišljenju srpskog biznismena, udaranjem na porodične vrednosti.\nOn je podelio i pesmu njegovog brata Dragomira, posvećenu svim majkama.\n- Dragi naši, porodici kao instituciji prete brojni napadi koji žele da je razbiju i destabiliziju. Sve to prati i ekonomska kriza, a brojne organizacije žele da prikažu naše zemlje kao nestabilne i bez perspektive, upravo zato možemo da izgubimo ono što nam je najdrže - porodicu! Da bi se uništila jedna nacija udara se na porodicu, ukoliko želite uništiti jednu civilizaciju, na raspolaganju su vam tri načina. Uništite porodicu, uništite veru, vaspitanje i obrazovanje, obezvredite nacionalne uzore - naveo je Bogoljub, i nastavio:\nPODETINJILA: Hristina Popović u ulozi bageriste (VIDEO)\n- Upravo ovo se dešava, pred našim očima, svakoga dana. Zato moramo zajedno i složno odbraniti porodicu, a majka jeste stub svake porodice. Moj brat Dragomir ovu pesmu peva svim majkama, ako imate vremena poslušajte ovu predivnu pesmu i njene poruke, sigurno ćete se u njoj pronaći i dotaći će vas. Vaši Mara i Bogoljub sa porodicom Karić - zaključio je lider Pokreta snaga Srbije - BK.\nA post shared by Bogoljub J. Karic (@bogoljubkaric) on Jun 21, 2019 at 9:52am PDT\nbiznismenbogoljub karićdragomir karićpesmaporodica


"Prije svega, konstatovali smo da je ekonomski razvoj Srpske u ovoj godini bio opterećen regionalnim i globalnim kretanjima u ekonomiji koja su doprinosila raznim pritiscima, a da su mjere Vlade Srpske koje smo povlačili i u ovoj godini bile usmjerene na povećanje domaćeg bruto proizvoda /BDP/, za koji očekujem u ovoj godini rast od tri odsto", naglasio je Dodik.\n"Mi vjerujemo da je ovdašnja opozicija, odnosno vlast na nivou BiH, isključivo imala za cilj da onemogući dolazak tih sredstava u Srpsku, kako bi uticala na zastoj u njenom razvoju i to je ono što primjećujemo i kroz niz mjera predlaganih u prošloj godini, a koje su sada veoma aktuelne", istakao je Dodik.\n"Time je obezbijeđen suficit u budžetu za ovu godinu od 127 miliona KM, koji je upotrijebljen za servisiranje stranih dugova", naglasio je Dodik.\n"Naše investicije u idućoj godini treba da determinišu naše ekonomske aktivnosti. To se odnosi i na ugovaranje daljih radova na izgradnji projekta `Gornji horizonti`, Termoelektrane `Gacko`, Hidroelektrane `Buk–Bijela` i daljeg ugovaranja izgradnje auto-puteva na pravcu Doboj–Modriča–Brčko-Bijeljina–granica sa Srbijom, te pravca Banjaluka–Prijedor–Novi Grad, kao i putni pravac Vardište–Višegrad–Sokolac–Pale-Istočno Sarajevo", naveo je Dodik.\n"Nezadovoljni smo stanjem u oblasti obrazovanja, prije svega u visokom obrazovanju, gdje se potkralo mnogo nepotrebnih i loših stvari, i u tom kontekstu Predsjedništvo SNSD-a je zaključilo da se `pod lupu` stave sve diplome iz Širokog Brijega, Travnika i sličnih destinacija koje su na netransparentan i sumnjiv način obezbijeđene, i sve te diplome biće preispitane", rekao je Dodik.