Najava 18. kola Super B lige "Istok - Zapad" - Rukometni Žurnal\nPet, 23.jul.2021 21:56\nNaslovna Srbija Najava 18. kola Super B lige “Istok – Zapad”\nNajava 18. kola Super B lige “Istok – Zapad”\nTopličanin – Žitorađa\nU sportskoj hali „Zoran Đinđić“ odigraće se vrlo zanimljiv meč između Topličanina i Žitorađe koja se još uvek bori za opstanak. U prvom delu prvenstva Žitorađa je na svom terenu izgubila golom razlike gde će pokušati da se revanšira sjajnoj ekipi iz Prokuplja koja se nalazi na 8. mestu i još uvek se bori za opstanak. Sudije na meču biće Radaković – Bakmaz a delegat će biti Golubović. Utakmica se igra u subotu od 19:00 časova.\nMiomir Maljević (Žitorađa)\nVeliki toplički derbi,uvek na jednu loptu. Veliki sportski prijatelji u subotu će igrati kao i uvek do poslednje kapi znoja, naravno u granicama fer pleja. Žitorađa oslabljena bez tri povređena igrača, ali sa željom da ostane neporažena u Prokuplju jer ove utakmice izvlače najbolje od igrača obeju ekipa.\nHajduk Veljko – Bela Palanka\nVeliki derbi očekuje nas u Negotinu gde će doputovati trećeplasirana ekipa Bele Palanke koja želi bodove na ovom meču. Na jugu Srbije rezultat je bio vrlo “tesan” gde je slavila Bela Palanka 24:22. Negotinci željno iščekuju ovaj meč i žele da vrate bodove u Krajinu gde bi potvrdili 4. poziciju. Utakmica je na programu u nedelju od 19:00 časova a sudiće je Cvetković – Nikolić dok će delegat biti Tasić.\nPavle Mladenović (Hajduk Veljko)\nDočekujemo ekipu Bele Palanke koja je veoma kvalitetna ekipa sa dosta dobrih pojedinaca.. .Očekujem da će utakmica biti teška, sa dosta kontaktka i trčanja. Očekujem pobedu svoje ekipe jer igramo na domaćem terenu.\nKuršumlija – Lokomotiva\nRukometaši Kuršumlije će u svojoj hali dočekati poslednjeplasiranu ekipu Lokomotive iz Lapova gde očekuju pobedu kao i u prvom delu prvenstva. Kuršumlija je od početka prvenstva imala jak raspored što govori činjenica da su ubeležili samo jednu pobedu gde će ovoga puta imati veliku šansu da uđu u pobednički ritam. Milošević – Golubović će deliti pravdu na ovoj utakmici koja se igra u subotu od 19:00 časova a kontrolor će biti Zdravković.\nNemanja Milutinović (Kuršumlija)\nPosle dve lošije utakmice i dva poraza u gostima očekujemo pretposlednju ekipu sa dna tabele koja se bori za opstanak. Pobeda je imperativ kada igramo kod kuće i to ćemo sigurno da opravdamo kako bi se podigao moral ekipe.\nRadnički 1964 – Zlatar\nNakon dve vezane pobede, rukometaši Radničkog su se vratili na pobednički kolosek, na kome žele da ostanu i u preostalih 5 kola. U prvoj od narednih utakmica, Kragujevčani će dočekati ekipu Zlatara iz Nove Varoši u subotu 6. aprila u okviru 18. kola SBRL. Podsećamo da je u prvom meču Radnički slavio rezultatom 38:25. Početak utakmice je zakazan za 21 sat a sudijski par će činiti Dušan i Željko Vasiljević iz Požarevca.\nIlija Bogdanović (Radnički 1964)\nU subotu na svom terenu ćemo ugostiti iskusnu i uvek neugodnu ekipu “Zlatara” iz Nove Varoši. Krasi ih veoma čvrsta odbrana koju ćemo pokušati da “slomimo” dobrim napadom. U gostima u okviru 7. og kola u prvom delu takmičenja odneli smo bodove iz Nove Varoši u izuzetno teškom meču, što krajnji rezultat ne pokazuje. Sastavljena od iskusnih igrača, ekipa Zlatara će biti motivisana da nam vrati za poraz u prvom delu! Ne sumnjam u svoje saigrače i stručni štab da ćemo nastaviti pobednički niz i u subotu u “Jezeru” proslaviti osvajanje novih bodova. Ovim putem bih pozvao sve ljubitelje rukometa i navijače Radničkog da nas podrže i uživaju u još jednoj rukometnoj predstavi.\nVranje 1957 – Dubočica 54\nDerbi juga u hali “Vranje”, sudijski par sa Superlige Kovač – Milosavljević biće zaduženi u petak od 19:00 za regularnosti na ovoj utakmici. Delegat Jovanović će nadgledati utakmicu sa zapisničkog stola. Dubočica želi bodove kao i u prvom delu prvenstva gde je slavila sa +3. Svi znamo da Vranje 1957 na svom terenu igra svoju igru te očekujemo da ovaj “derbi juga” protekne u fer i sportskoj atmosferi.\nAleksandar Pavlović (Dubočica 54)\nOčekuje nas teško gostovanje i neizvesna utakmica, Vranje je uvek neugodan protivnik na domaćem terenu, ali mi imamo cilj i idemo na pobedu.\nPriboj – Pobednik\nPriboj koji je na deobi 8. mesta sa ekipom iz Prokuplja želi da ovoga puta nešto ubedljivije slavi protiv ekipe iz Prijepolja koja se nalazi u teškim finansijskim problemima. Iako postoji neverica zašto opština nije dala veći budžet Pobednik se bori kao pravi “lav” iako mu ruže baš ne cvetaju jer se nalazi na začelju tabele. Utakmica je zakazana za subotu od 18:00 časova a braća Tepavčević će deliti pravdu na ovom meču dok će Lončavević nadgledati meč.\nSaša Milinković (Priboj)\nPosle dobre igre u Leskovcu protiv prvoplasirane ekipe Dubočice, očekuje nas komšijski derbi protiv Pobednika. Dobro smo se spremali, znamo šta nas očekuje u ovoj utakmici, odigraćemo odgovorno i disciplinovano od prvog do poslednjeg minuta, tako da se nadamo da će bodovi ostati u Priboju. Pobednik u svojoj ekipi ima najboljeg strelca lige, ali mi ćemo timskom igrom, jakom igrom u odbrani i brzoj tranziciji iz odbrane u napad, što je naš najjači adut pokušati da neutrališemo nalete ekipe Pobednika!\nPrethodni tekstĐurađ Trbojević preuzeo novosadsku Vojvodinu nakon odlaska Đura Tojagića!\nSledeći tekstNajava 17. kola Super B lige – Žene


NIS usvojio biznis plan za 2021. godinu | Nova Ekonomija\nNaftna industrija Srbije (NIS) saopštila je da je njen odbor direktora usvojio biznis plan za 2021. godinu, kojim je potvrđen nastavak projekata i investicija u vrednosti od 20,8 milijardi dinara. Tokom naredne godine, kompanija planira i da pusti u rad Termoelektranu-toplanu Pančevo.\nKompanija namerava da obezbedi stalno poslovanje i realizaciju ključnih projekata u makroenomskim uslovima izazvanim pandemijom COVID-19.\nNIS saopštava da će najviše ulaganja biće realizovano u oblasti istraživanja i proizvodnje nafte i gasa, u dalju modernizaciju prerađivačkih kapaciteta i razvoj maloprodajne mreže u Srbiji i regionu.\nNaglašava se da će se i dalje realizovati proces digitalne transformacije u svim oblastima poslovanja, a jedan od prioriteta biće i unapređenje zaštite životne sredine, kao i povećanje bezbednosti na radu.\nOd konkretnih projekata, u 2021. godini planirano je puštanje u rad Termoelekrane-toplane Pančevo (snage do 200 MW), projekta koji NIS realizuje u saradnji sa kompanijom "Gasprom energoholding".\nPRIORITETI NIS-A LIKVIDNOST, INVESTICIJE I PLATE U PUNOM IZNOSU\nU oblasti istraživanja i proizvodnje, fokus će biti na "najperspektivnijim projektima u Srbiji, Rumuniji i Bosni i Hercegovini".\nU modernizaciji Rafinerije nafte u Pančevu, prioritet će biti počinjanje aktivnosti koje će omogućiti projekat rekonstrukcije FCC (postrojenja katalitičkog krekinga) i izgradnju novog postrojenja ETBE (visokooktanske komponente benzina), koji će biti realizvani u narednim godinama.\nU oblasti prometa, najviše ulaganja biće ostvareno u modernizaciju maloprodajne mreže u Srbiji i regionu, kao i početak projekta rekonstrukcije skladišta NIS-a.\nNa sednici su razmatrani i različiti krizni scenariji u slučaju da se produže negativni tržišni trendovi.


Odobrenje za hitnu upotrebu, koje je danas izdala FDA omogućava populaciji u ovom uzrastu da dobije treću vakcinu najmanje šest meseci nakon primljene druge vakcine, prenosi Rojters.\nKako se navodi, oko 4,7 miliona 16- i 17-godišnjaka u SAD je potpuno vakcinisano, a više od 2,5 miliona njih je primilo drugu dozu pre šest meseci, a svi punoletni građani SAD imaju pravo na buster doze tri odobrene vakcine.\nNeki američki naučnici su izrazili zabrinutost u vezi sa dodatnim vakcinacijama za ovu starosnu grupu zbog povećanog rizika od retkih slučajeva miokarditisa kod mladih, koji su povezani sa mRNK vakcinama kao što je ona Fajzera i Bionteka.\nOdobrenje FDA dolazi dan nakon što su ove kompanije objavile podatke koji sugerišu da bi treće doze njihove vakcine mogle biti ključne za zaštitu od infekcije novim omikron sojem korona virusa.\nBroj novih infekcija u SAD popeo se sa proseka od skoro 95.000 dnevno, koliko je bilo 22. novembra, na oko 119.000 dnevno ove nedelje, a hospitalizacije su porasle za 25 odsto u odnosu na pre mesec dana, preneo je AP.\nPovećanja su skoro u potpunosti posledica delta soja, pošto je Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) do sada identifikovao manje od 100 slučajeva omikrona u SAD, ali se očekuje da će porasti u narednim nedeljama i mesecima.\nKO ODBIJE, NEKA SPREMI NOVČANIK: Austrija objavila plan za obaveznu vakcinaciju svih građana\n09. 12. 2021. u 18:43\nAmerika SAD Fajzer vakcina vakcinacija dece koronavirus korona virus omikron soj virusa


Rubrike > Ekonomska diplomatija > Info\n-Ekonomska lična karta Crne Gore\n-MIBO Montenegro Investment and Business Opportunities (July 2019)\nU kontekstu sve tješnje među-povezanosti država i društava, ekonomska diplomatija, koja treba da mobiliše sve resurse u cilju podrške izvozu i stranim investitorima, postaje raison d’etre tradicionalne diplomatije. Prepoznajući potrebu i važnost koordinacije aktivnosti na internacionalizaciji i promociji ekonomskih interesa i privlačenju stranih investicija, Vlada Crne Gore je, u skladu sa najboljim međunarodnim praksama, 2013. godine donijela odluku o uspostavljanju integrisanog modela ekonomske diplomatije.\nCentralna institucija integrisanog modela ekonomske diplomatije je Ministarstvo vanjskih poslova, odnosno Generalni direktorat za ekonomsku i kulturnu diplomatiju kao „tačka kontakta i centar podrške“ (entry point and support center) za sve ostale institucije i organizacije koje imaju ekonomske odnose sa inostranstvom i promociju u djelokrugu svog rada. Ministarstvo vanjskih poslova, u ovom modelu, koordinira ekonomsku diplomatiju, odnosno aktivnosti podrške i promocije u dijelu izvoza i direktnih stranih investicija, kao i informisanost svih zainteresovanih strana.\nPromocija izvoza inter alia obuhvata podršku domaćim firmama u vezi sa informacijama o inostranim tržištima i potencijalnim partnerima, uspostavljanje kontakata sa potencijalnim partnerima u inostranstvu, pomoć u organizovanju sastanaka kupac-dobavljač, učešće u poslovnim delegacijama, učešće na sajmovima i forumima. Mobilisanje stranih direktnih investicija podrazumijeva, nakon identifikacije potencijala u saradnji sa nadležnim institucijama u zemlji, i efektivno predstavljanje poslovnih i investicionih mogućnosti za ulaganje u Crnu Goru, što je jedan od ključnih zadataka ekonomske diplomatije.\nNa ovoj stranici (linkovi sa lijeve strane), nalaze se osnovne infromacije o ekonomskih pokazateljima Crne Gore (Economic ID) kao i detaljan pregled o investicionom i poslovnom ambijentu i mogućnostima za ulaganje u Crnu Goru (dokument Montenegro Investment and Business Opportunities – MIBO), koje priprema i na polugodišnjoj bazi ažurira Generalni direktorat za ekonomsku i kulturnu diplomatiju.


IRF kroz 33 kredita plasira 120 miliona | Ekonomist\nVlada je juče na sjednici dala saglasnost na Operativni plan Investiciono-razvojnog fonda (IRF) za 2017. Planom je predviđeno plasiranje 120 miliona eVra kroz 33 kreditne linije koje će, kako je saopšteno, biti usmjerene na povećanje broja zaposlenih i očuvanje postojećih radnih mjesta.\nU tom cilju kreiran je model za podršku posebnim ciljnim grupama, kao što su mlađi, početnici, žene, visokoškolci, poljoprivredni proizvođači, tehnološki viškovi, uz veoma povoljne kreditne uslove, saopšteno je iz Vlade.\nVlada je dopunila sastav Savjeta za privatizaciju i za članove imenovala potpredsjednika Vlade i ministra pravde Zorana Pažina i savjetnika premijera Vladimira Beratovića.\nData je saglasnost investitoru Tenth Planet Tivat za pripremne radove za turističko naselje u zahvatu lokalne studije lokacije Mrkovi Njivice u Herceg Novom.\nU zahtjevu investitora istaknuto je da je u pitanju objekat od opšteg interesa i da je investitor vlasnik zemljišta na lokaciji Mrkovi Njivice na Luštici.\nNavode da bi pripremne radove za turističko naselje sa četiri ili pet zvjezdica počeli po dobijanju saglasnosti. Osnivač tivatskog preduzeća Tenth Planet je holandska kompanija Cooperatieve Laxey worldwide WA. Izvršni direktor je, prema podacim iz CRPS David Murray Sawney.\nVlada je razmatrala obavještenje o nesprovođenju odluka Državne komisije za kontrolu postupka javnih nabavki. Državna komisija je predložila pokretanje postupka odgovornosti prema Inženjerskoj komori zbog nesprovođenja rješenja Komisije u postupku javne nabavke organizacije seminara, okruglih stolova i skupova.\nKomisija je usvojila žalbu preduzeća Congress Travel Podgorica i poništila rješenje Inženjerske komore o izboru najpovoljnije ponude i predmet vratila na ponovni postupak i zakonito odlučivanje što nije urađeno.\nOznake Breaking investicioni-razvojni fond IRF


Prema saopštenju Republičkog zavoda za statistiku, procenjeni pad BDP-a na nivou godine iznosi 1,9%. Procenjeni godišnji rast robnog izvoza, izraženog u evrima, iznosi 7,4%, a robnog uvoza 6,2%.\nRealni međugodišnji pad bruto domaćeg proizvoda u prvom i drugom tromesečju 2012, u cenama prethodne godine, revidiran je sa 2,5% na 2,3% i sa 0,8% na 0,6%, respektivno. Međugodišnji pad u trećem tromesečju revidiran je sa 2,2% na 2,5%.\nIndustrijska proizvodnja je u novembru, prema desezoniranim podacima, zabeležila pad od 0,5% u odnosu na prethodni mesec, dok je u odnosu na isti mesec prethodne godine bila niža za 3,4%.\nPrerađivačka industrija i snabdevanje električnom energijom, gasom i parom beleže međugodišnji pad od 0,6% i 14,2%, respektivno, dok sektor rudarstva beleži međugodišnji rast od 0,8%.\nPrerađivačka industrija je, prema desezoniranim podacima, u novembru imala pad od 0,1%. U okviru prerađivačke industrije, najveći pozitivan doprinos ukupnoj industriji potiče od proizvodnje derivata nafte i motornih vozila. S druge strane, najveći negativan doprinos ukupnoj industriji dala je proizvodnja prehrambenih proizvoda.\nPromet robe u trgovini na malo je u novembru na međugodišnjem nivou bio realno niži za 10,6%.\nPrema desezoniranim podacima Republičkog zavoda za statistiku, u novembru je ostvaren rast izvoza robe u evrima od 2,7% i pad uvoza od 4,5%. Međugodišnje posmatrano, u novembru je robni izvoz, izražen u evrima, povećan za 13,8%, dok je istovremeno uvoz smanjen za 4,6%. Prvo mesto na listi izvoznih proizvoda u novembru zauzima izvoz automobila, dok uvoz delova i pribora za motorna vozila zauzima prvo mesto na listi uvoznih proizvoda.\nPrema Anketi o radnoj snazi, stopa nezaposlenosti je u oktobru iznosila 22,4% i smanjena je za 3,1 procentni poen u odnosu na april kada je iznosila 25,5%.\nIzvor: Press služba Narodne banke Srbije, 30.12.2012.


Naime, kako prenosi Tanjug, turski mediji javljaju da je italijanski stručnjak na korak od preuzimanja KK Fenerbahče.\n"Fener" je nedavno završio dugu i uspešnu saradnju sa našim legendarnim stručnjakom, Želimirom Željkom Obradovićem, a italijanska "Gazeta delo sport" prenosi da je upravo "Žoc" upravi dao svojevrsno "zeleno svetlo" da ga na tom radnom mestu nasledi Andrea Trinkijeri.\nTurci, sa druge strane, podsećaju i da je ovaj trener nedavno vrlo lepo govorio o tamošnjoj košarci, ali i samoj državi, čime su samo "podgrejali" glasine da će upravo on biti naslednik Željka Obradovića.\nPodsetimo, još uvek aktuleni trener KK Partizan je ovog ponedeljka odlučio da iskoristi opciju u ugovoru kojom mu je omogućeno da do 25. jula zatraži raskid saradnje sa crno-belima.\nPartizan je odlukom Evrolige da se u novoj sezoni zadrže dosadašnji učesnici elitnog takmičenja, ostao bez mogućnosti da ostvari primarni takmičarski cilj, plasman u elitu. A bio je na dobrom putu, jer je zauzeo prvu poziciju u ABA ligi pred plej-of (šampion regionalnog takmičenja ide direktno u Evroligu), a isto je bio prvi i pred plej-of Evrokupa, iz kog takođe prvak prelazi u najbolje evropsko klupsko nadmetanje. Oba nadmetanja su prekinuta zbog pandemije, pa je Partizan ostao "kratkih rukava", a Italijan rešio da "digne sidro".\nIsprva se najviše govorilo o Bajernu (koji je ove sezone ispao već u četvrtfinalu Bundeslige) kao njegovoj sledećoj destinaciji, ali nakon što je postalo jasno da to što je prvi čovek Partizana, Ostoja Mijailović, koji dan ranije istakao da je Trinkijeriju "data jaka ponuda", nije uspeo da ga privoli da ostane - turski mediji javljaju da je "sada sve spremno za preuzimanje Fenerbahčea", koji je sa Obradovićem bio i prvak Evrope, 2017. U nedavno okončanoj sezoni Evrolige, istanbulski gigant je bio osmi na tabeli kada je takmičenje prekinuto zbog SARS-CoV-2 pandemije.


ZAKON O LOBIRANJU: Najznačajnije odredbe Zakona čija primena počinje 14. avgusta\nNedavna situacija sa uvođenjem kvota za uvoz čelika u EU, kada se i Srbija našla na spisku zemalja kojima je ograničena trgovina, bila je primer lobiranja "par ekselans". Tada se na delu pokazao značaj institucionalizovanog uticaja na donosioce odluka, jer je Udruženje proizvođača čelika uspelo da izlobira pooštravanje antidamping mera. Mnogo sličnih slučajeva događa se svakodnevno i zato je značajno što je Srbija uredila ovu oblast posebnim zakonom koji stupa na snagu 14. avgusta, kaže za "Blic Biznis" Nenad Vuković, predsednik Društva lobista Srbije.\nEvropska unija od 2008. godine ima svoj registar lobista, a Srbija je 13. novembra prošle godine usvojila Zakon o lobiranju ("Sl. glasnik RS", br. 87/2018) čija primena počinje 14. avgusta. Ovim propisom uređuje se vršenje uticaja na funkcionere ili državne organe, a njegov glavni cilj je da obezbedi transparentnost.\n"Što se tiče poslovne klime, početak primene Zakona o lobiranju svakako je jedan plus i mogućnost više za privredu. Videćemo koliko kompanija će biti zainteresovano za korišćenje ovakvih usluga, ali i koliko će zakon biti efikasan", objašnjava Nenad Vuković.\nOn podseća da će lobiranje biti veoma značajno za privredu i tokom našeg pristupanja EU i zato smatra da je dobro detaljno propisati uslove pod kojima je dozvoljeno vršiti uticaj.\n"Najvažnije je da zakon obezbedi transparentnost, odnosno dobro vođenje registra lobista i redovne izveštaje u kojima će se jasno videti ko je lobista, ko je lobirano lice i šta je predmet lobiranja. Tek smo na startu primene zakona i praksa će pokazati eventualne manjkavosti ili propuste u ovom aktu koje treba ispraviti i prilagoditi, ali videćemo i kolike su potreba za lobiranjem, i u privredi i u političkom delu", ističe naš sagovornik.\nPrema mišljenju stručnjaka, lobiranje smanjuje prostor za korupciju koja je najveća pretnja ekonomskom razvoju neke zemlje.\n"Transparentno lobiranje je veoma korisno za demokratiju i pravnu državu. Naš zakon donosi poene za poslovnu klimu indirektno i direktno. Indirektno nam znači time što ćemo se bolje rangirati na svetskim listama antikorupcijskih propisa i pravne sigurnosti ulaganja, i što se tema transparentnosti u vršenju uticaja i profesionalizacije lobiranja kod nas stavlja u javni diskurs na daleko ozbiljniji način. Direktno može doneti više stranih ulaganja u određenim industrijama koje zahtevaju izvesnost i predvidljivost, kao i efikasniju zaštitu interesa kompanija i udruženja", ističe u razgovoru za "Blic Biznis" Ana Bovan, profesor lobiranja na Metropolitan univerzitetu i dugogodišnji međunarodni ekspert u ovoj oblasti.\nOna dodaje da bi se i naše međunarodne aktivnosti takođe unapredile kroz profesionalniju ekonomsku diplomatiju sa obrazovanim lobistima.\n"Zakon o lobiranju ima nameru da obezbedi veću javnost u procesima uticaja, kao i temeljniju zaštitu javnog interesa. Srbija ovim zakonom realizuje i deo svoje Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije i ispunjava međunarodne obaveze", podseća naša sagovornica, uz napomenu da Zakon usmerava dopunsku pažnju na odgovornost lobiranih lica koja obavljaju javne funkcije.\nU Srbiji korporativno lobiranje još uvek ima negativnu konotaciju, iako je u institucijama EU izuzetno prisutno još od sredine osamdesetih godina prošlog veka. Ipak, prema dostupnim podacima, Srbija se u periodu od januara 2017. do septembra 2018. godine, kada je na lobiranje u EU potrošeno više od 2 milijarde evra, našla na 15. mestu liste zemalja van Unije koje najviše troše na pokušaje da utiču u organima EU. Lobisti smatraju da ako srpska privreda bude čekala ulazak naše zemlje u EU da počne da se bori za svoje interese, neće biti značajan igrač u toj areni.\nAgencija za borbu protiv korupcije nadležna je za sprovođenje Zakona o lobiranju, a ona organizuje i obuke kao neophodan uslov za dobijanje sertifikata i registrovanje u zvaničnom Registru lobista. Takođe, prilikom registrovanja lobista vodiće se računa o potrebnom nivou profesionalnih kvalifikacija, ali i o etičkim pokazateljima.\n"Lobiranjem, kako ga naš zakon definiše, mogu se baviti fizička i pravna lica, kako domaća tako i strana, koja ispune određene uslove za registraciju. Uslovi su relativno složeni, ali ne odstupaju od uobičajenih standarda", smatra Ana Bovan.\nZakonom je propisano da se lobisti moraju ponašati u skladu sa načelom integriteta i pridržavati Kodeksa učesnika o lobiranju, dok sa druge strane, lobirana lica moraju voditi računa da se radnjama lobista ne povredi načelo javnog interesa.\nZa kršenje odredaba ovog zakona predviđena je prekršajna odgovornost i novčane kazne koje se kreću od 50.000 do dva miliona dinara.\nIzvor: Vebsajt Blic, Marko Andrejić, 04.08.2019.


Ima li javnog interesa u oblasti javnog informisanja u niškim medijima? - Romaworld\nBy Redakcija Romaworld 3 aprila, 2016 48 No comment\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST POVODOM DEŠAVANJA NA KONKURSU ZA SUFINANSIRANJE PROJEKATA ZA OSTVARIVANJE JAVNOG INTERESA U OBLASTI JAVNOG INFORMISANJA\nNA TERITORIJI GRADA NIŠA U 2016. GODINI\nDruštvo novinara Niša smatra apsurdnim tvrdnje izrečene u javnosti prethodnih dana kojima se dovodi u pitanje kriterijum i opravdanost izbora profesora Vladete Radovića sa Departmana za komunikologiju i novinarstvo Filozofskog fakulteta u Nišu za člana komisije na Konkursu za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji Grada Niša u 2016. godini, izabranog na predlog našeg udruženja. DNN smatra da će profesor Radović, kao univerzitetski profesor i medijski ekspert, na najbolji način odbraniti javni interes na konkursu i objektivno dodeliti sredstva najboljim projektima. Sumnje u njegovu kompetentnost za rad u komisiji predstavlja uvredu ne samo za profesora Radovića i Društvo već i za sve generacije studenata sa Departmana za komunikologiju i novinarstvo, pogotovo kada se dovodi u sumnju kredibilitet njihovog profesora.\nDruštvo novinara Niša takođe želi da skrene pažnju javnosti da pojedini mediji tendeciozno ističu kako je profesor Radović protiv prisustva građanskog posmatrača, a pritom izostavljaju da ukažu da je njegov predlog da sednice komisije budu otvorene za javnost, što je, smatramo, u svačijem interesu, jer oči javnosti bolje vide od jednog nametnutog posmatrača, ma koliko on nezavisan bio. Smatramo da se na ovaj način javnosti predstavlja pogrešna slika o postupcima profesora Radovića na konstitutivnoj sednici komisije i apelujemo da se ispravi taj, ne sumnjamo, nenamerni propust, jer je od javnog interesa da naši sugrađani budu objektivno i nepristrasno informisani i da na osnovu svih relevantnih činjenica dođu do sopstvenog suda o ovom događaju.\nZato DNN apeluje da se što pre reše svi problemi vezani za konstituisanje i rad komisije, jer smatra da će svako odugovlačenje uticati na realizaciju projekata zbog čega najveću štetu neće trpeti ni republička ni lokalna vlast, ni vlasnici medija ni udruženja i organizacije, već sami novinari i, naravno, građani Niša.\nIstovremeno, DNN se nada da će sve zainteresovane strane jednaku pažnju i energiju posvetiti i konkursima koje raspisuju pojedina ministarstva u Beogradu, transparentnosti u izboru članova njihovih komisija, kao i samom procesu odlučivanja kojim će se projektima\ndodeliti sredstva i na osnovu kojih kriterijuma. Postavlja se pitanje da li bi i tu moglo da se zatraži prisustvo nezavisnog građanskog posmatrača koji nije iz Beograda, jer smo svedoci da su projekti iz Niša već godinama u, malo je reći, podređenom položaju i da najveći procenat sredstava ostaje u prestonici.\nIli se, možda, izostanak bilo kakve reakcije može tumačiti kao da je medijska i kulturna sfera u našem glavnom gradu u potpunosti uređena i transparentna, da se sredstva tamo dele i troše prema zasluzi i zakonu i u interesu građana, a da istu formulu i procente treba primeniti i na lokalu.\nTakođe, DNN izražava zadovoljstvo što je značajan broj medijskih kuća i produkcija registrovanih u Beogradu poslalo svoje projekte za konkurs u Nišu. S obzirom na njihovu uspešnost na državnim konkursima, ne sumnjamo da će svi ti projekti, ukoliko budu podržani (a sudeći po nekim krajnje nelogičnim reakcijama, sva je prilika da je to otpočetka i bio cilj), i te kako pomoći našim sugrađanima u ostvarivanju njihovih intresa u oblasti javnog informisanja i da će u njihovoj realizaciji učestvovati veliki broj novinara iz Niša.\nPredsednik Upravnog odbora Društva novinara Niša\nOFER nudi pomoć u izradi projekata za romsku zajednicu


Lisabonski sporazum u kratkim crtama - The Guardian - Peščanik - Dev\nKad bi bio ratifikovan, Lisabonski sporazum bi zamenio neuspešni predlog Ustava koji su na referendumima odbacili Francuzi i Holanđani 2005. Novi sporazum je skromniji: poboljšao bi prethodne sporazume o EU i ukinuo neke simbolične elemente ustava, kao što je formalno usvajanje zastave i himne EU.\nReformisani sistem predsedavanja i šef diplomatije\nEU bi imala predsednika čiji bi mandat trajao dve i po godine (u sadašnjem sistemu na mestu predsedavajućeg smenjuju se zemlje članice na svakih šest meseci) i moćnijeg šefa diplomatije koji odgovara vladama članica. Ta osoba bi kontrolisala budžet za pomoć Evropske unije i njenu razgranatu mrežu diplomata i državnih službenika.\nManja Evropska komisija\nOvaj izvršni organ EU bio bi smanjen sa sadašnjih 27 članova na 18 do 2014. Komesari bi se birali po sistemu rotacije među državama, a mandat bi im trajao pet godina.\nUvećana vlast Evropskog parlamenta\nEvropski parlament bi mogao da još snažnije utiče na donošenje ili odbacivanje zakona, naročito u domenu pravde i unutrašnjih poslova. Broj poslanika u evropskoj skupštini bi bio smanjen na 751 sa sadašnjih 785.\nDonošenje odluka većinom glasova\nPo ovom sporazumu bi države članice mogle da donose odluke većinom glasova a ne konsenzusom, i to u 50 novih oblasti, uključujući i pravosudnu i policijsku saradnju, obrazovanje i ekonomsku politiku. Britanija i Irska bi bile izuzete iz pravosudne i policijske oblasti. Konsenzus bi još uvek bio potreban u spoljnoj i odbrambenoj politici, socijalnoj sigurnosti, poreskom sistemu i kulturi.\nPovelja sa 50 članova sadrži spisak ustanovljenih prava, kao što je sloboda govora i veroispovesti, ali i pravo na utočište, obrazovanje, kolektivni ugovor i pravične uslove za rad. Zabrinute zbog uticaja biznisa na njihove pravosudne sisteme, Britanija i Poljska su izuzete.\nAllegra Stratton, The Guardian, 13.06.2008.


Vesti online / Vesti / Srbija / "Hvala bogu, blizu smo ujedinjavanja opozicije"\n"Hvala bogu, blizu smo ujedinjavanja opozicije"\n"Vrlo smo blizu dogovora, ne samo o izborima u Beogradu, nego i parlamentarnim izborima", izjavio je lidrer Socijaldemokratske stranke Boris Tadić.\nRazgovori daleko odmakli: Boris Tadić\n- Hvala bogu - rekao je Tadić i objasnio da je reč o strankama koje su politički i programski srodne.\n* "Svi zajedno moramo Vučiću na crtu, ili sledi brodolom"\n* Saša Janković u Srebrenici: Društvo mu pravi Ćamil Duraković\n- Vidim da neki razgovaraju i sa Vukom Jeremićem, nemam ništa protiv da i on pristupi, ali bi bilo apsurdno da tom pokretu pristupe stranke koje imaju potpuno drugačije viđenje naše strateške orijentacije - napomenuo je Tadić.\n- Vrlo skoro - kratko je najavio Tadić i primetio da je "velika šteta što se opozicija nije ujedinila na prethodnim predsedničkim izborima".\n- Svakako se, pre izbora, moramo izboriti za normalne uslove i to je najvažnije pitanje - konstatovao je Tadić, uz opasku da Aleksandar Vučić ima priliku da otvori društveni dijalog o toj temi.\n- Mogao bi da traži mišljenje od opozicije i nevladinih o uslovima za izbore, kao što sada traži mišljenje o Kosovu i Metohiji - objasnio je Tadić.


GLAD HARA AMERIKOM: U nekada bogatim sredinama redovi za besplatne obroke za beskućnike | Novosti.RS\nKriza, ponajviše izazvana pandemijom koronavirusa, uzdrmala je i zajednice poput gradića Betezde, u američkoj državi Merilend, koja važi za ekonomski razvijenije i skuplje američko predgrađe, piše Glas Amerike.\nKako navode, 200 paketa hrane za nedeljne porodične potrebe podeli se svakog petka građanima kojima su obroci najpotrebniji. Redovi se stvaraju mnogo pre zvaničnog početka podele besplatnih obroka, bilo da je reč o pešacima, ili pak, građanima koji do parkinga vatrogasne stanice pristižu svojim vozilima.\nGlavni ralog za besparicu je gubitak radnog mesta.\nŽENA (33) UMRLA U AVIONU: Posledice korone bile kobne za ovu putnicu\n22. 10. 2020. u 00:17\nUprkos blagom ekonomskom oporavku poslednjih meseci više stotina hiljada građana U sad i dalje se nedeljno prijavljuje za pomoć nezaposlenima.\nbeskućnici glad ekonomska kriza Sjedinjene Američke Države


Prosjak pred bogataškim vratima - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Prosjak pred bogataškim vratima\n0Piše: DanasOnline 27. marta 2007. 00.00\nNikola Samardžić Berlinska deklaracija, koja je obeležila pola stoleća od potpisivanja Rimskih ugovora, ponudila je idejnu platformu prihvatljivu za pola milijarde Evropljana. Sa stanovnicima preostalih većinski protestantskih zemalja i Japanom, oni spadaju u najuspešnije i najsrećnije učesnike celokupne svetske istorije. Deklaracija je podsetila na ostvarenje „snažne želje za slobodom ljudi u centralnoj i istočnoj Evropi“, u stvari na ishod borbe nekoliko generacija protiv nacističkog, fašističkog i komunističkog totalitarizma, njihovih socijalnih demagogija i kolektivičkog pokroviteljstva nad mišljenjem, kulturom i privređivanjem. Ali ton deklaracije, mada je blaga i obazriva, podseća na stvarnost u kojoj su Evropljani samo oni koji su svoje ukupne vrednosti i sisteme prilagodili zajedničkoj institucionalnoj formi i politici. Da su Evropljani već u Evropi.\nSrbija nije u Evropi. U geografskom smislu, pojam Evrope danas je malo važan. Geopolitiku su prevazišli istorijski poraz nacizma i savremena znanja i tehnologije. Ozbiljna evropska retorika u Srbiji je ugašena u kontinuitetu politike od ubistva Momira Gavrilovića, preko pobune Crvenih beretki i ubistva premijera Đinđića, do „šestog principa“. Naredna generacija nomenklature koja je zatrla Vukovar, Srebrenicu, krajinske Srbe, jugoslovensko Kosovo i urbanu Srbiju, spustila je novu gvozdenu zavesu u iščekivanju restauracije bipolarnog sveta. Nju ne interesuju, kao u berlinskoj poruci, „demokratija, stabilnost i blagostanje izvan svojih granica“. Predatori koji pregovaraju o novoj „demokratskoj“ i „proevropskoj“ vladi najavljuju nastavak državnog protekcionizma, partijske otimačine i političke arogancije. U evropskoj perspektivi Srbije, događaji su ionako prevazišli ne samo društvo koje je slabo pismeno, ostarelo i ko zna od čega sve umorno, nego i nomenklaturu, koja se vezala za sopstveni začaran krug, bez obzira na nesporne sposobnosti opstanka i regeneracije. Zatvorena u sve svoje granice, Srbija je prosjak pred bogataškim vratima koji, umesto da traži pomoći i posla, odgriza sopstvene udove.


Tamaš Korhec podneo ostavke na sve funkcije u Mađarskom pokretu: Ne odustajem od kritike SVM\n- Prihvatanjem kandidature za sudiju Ustavnog suda ne znači da sam promenio stranu - izjavio je Tamaš Korhec, jedan od sudija Ustavnog suda koje je imenovao Tomislav Nikoilić, predsednik Srbije.\nNisam sklopio dil sa Savezom vojvođanskih Mađara (SVM), niti sa Ištvanom Pastorom, nisam pregovarao sa funkcionerima te stranke, niti sam im išta obećao, a ni oni nisu ništa tražili od mene- objasnio je Korhec dodajući da je prošle sedmice podneo ostavku na sve funkcije jer je to od njega tražilo rukovodstvo Mađarskog pokreta.\n- Mnogi su mi osporavali pravo na pravo na kandidaturu i svestan sam da nisu samo dobre namere dovele do toga, već da je motiv bio i da se povučem iz prvog ešalona mađarske opozicije. I dalje stojim iza kritičkih stavova na račun politike SVM kada je reč o zastrašivanju i progonu političkih neistomišljenika, partijsko političkom zapošljavanju i nagrađivanju poslušnosti umesto struke – naglašava Korhec, jedan od osnivača Mađarskog pokreta (MP) i doskorašnji kopredsednik te organizacije.\nKomentarišući činjenicu da se deo rukovodioca pokreta prošle sedmice javno ogradio od njegovih postupaka i odluka, Korhec je rekao da ni sa kim nije u konfliktu.\n- Ono što je deo MP tražio od mene sam ispunio, a to što sam promenio odnos sa ljudima za koje sam mislio da smo prijatelji je naša privatna stvar – ističe Tamaš Korhec, profesor Fakulteta za pravne i poslovne studije u Novom Sadu.


MIROTIĆ: Uvek je poseban osećaj i motivacija igrati protiv Zvezde, siguran sam da će biti kandidati za plej-of | Novosti.RS\nSjajni košarkaš je na Tviter nalogu prokomentarisao utakmicu protiv crveno-belih u kojoj je zaveležio 23 poena.\n- Uvek poseban osećaj i motivacija igrati protiv Zvezda. Zvezda nije imala dobro šutersko veče ali sa ekipom koju ima i sa sjajnim trenerom Obradovićem siguran sam da će nastaviti dobru igru i biti jedni od kandidata za plej-of ove sezone - napisao je Mirotić na Tviteru.\nZvezda nije imala dobro šutersko veče ali sa ekipom koju ima i sa sjajnim trenerom Obradovicem siguran sam da će nastaviti dobru igru i biti jedni od kandidata za play off ove sezone #ForçaBarça pic.twitter.com/vjeJWz9DOm — Nikola Mirotic (@NikolaMirotic33) November 21, 2020\nPodsetimo, Barselona u Evroligi drži čelnu poziciju i ima učinak 8-1, a Crvena zvezda 4-6 i nalazi se na 12. mestu na tabeli.\nKK Crvena zvezda KK Barselona košarka Evroliga Nikola Mirotić


Srpski fudbalski reprezentativac i napadač Fulama Aleksandar Mitrović mogao bi da napusti ekipu sa "Krejven Kotidža" posle ispadanja iz Premijer lige i postane novi član Vest Hema, piše "Dejli Ekspres".\nTim iz Londona želi da iskoristi situaciju u redovima gradskog rivala i pojača napad strelcem deset pogodaka ove sezone u engleskom šampionatu. Učinak Mitrovića je veći od bilo kog fudbalera Vest Hema, najviše je dao Felipe Anderson - osam golova, pa je menadžer tog kluba Manuel Pelegrini označio snažnog centarfora kao prioritet na leto.\nAleksandar Mitrović na meču protiv Vest Hema\nFulamu preti egzodus igrača zbog povratka u Čempionšip, a prvi u redu za odlazak je baš Mitrović koga žele još Totenhem, Everton, Lester i Sautempton, a ranije se spominjao i kineski Gvangžu Evergrande.\nSrpski reprezentativac je sezonu i po na "Krejven kotidžu", pomogao je ekipi da izbori plasman u Premijer ligu i ovu sezonu je dobro počeo, ali nije uspeo da je spase od ispadanja već u aprilu.\nKarijeru je počeo u Partizanu, a nosio je dresove još Anderlehta i Njukasla.\nFULAM JE ZREO ZA DRUGU LIGU Mitrović nemoćan u malom londonskom derbiju, Marković debitovao, čitav plen Vest Hemu


Konvoj, poznat kao karavan, krenuo je iz Hondurasa prije nekoliko sedmica i sada broji oko 5.000 ljudi.\nAmerički predsjednik Donald Tramp rekao je da će vojnici biti raspoređeni na granici SAD-a i Meksika i da neće dozvoliti prolaz migrantima. Migranti kažu da bježe od progona, siromaštva i nasilja u Hondurasu, Gvatemali i Salvadoru.\nVećina migranata koja je stigla do stadiona Hesus Martinez Paliljo hodala je ili stopirala od meksičke države Verakruz. Guverner Verakruza Migel Anhel Junes rekao je u petak, 2. novembra, da će biti obezbijeđeni autobusi za migrante, ali je ponuda kasnije povučena.\nVlasti u Meksiko Sitiju rekle su da su pripremile hranu i sklonište, a biće pružena i medicinska i pravna pomoć hiljadama ljudi čiji se dolazak očekuje u narednih nekoliko sedmica.\nList Hornada objavio je da je na stadionu postavljena cisterna zapremine oko 10.000 litara pijaće vode.


ODRŽANA PRVA LETNJA POZORIŠNA SCENA NA KALENIĆU - Gradska opština Vračar\nPočetna » Vesti » ODRŽANA PRVA LETNJA POZORIŠNA SCENA NA KALENIĆU\nGradska opština Vračar uz tehničku podršku Centra za obrazovanje i kulturu ,,Božidarac 1947 – Beograd“ prvi put je organizovala manifestaciju LETNJA POZORIŠNA SCENA NA KALENIĆU u subotu, 31. avgusta i nedelju, 1. septembra 2019. godine.\nPredstave su izvedene na improvizovanoj pozorišnoj sceni novouređenog vračarskog platoa kod Viške ulice, pored Kalenić pijace. Pre početka izvođenja svake predstave, prisutne je pozdravio predsednik Skupštine opštine Vračar, Mihailo Grupković sledećim rečima: ,,Opština Vračar odlučila je da prvi put ove godine organizuje Letnju pozorišnu scenu na novouređenom vračarskom platou pored Kalenić pijace, koji inače svojim izgledom podseća na improvizovanu pozornicu. Želimo da ovo mesto oživimo kao pozorište na otvorenom, dajući mu duh i sadržaj i nadamo se da će postati tradicionalno narednih godina. U današnjim uslovima ubrzane životne dinamike, neophodno je da gradski trgovi, platoi, skverovi ne budu samo mesto preko kojih će ljudi da protrče u žurbi, već treba da ih svojim određenim sadržajem i duhom, jednostavno nateraju da malo predahnu i da na trenutak odvuče pažnju od njihovih svakodnevnih briga“.\nU toku dvodnevne manifestacije od 11 časova odigrane su dve predstave za najmlađe sugrađane ,,Vuk i tri praseta“ i ,,Čudna šuma“.\nPozorišna bajka ,,Vuk i tri praseta“ je izvodena uz aktivno učešće dece. U predstavi su igrali: Jovana Filipović, Bojana Tušup i Sandra Janković. Pored važnih životnih poruka koje jasno prenosi, ova predstava ima za cilj i da pomogne deci da zavole pozorišnu umetnost. Predstava „Čudna šuma“ je topla, zabavna, raspevana bajka u kojoj su igrali Bojana Tušup, Sandra Janković i Miljan Prljeta. Predstava „Čudna šuma“ je oaza puna ljubavi i sreće. Glavna poruka predstave je , da moramo sačuvati prirodu oko nas. Kada bi svako zasadio po jedno drvo, zalio cvet i pokupio đubre, svet bi bio mnogo lepše mesto, kao i da su ljubav, prijateljstvo i radost moćni pokretači životne energije i da ih takođe treba čuvati i negovati.\nU 20 časova oba dana vikenda odigrane su predstave za odrasle ,,Kišobran za dvoje“ (igrali: Nada Macanković i Miljan Prljeta) i ,,Generalna proba Nušića“ (igrali: Bojana Tušup, Sandra Janković i Miljan Prljeta).\n„Kišobran za dvoje“ je romantična duokomedija, inspirisana delima našeg dramskog klasika Aleksandra Popovića. U ovoj romantičnoj komediji, prepunoj životnih situacija, dvoje glumaca nas uvode u čudesni svet pijačnih ljudi.\n,,Generalna proba Nušića“ (igrali: Bojana Tušup, Sandra Janković i Miljan Prljeta) je vodviljska komedija u kojoj troje glumaca tumače dva i po umetnika koji se hrabro hvataju u koštac sa Nušićevim delom “Gospođa ministarka”. U predstavi publika je imala priliku da vidi delove najpoznatijih scena iz Nušićeve komedije ”Gospođa ministarka” , tako da je ova predstava svojevrsni omaž našem najboljem komediografu.


Program državnog partnerstva Srbije i Ohaja | Vojska Srbije\nSaradnja sa Ohajom\nProgram državnog partnerstva Srbije i Ohaja\nProgram državnog partnerstva Nacionalne garde SAD promovisan je 1993. godine s ciljem uspostavljanja i intenziviranja saradnje u oblasti odbrane između Nacionalne garde SAD i država nastalih raspadom SSSR.\nProgram se realizuje između Nacionalne garde neke od saveznih država SAD i zemlje partnera kroz razmenu iskustava, studijska putovanja, zajedničku obuku i vežbe i tehničku pomoć civilnim i vojnim strukturama.\nŠirina programa, kao i sastav Nacionalne garde koju većim delom čine civili, omogućava da se uporedo sa razvojem vojno-vojne saradnje, razvija civilno-vojni i civilno-civilni aspekt. Koordinacija se obavlja preko regionalnih komandi oružanih snaga SAD i odgovarajućih kancelarija pri ambasadama SAD u zemlji prijema.\nProgram državnog partnerstva Srbije i Ohaja realizuje se na osnovu potpisanog Sporazuma o statusu snaga (Status of Forces Agreement – SOFA), koji su 7. septembra 2006. godine u Vašingtonu potpisali tadašnji predsednik Republike Srbije Boris Tadić i tadašnja državna sekretarka SAD Kondoliza Rajs. Za zvaničan početak saradnje u oblasti odbrane uzima se prva poseta komandanta Nacionalne garde Ohaja general-majora Gregorija Vejta i 40 pripadnika Nacionalne garde Ohaja Republici Srbiji od 15. do 21. septembra 2007. godine.\nProteklih godina, vojno-vojna saradnja se konstantno razvijala da bi danas Program državnog partnerstva sa Srbijom SAD ocenile kao jedan od najuspešnijih od više od 60 uspostavljenih programa širom sveta. U SAD se razmatrala modifikacija normativno-pravnih akata koja definišu Program državnog partnerstva SAD, jer je primer saradnje Srbije i Ohaja pokazao da saradnja može da prevaziđe trenutne okvire.\nSaradnja je znatno intenzivirana pre svega u oblasti školovanja i usavršavanja oficira i podoficira, razmene i obuke jedinica, zajedničkih vežbi, prenošenju iskustava u formiranju podoficirskog kora, pomoći vojske civilnim strukturama u slučaju elementarnih i drugih nesreća i nepogoda i razvoju kapaciteta za učešće u multinacionalnim operacijama.\nNajintenzivnija saradnja realizuje se tradicionalno u septembru svake godine kada je Vojska Srbije domaćin brojne delegacije Nacionalne garde Ohaja s komandantom na čelu.\nJedan od ključnih aspekata saradnje sa Nacionalnom gardom Ohaja je zajednički projekat izgradnje Centra za obuku jedinica za učešće u multinacionalnim operacijama na bazi „Jug“ i izvođenje zajedničkih vežbi i obuke.\nPosebno mesto zauzimaju aktivnosti civilno-vojne saradnje, koje se realizuju od 2009. godine u okviru projekata „Humanitarna asistencija“, u okviru kojih pripadnici NG Ohaja i Vojske Srbije zajednički rade na renoviranju objekata od društvenog značaja pod pokroviteljstvom Evropske komande SAD.


Mara Marinaki završila posjetu Bosni i Hercegovini – Fokus.ba\nMara Marinaki završila posjetu Bosni i Hercegovini\nGlavna savjetnica za rodnu ravnopravnost i provedbu Rezolucije 1325 Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti pri Evropskoj službi za vanjske poslove (EEAS), ambasadorica Mara Marinaki danas je završila dvodnevnu posjetu Sarajevu, Bosni i Hercegovini, u saradnji s Generalnom direkcijom Evropske komisije za evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju (DG NEAR).\nTo je prva posjeta u kontekstu inicijative G7 za unapređenje Programa o ženama, miru i sigurnosti (WPS). Evropska unija, kao članica G7, predložila je partnerstvo s BiH na osnovu zajedničkog političkog vlasništva, liderstva i posvećenosti. Partnerstvo ima za cilj da mobiliše tehničku i finansijsku podršku za povećanje kapaciteta Programa o ženama, miru i sigurnosti u partnerskim zemljama. Detalji će biti utvrđeni na sljedećem sastanku ministara vanjskih G7 u septembru.\nTokom posjete, Marinaki razgovarala je s ministricom za ljudska prava i izbjeglice BiH Semihom Borovac, direktoricom Agencije za rodnu ravnopravnost BiH Samrom Filipović-Hadžiabdić i direktoricom Centra za rodnu ravnopravnost Republike Srpske Mirjanom Lukač. Također je održala konsultacije sa šefovima misija zemalja članica G7, međunarodnim organizacijama kao što su UN Women i ženskim organizacijama civilnog društva.\nTeme razgovora su se također fokusirale na glavne prioritete rodne ravnopravnosti/Programa o ženama, miru i sigurnosti u vezi sa osnaživanjem žena, uključujući i učešće žena u politici, kao i u službama za provođenje zakona i bezbjednosti; socijalno i ekonomsko osnaživanje žena; te iskorenjivanje svih oblika nasilja nad ženama.\nMarinaki je pohvalila napore i iskustva mehanizama za rodnu ravnopravnost Bosne i Hercegovine za primjenu Rezolucije 1325 Vijeća sigurnosti UN-a, uključujući i inovativne prakse kao što su lokalni akcioni planovi i regionalne i međunarodne aktivnosti saradnje.\nU vezi s tim, ambasadorica Marinaki očekuje usvajanje novog Akcionog plana Vijeća sigurnosti UN-a Rezolucije 1325 Programa o ženama, miru i sigurnosti (WPS) u BiH.\nPrva posjeta ambasadorice Marinaki Bosni i Hercegovini dio je napora da se promovišu prioriteti rodne ravnopravnosti EU i Programa o ženama, miru i sigurnosti na zapadnom Balkanu, a prethodile su joj posjete Kosovu i Albaniji, saopćeno je iz Delegacije EU U BiH.\nŽivotni standard EU Balkan bi mogao dostići za 50 godina


Gde će Državljani Srbije moći da putuju ove godine? - Regionalni portal Turistička Prizma\nGde će Državljani Srbije moći da putuju ove godine?\nTurizam / February 18, 2021 February 18, 2021\nNa pitanje „gde će i da li će državljani Srbije moći da putuju ove godine“, koje već počinje da muči većinu onih koji bi da leto provedu na nekoj inostranoj destinaciji, direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (YUTA) Aleksandar Seničić odgovara: – Razgovaramo i razmenjujemo informacije sa zemljama u koje naši turisti najčešće odlaze, ali još nemamo definisane uslove pod kojima ćemo ove sezone putovati u inostranstvo.\nPredlozi se sada razmatraju i u Srbiji i u Grčkoj, i za očekivati je da vrlo brzo dođe do sporazuma koji će predvideti jedinstveni sertifikat za ljude koji su vakcinisani i koji će biti prepoznati u jednoj i drugoj zemlji. S druge strane za one koji nisu vakcinisani treba unapred predvideti da li je uslov za ulazak u zemlju PCR test ili neka druga vrsta testa – objasnio je Seničić.\nŠto se tiče ostalih zemalja, Crna Gora je, kaže Seničić, najavila da ove godine, za razliku od prošle, neće zatvarati granicu, a očekuje se da će se nesmetano putovati i u Bosnu i Hercegovinu, Albaniju pa i Bugarsku. On ocenjuje da bi bilo dobro da to bude antigenski test, koji je znatno jeftiniji i da će na sličan način pokušati da se dogovore protokoli i sa ostalim državama. Prema najavama iz Turske, za ulazak u tu zemlju, neće biti potreban nikakav dodatni uslov, kao što je bilo i prošle godine – ističe Seničić i dodaje da iz Egipta, takođe, najavljuju da neće menjati uslove i da će i dalje biti dovoljan PCR test, dok još nije poznat stav Egipta kada je reč o vakcinama.\nOn ističe da su trenutno najproblematičnije destinacije kada je reč o uslovima putovanja – Italija, Španija i Portugalija, jer kako sada stvari stoje, sasvim je izvesno da sa njima neće moći da se naprave dogovori kao sa pomenutim zemljama, s obzirom da je u njima najavljen “lokdaun” do maja, što znatno otežava i odlaže dogovaranje.\n← Etno restoran Fijaker - U srcu Sombora\nOpatija i Galešnjak među najromantičnijim destinacijama u Evropi →


Vesti, 20.10.2010, 02:37 AM\nDugo očekivana nova verzija Adobe Reader-a, nazvana Adobe Reader X, koja će uključivati novu sigurnosnu funkciju Protected Mode, trebalo bi da se pojavi tokom narednog meseca, najavljuju iz kompanije Adobe. Adobe Reader X će, pored sandbox funkcije, uključiti i brojne druge novitete koji bi trebalo da poboljšaju bezbednost softvera.\nZaštitini mod (Protected Mode) u Adobe Reader X je pokušaj kompanije Adobe da implementira sandbox tehnologiju kako bi se sprečilo da ranjivosti u Reader-u pogađaju ostale programe na računaru korisnika. Ovo je bio skoro iznuđen potez kompanije s obzirom na činjenicu da mnogi napadači tokom poslednje dve godine upravo ciljaju Reader i druge softverske proizvode kompanije Adobe kako bi hakovali što više kompjutera u što kraćem vremenskom intervalu.\nReader je jedan od najraširenijih programa u svetu pa je razumljivo zbog čega su se kompanija Adobe i njen tim zadužen za bezbednost proizvoda bili meta žestokih kritika zbog brojnih i veoma ozbiljnih propusta, naročito kad je reč o nekoliko poslednjih verzija Reader-a.\nSandbox tehnologija funkcioniše tako što u suštini sprečava maliciozni kod koji koristi bag u Reader-u da omogući napadaču hakovanje programa i dobijanje pristupa drugim programima ili čak operativnom sistemu. Protected Mode u slučaju Reader-a će uključivati posrednički proces nazvan “brokerski proces” koji određivati koje akcije su dozvoljene Reader-u u vezi ostalih programa ili operativnog sistema. Ovo znači da će napadač biti zaustavljen kada proba da koristi Reader kao odskočnu dasku za dalji napad na računar.\n“Sa uključenim Adobe Reader Protected Mode (a to će biti osnovno podešavanje), sve operacije koje zahteva Adobe Reader da bi prikazao korisniku PDF fajl će biti izvođene na veoma restriktivan način unutar ograničenog okruženja, 'sandbox'-a. Ukoliko Adobe Reader treba da izvrši neku radnju koja nije dozvoljena u sandbox okruženju, kao što je pisanje u korisnikovom privremenom direktorijumu (Temporary folder) ili pokretanje atačmenta u okviru PDF fajla pomoću eksternog programa (npr. Microsoft Word), takvi zahtevi će biti propušteni kroz “levak” brokerskog procesa, koji ima tačan set pravila šta je dozvoljeno a šta nije da bi se sprečio pristup opasnoj funkciji,” najavio je Bred Arkin, direktor sektora za bezbednost i privatnost proizvoda u kompaniji Adobe u blog postu ranije ove godine.\n“Prva verzija programa Adobe Reader Protected Mode će biti prva faza implementacije sandbox tehnologije. Prvo izdanje će sandbox-ovati sve 'write' zahteve u Windows 7, Windows Vista, Windows XP, Windows Server 2008, i Windows Server 2003. Ovo će smanjiti rizik od pokušaja exploit-a da instalira maliciozni program na korisnikovom kompjuteru ili promenu sistemskih fajlova ili registry-ja na neki drugi način. U sledećim verzijama Adobe Reader-a, planiramo proširenje sandbox-a uključivanjem 'read-only' aktivnosti kako bi zaštitili korisnike od napadača koji tragaju za poverljivim podacima na kompjuterima.”\nTokom 2010. godine u Adobe Reader-u otkriven je čitav niz ozbiljnih bagova, od kojih su mnoge koristili napadači primenjujući taktiku koja se pokazala uspešnom - slanjem malicioznih PDF fajlova korisnicima.


SDMCG UPUTIO PITANJA SVIM PARTIJAMA KOJE UČESTVUJU NA IZBORIMA – Dijalozi\nPitanja ljekara ignorišu DPS, SD, BS… Opozicionari saglasni da se status i zarade ljekara moraju poboljšati\nSindikat doktora medicine (SDMCG), preko platforme dijalozi.me, uputio je poziv i pitanja svim partijama koje učestvuju na izborima koja se tiču socijalnog statusa ljekara, njihovih plata, poltičkog izbora direktora zdravstvenih ustanova, štrajka doktora, ali su im odgovorili samo iz opozicije.\nAktuelne partije na vlasti u potpunosti su ignorisale ova pitanja.\nOpozicione partije su saglasne da plate ljekara moraju biti veće, kao i da bi status doktora trebalo da bude bolji.\nJedino šta treba uraditi jeste podići kapacitet KC za 100 do 150 kreveta koji će pokrivati urgentnu i sekundarnu zdravstvenu zaštitu, saopšteno je iz Ujedinjene Crne Gore na pitanje Sindikata doktora o gradnji nove gradske bolnice u Podgorici”\n“Plate ljekara se moraju povećati i na taj način uvažiti njihov društveni status, rad i dugotrajno školovanje. Prvo šta treba uraditi jeste racionalizacija zdravstvenog budžeta kojim bismo u prvoj godini podigli plate ljekara za 30 do 35 odsto u odnosu na sadašnje”, naglasili su iz Ujedinjene Crne Gore (UCG) koja na izborima nastupa kao dio kolacije “Za budućnost Crne Gore”.\nIz Građanskog pokreta URA, poručili su da treba insistirati na preraspodjeli društvenog dohotka gdje bi tretman ljekara na društvenoj lestvici bio znatno bolji.\nU kolaciji “Mir je naša nacija” tvrde da bi već u prvoj godini mandata povećali plate ljekarima i to iz postojećeg budžeta koji se, kako smatraju, u mnogim stavkama pogrešno i loše raspoređuje. To pitanje bi, napominju, bilo prioritet za njih, poručili su iz Demokrarske Crne Gore, ispred ove kolacije.\nIz Socijaldemokratske partije (SDP), koja je više puta predlagala zakon o povećanju zarada ljekarima i drugim zdravstvenim radnicima, rekli su da će ovaj propis predložiti Skupštini u prvih pola godine mandata, kada dođu na vlast.\nSve opozicione partije saglasne su da se direktori zdravstvenih ustanova ne smiju birati po partijskom ključu.\n“Pod hitno treba izbaciti politiku iz kadriranja u zdravstvu (i ne samo u zdravstvu), prioritet dati znanju i referentnosti i radikalno promijeniti model izbora direktora zdravstvenih ustanova. Takođe, smatramo da se mora pronaći pravno održivo rješenje da se izvrši reizbor svih direktora u skladu sa novim modelom, oslobođenim partijskog uticaja”, ocijenila je Branka Bošnjak iz Pokreta za promjene, koja je kandidatkinja za poslanika na listi “Za budućnost Crne Gore”.\nOdgovarajući na isto pitanje, iz kolacije “Mir je naša nacija” kazali su da bi se direktori birali na javnim konkursima, javnim nadmetanjem kroz programe koje ponude i znanjem koje moraju imati ili usvojiti iz oblasti menadžmenta u zdravstvu.\nIz URE, a u ime kolacije “Crno na bijelo” istakli su da su spremni da pokrenu izmjene zakona jer smatraju da samo znanje i rezultati rada mogu pomjeriti stvari nabolje u našoj zajednici.\nSDP je ocijenio da će ako budu imali ministra zdravlja, insistirati na krajnje transparentnom, dugom i pažljivom izboru direktora:\n“Naravno da je jedino partijska knjižica bila presudan faktor. To se moglo vidjeti na nekoliko frapantnih primjera, od kojih dominira smjena direktora OB Kotor”, odgovorio je kandidat za poslanika dr Adnan Striković.\nPomenute partije nisu saglasne ni oko toga i da u Podgorici treba graditi gradsku bolnicu.\nIpak, iz Ujedinjene Crne Gore kazali su da bi to bilo neracionalno trošenje novca poreskih obveznika, jer sa sedam bolnica i Kliničkim centrom, Crna Gora ima dovoljan broj postelja na 100.000 stanovnika.\nU Demokratskoj Crnoj Gori smatraju da bi bila dobra ideja da se postojeći KC preformuliše u opštu bolnicu, a da se pristupi gradnji novog.\nOpozicionari uglavnom tvrde da je ograničavanje prava na štrajk ljekarima suprotno Ustavu.\nBošnjak je naglasila da se, kada se radi o zdravstvu, zbog specifičnosti ove profesije od koje često zavisi ljudski život, mora propisati minimum usluga koji mora biti dostupan urgentnim slučajevima i u vrijeme štrajka.\nStriković je ispred SDP-a poručio da je štrajk osnovno i najučinkovitije sredstvo sindikalne borbe i da je za tu partiju neupitno da svima to mora biti omogućeno na jednak način, bez obzira kojim se poslom bave.\nPrijeti li Crnoj Gori nestašica ljekova?Više od pola "novih" respiratora ne radi, jednog uopšte nema


Društvo i ekonomija: „Švajcarska formula” obezbeđuje realan rast penzija - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nDok Milan Krkobabić, predsednik PUPS-a, kaže da se ove godine očekuje promena načina usklađivanja penzija, u resornom ministarstvu navode da je to predmet stalnih analiza\nNajave Milana Krkobabića, predsednika Partije ujedinjenih penzionera Srbije da očekuje da se ove godine promeni formula za usklađivanje penzija i da postoji njegov dogovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, ponovo je otvorilo pitanje šta je jače – reč ili ono što je napisano i predviđeno revidiranom fiskalnom strategijom za 2022. s projekcijom za 2023–2024. koju je objavio Fiskalni savet. Iz strategije se zaključuje da će se kretanje rashoda za penzije i ubuduće određivati po trenutno aktuelnoj „švajcarskoj formuli”, dakle 50 odsto s rastom zarada i isto toliko s rastom inflacije.\nIz Fiskalnog saveta je još sredinom prošle godine najavljeno, a kasnije i više puta preporučeno vladi da se dosledno drži postojeće formule i prilikom izrade budžeta koji je u međuvremenu usvojen, te da eventualne modifikacije koje se sve češće pominju u javnosti ne bi trebalo sprovoditi bez sveobuhvatnih analiza jer su penzije najosetljiviji i najveći segment javnih finansija.\nIako sve ovo dobro zna, prvi čovek PUPS-a kaže da je predsednik Vučić, na sednici Glavnog odbora PUPS-a rekao da penzije prate plate, uz ogradu da će se truditi da to praćenje bude maksimalno.\nKrkobabić dodaje da je popravljanje „švajcarske formule” nužno i da je to osnovni zahtev ove partije koja se zalaže za bolju poziciju penzionera.\nKoliko su zaista izvesne ovakve promene upitali smo predstavnike Ministarstva rada gde za „Politiku” navode da je formula za usklađivanje penzija predmet stalnih analiza.\n„Konkretna rešenja zavisiće od kapaciteta javnih finansija, kako se ne bi narušila postignuta finansijska stabilnost. Usklađivanjem penzija prema formuli koja se primenjuje od januara 2020. obezbeđuje se realan rast njihove vrednosti”, objašnjavaju iz resornog ministarstva.Pored toga primanja korisnika penzija se dodatno uvećavaju isplatom novčanog iznosa kao uvećanja uz penziju i povremenim dodatnim jednokratnim isplatama pomoći.\nImajući navedeno u vidu, ovo ministarstvo je preuzelo i konkretne poteze tako što je u neposrednom kontaktu sa predstavnicima penzionera, Fondom PIO, Komisijom za praćenje primene propisa o penzijskom i invalidskom osiguranju i pitanja korisnika penzija.\nZadatak ove komisije je da predlaže mere za unapređenje stanja u oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja i pokreće inicijative za izmene i dopune propisa koji regulišu pitanja od značaja za ovu najstariju populaciju.\nUkoliko bi se stekli uslovi za promenu načina usklađivanja penzija pristupilo bi se izmenama Zakona o PIO, zaključuju u Ministarstvu rada.\nKako stvari sada stoje prosečan iznos penzije za novembar 2021. koja je isplaćena u decembru iznosi 29.347 dinara.\nPrema poslednjim statističkim podacima Fonda PIO učešće prosečne penzije u prosečnoj zaradi za oktobar za sve penzionere iznosilo je 45 odsto, iako prema zakonu ne bi trebalo da pada ispod 50 procenata.\nPalo je učešće i prosečnih penzija Fonda PIO zaposlenih u prosečnoj zaradi na 48 odsto, samostalaca na 43,2 procenta, dok se najniže penzije u prosečnoj zaradi od 19,4 odsto beleže i dalje kod poljoprivrednih penzionera.Inače, za oko 1,6 miliona penzionera u februaru sledi isplata novousklađenih penzija za 5,5 odsto (što je inflacija već pojela) i po 20.000 dinara novčane pomoći.\nSa najnovijim usklađivanjem prosečna penzija preći će 30.000 dinara.


Čepurin Srbiji: Iskoristite sankcije i Krim | Serb.rs\nSerb.rs > AKTUELNO > Čepurin Srbiji: Iskoristite sankcije i Krim\nČepurin Srbiji: Iskoristite sankcije i Krim\n20. februara 2016. / Komentari su isključeni na Čepurin Srbiji: Iskoristite sankcije i Krim\nAleksandar Čepurin ambasador Rusije u Srbiji (foto:www.nezavisne.com)\nRusija i Srbija su dve dobre sestre, koje žive u razumevanju i prijateljstvu i privredna saradnja dveju država veoma je važna, kaže Aleksandar Čepurin.\nAleksandar Čepurin, ambasador Rusije, i Tihomir Petković, gradonačelnik Užica, otvorili su Kancelariju sa saradnju sa Ruskom Federacijom, poručivši da su sankcije koje su uvedene toj državi i mogućnosti koje nudi Krim, velike šanse za privrednike iz Srbije.\nRekavši da su „Rusija i Srbija dve dobre sestre, koje žive u razumevanju i prijateljstvu“, te da je privredna saradnja dveju država veoma važna, Čepurin je naveo da će ta kancelarija doprineti poboljšanju privrednih odnosa ruskih i užičkih privrednika, a potom istakao da se time otvara mogućnost za povećanje obima trgovinske razmene dvaju zemalja. On je poručio da su šanse za užičku i celokupnu srpsku privredu u energetici, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, turizmu i građevinarstvu u kome su, kako je rekao, užičke firme stekle veliki ugled na ruskom tržištu.\nNa podsećanje da je u junu prošle godine u Čajetini otvorena prva takva kancelarija u Srbiji, zadužena da uspostavi saradnju sa preduzećima iz celog Užičkog regiona, i na pitanje da li je celishodno na razdaljini od svega 30-ak kilometara otvarati još jednu a da ih u ostalim delovima zemlje nema, Čepurin je naglasio da te dve kancelarije imaju različite zadatke.\n“Možda su iz ovog regiona neke stvari vidljivije nego u drugim regionima Srbije… Tačno je da bi bolje bilo da se formira mreža tih kancelarija i ona će u dogledno vreme biti formirana, po ugledu na iste kancelarije koje postoje u Švajcarskoj i Austriji”, rekao je ambasador Rusije.\nNavodeći da je jedna od šansi za našu privredu i automobilska industrija, Čepurin je objasnio da se „godišnje u Rusiji proizvede tri miliona automobila za koje se neki delovi nabavljaju iz drugih zemalja, pa i iz Turske“ i da bi u tom poslu „Srbija mogla da je zameni“, a potom naznačio i mogućnosti koje nudi Krim.\n“Svet je trenutno veoma nestabilan. Rusija se iz poznatih razloga nalazi pod žestokim pritiskom. Svet se menja, ali neko ne želi da se menja i, s jedne strane, stvara se problem, a sa druge mogućnosti. Primera radi, Krim je ruski region i tako će uvek biti, ali dugo se nije razvijao. Krim je sada of-šor zona, u kojoj se nude odlični uslovi za poslovanje. Iako su neke zemlje, zbog sankcija i kontrasankcija, sprečene da razvijaju saradnju sa Krimom, preduzeća iz Srbije nemaju nikakvih prepreka u tome. Takvu mogućnost treba sagledavati potpuno pragmatično, a mogućnosti za srpske preduzetnike su veoma velike”, poručio je Čepurin.\nIstakavši da je otvaranje te kancelarije „veliki dan za Užice“ i „dokaz ljubavi srpskog naroda prema starijem i snažnijem bratu“, gradonačelnik Užica je najavio da će prvi zadatak kancelarije biti upoznavanje privrednika iz Jaroslavske oblasti sa kapacitetima užičke privrede.\n“Turizam je još jedna šansa i sankcije prema Rusiji, kojima se ne bi trebalo radovati jer su u pitanju odnosi dveju velikih država, stvaraju mogućnosti za naše firme u građevinstvu, prehrambenoj, metalskoj i mašinskoj industriji”, poručio je Petković, najavljujući uskoro i bratimljenje Užica i ruskog grada Ribinska u Jaroslavskoj oblasti.\nAmbasador Čepurin je sa predstavnicima ruskih trgovinskih asocijacija i domaćinima posetio preduzeća Jedinstvo, Putevi i Zlatiborac, potpisan je i sporazum Užica o saradnji sa Ruskim domom u Beogradu, a veče pre toga, uNarodnom pozorištu održan je veoma posećeni koncert ansambla „Ruska renesansa“ Ruske muzičke akademije „Gnesinih“.\nOznake: ekonomska, kulturna, odnosi, Rusija, saradnja, srbija / Objavljeno u: AKTUELNO


Sednica Skupštine Novog Sada o smeni vlasti | Autonomija\nSednica Skupštine Novog Sada o smeni vlasti\nKraj agonije ili početak još gore?\nSednica Skupštine grada Novog Sada, na čijem je dnevnom redu zahtev opozicionih stranaka za smenu gradonačelnika Igora Pavličića i celokupne gradske vlasti predvođene Demokratskom strankom i Ligom socijaldemokrata Vojvodine (LSV), održaće se u sredu s početkom u 11 sati.\nStranke i odborničke grupe okupljene oko Srpske napredne stranke (SNS) potpisale su u prošli ponedeljak koalicioni sporazum koji broji 42 odbornika, što je dovoljno za novu većinu u Skupštini Novog Sada, koja ima 78 mesta.\nGradonačelnik Pavličić je nakon toga izjavio da će tu većinu potpisnici sporazuma morati da dokažu na sednici gradskog parlamenta i dodao da su moguća iznenađenja jer je glasanje tajno.\nKoalicioni sporazum o novoj većini potpisali su odbornici iz redova SNS (15 odbornika), Socijalističke partije Srbije (sedam odbornika), Romske demokratske partije (šest odbornika) i Demokratske stranke Srbije (pet odbornika).\nSporazum su potpisali i predstavnici odborničke grupe „Novi Sad-odmah“, koju čini pet odbornika koji su mandate osvojili na listi Dveri pa potom isključeni iz stranke, kao i odbornik koji je mandat osvojio na listi stranke Nijedan od ponuđenih odgovora i potom isključen iz nje.\nKoalicioni sporazum potpisalo je i troje odbornika Srpskog pokreta obnove, koji su mandate osvojili na listi LSV-a.\nKako je ranije najavljeno, gradonačelnik će biti iz redova naprednjaka, njegov zamenik iz DŠ-a, a predsednik skupštine iz redova socijalista.\nSNS pokušava već nedeljama da preuzme vlast u Novom Sadu, a sve to je praćeno međusobnim optužbama za neprincipijelnost, korupciju i pokušaj kupovine odbornika.\nVojvodina, Izdvajamo, Aktuelno


Od maloljetnika iznudili više od 4.000 KM Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuEkonomija EkonomijaPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaMuški kutakHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaŽuta hronikaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Novosti BiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervju Hronika\nOd maloljetnika iznudili više od 4.000 KM\nSrna 04.05.2012 15:45 DOBOJ - Policija iz Doboja podnijela je danas Okružnom tužilaštvu u ovom gradu izvještaj protiv sedam lica, među kojima su i tri maloljetnika, zbog sumnje da su od petnaestogodišnjaka iznudili više od 4.000 KM.\nIzvještaj je podnesen protiv lica čiji su inicijali M.Š, I.K, S.S, D.Đ. i trojice sedamnaestogodišnjaka, svi iz Doboja, zbog sumnje da su počinili krivično djelo iznude, saopšteno je iz Centra javne bezbjednosti (CJB) Doboj.\nPrijavljena lica su od početka marta do polovine aprila, uz prijetnju fizičkim napadom, iznuđivali novac od petnaestogodišnjaka iz Doboja.\nOštećeni maloljetnik je krao novac iz kuće svog djeda, a prijavljenima je predao više od 4.000 KM.


Najkasnije do 29. januara kreće isplata depozita deponentima IBM - Volim Danilovgrad\nNaslovna - Novosti - Ekonomija - Najkasnije do 29. januara kreće isplata depozita deponentima IBM\nNajkasnije do 29. januara kreće isplata depozita deponentima IBM\nFond za zaštitu depozita je u obavezi da najkasnije 29. januara započne isplatu garantovanih depozita deponentima Invest banke Montenegro u stečaju. Koje su banke izabrane za isplatioce znaće se u ponedjeljak, kazao je za naš portal direktor Fonda za zaštitu depozita Predrag Marković.\nKako je kazao direktor FZD-a, ne postoje prioriteti u isplatama garantovanih depozita pa će se isplata vršiti prema redosljedu dolaska deponenata na šalter banke isplatioca.\n“Sugerišemo deponentima (posebno pravnim licima, kojima se deposit isplaćuje isključivo na račun-žiralno) da nakon obavještenja o tome koje su banke ovlaštene da izvrše isplatu garantovanih depozita, otvore račun (ukoliko ga već nemaju u nekoj od banaka isplatioca) i da sredstva u iznosu garantovanog depozita, bez velike procedure prenesu na račun u banci isplatiocu. Tako će i sebi i banci isplatiocu omogućiti lakše, brže i efikasnije završavanje procedure isplate garantovanog depozita”, kazao je Marković.\nJedna od nedoumica deponenata, koji su se javili našoj redakciji, bila je da li se deponenti već nalaze u dokumentaciji tj. spisku koji IBM dostavlja Fondu za zaštitu depozita ili moraju donijeti dokaz da imaju novac u banci.\n“Nema potrebe da se deponenti posebno prijavljuju, jer se u skladu sa Rješenjem Centralne banke o otvaranju postupka stečaja u IBM navedeno: “Potraživanja povjerilaca koja se vode u poslovnoj evidenciji „Invest banke Montenegro“ AD Podgorica i potraživanja povjerilaca utvrđena pravosnažnim sudskim odlukama smatraju se prijavljenim, po sili zakona”. Prilikom isplate garantovanog depozita, u slučaju da deponent nije saglasan sa obračunom garantovanog depozita, deponent će uputiti prigovor direktoru Fonda, i uz prigovor, eventualno priložiti dokumentaciju na osnovu koje tvrdi da mu garantovani deposit nije pravilno obračunat”, navodi Marković.\nPrema riječima direktora FZD-a, Fond je juče i danas primio veliki broj telefonskih poziva, emailova i lično kontaktirao sa velikim brojem deponenata.\n“Nikoga nijesmo upućivali na IBM i stečajnog upravnika, već smo sve informacije podijelili sa deponentima, kako bi stekli jasnu sliku o načinu i postupku isplate garantovanih depozita. Naravno da deponente koji imaju veći iznos od garantovanog depozita, upućujemo na Stečajnog upravnika, uz obrazloženje da za iznos preko garantovanog depozita imaju pravo da se nadoknade iz stečajne mase, koja će biti formirana u rokovima i na način kako to Zakon propisuje”, zaključio je Marković.\nSavjet Centralne banke Crne Gore je 4. januara u skladu sa Zakonom o bankama, donio rješenje o oduzimanju dozvole za rad “Invest banci Montenegro” i rješenje o otvaranju stečajnog postupka nad ovom bankom u skladu sa odredbama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka.\nTagovidepoziti Ekonomija IBM\nSledeće Ugradnja novih brojila Bez struje djelovi Danilovgrada\nDječji dodatak za 15 hiljada mališana: “Zabrinjavajuće što su uskraćena djeca nezaposlenih i samohranih roditelja”\nDanilovgrad i Podgoricu će spajati bulevar: Evo kada se očekuje da počnu radovi\nCBCG odlučuje da li ima monopola: Oko 400 radnika u bankama ostaje bez posla?\nU Crnoj Gori će se od sjutra prodavati benzin po većoj cijeni. Litar eurosupera BMB …\nCrnogorska komercijalna banka, Member of OTP Group, završila je postupak kupovine Societe Generale banke Montenegro, …


Svet u velikom ratu - Prvi Svetski rat\nVelike sile i medjunarodne krize\nU deceniji pred Prvi svetski rat u odnosima sukobljenih evropskih drzava izbilo je nekoliko kriza koje su mogle da izazovu evropski rat.Jedna od njih je bila i marokanska kriza 1905 i 1911 godine koja je nastala jer se Nemacka suprostavljala francuskom prodoru u Maroku.Kao najveci problem u Evropi nametalo se balkansko pitanje .\nNa Balkanu su se isprepletali razliciti uticaji velikih sila,nacionalne teznje balkanskih naroda i opadanje moci Osmanskog carstva.Veliku krizu na Balkanu otvorija je Austrougarska aneksijom Bosne i Hercegovine 1908 godine.Kriza je nazvana aneksiona i izazvala je ostre reakcije velikih sila ,prvenstveno Rusijr koja je takodje imala interese na Balkanu.\nSledeca ozbiljna kriza izbila je 1912. godine kada je poceo ''Prvi balkanski rat'', u kojem su balkanski saveznici (Srbija,Bugarska,Grcka i Crna Gora) porazili Osmansko carstvo i podelili njegove evropske teritorije.Kriza oko podele teritorija i mesanje Austrougarske, koja je Srbiji sprecila izlazak na Jadransko more, dodatno su komplikovali situaciju na Balkanu.\nUzroci i povod\nNeposredan povod za izbijanje Prvog svjetskog rata je Sarajevski atentat, a uzrok nerijesena kriza u julu 1914. godine izmedju Austrougarske i Srbije. Medjutim, uzroci rata leze u visedeceniskoj slozenoj vojno-politickoj situaciji, rivalitetima i priprema za rat izmedju velikih sila u Evropi, kome je trebao razlog da se za samo par mjeseci iz blagostanja predje u stanje sveopsteg ratovanja.\nMilitarizam, saveznistvo, imperijalizam i nacionalizam igrali su glavne uloge u izbijanju konflikta najsirih razmjera koje svijet do tada nije vidio. Nakon Aneksione, Prve i Druge marokanske krize, krize oko Balkanskih ratova, došlo se do Julske krize 1914. godine. Julska kriza dovela je do zategnute politicke situacije u Evropi u kojoj Austrougarska nije htjela da popusti u svojim zahtijevima a Srbija nije mogla da dozvoli taj stepen ponizenja. Neuspijeh u mirnom prevazilazenju krize zavrsio se austrougarskom objavom rata 28. jula 1914. godine, nakon cega je uslijedio niz objava rata, tako da se veci dio Evrope, podijeljen u dva saveza, nasao u situaciji koja je mogla da se rijesi samo vojnim sredstvima.Gavrilo Princip je 28. juna 1914. godine u Sarajevu izvrsio atentat na austrougarskog prestolonasljednika Franca Ferdinanda. Princip je bio clan Mlade Bosne, organizacije ciji su iredentisticki ciljevi bili ujedinjenje Južnih Slovena i oslobodjenje od austrougarske vlasti. Ovaj atentat je bio jedan od dogadjaja koji su prouzrokovali krizu, koja je potom dovela do izbijanja Prvog svetskog rata. Austrougarska je uputila ultimatum Srbiji, u kojem je u deset tacaka iznela svoje zahteve. Srpska vlada je uslovno prihvatila sve zahtijeve iz ultimatuma, sem tacke broj pet, koja je narusavala suverenitet Kraljevine Srbije i koja je bila u suprotnosti sa ustavom. Dobijeni odgovor na svoje zahtijeve Austrougarska nije smatrala zadovoljavajucim, pa je odmah objavila rat Srbiji.


pink.rs | SKOT O VUČIĆU: Kod njega cenim što je uvek iskren i jasan, i UVEK SNAŽNO ZASTUPA INTERESE SRBIIE!\nSKOT O VUČIĆU: Kod njega cenim što je uvek iskren i jasan, i UVEK SNAŽNO ZASTUPA INTERESE SRBIIE!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić snažno zastupa interese Srbije, a kod njega cenim to što je iskren i jasan, izjavio je američki ambasador u Srbiji Kajl Skot.\nU intervjuu za današnji "Srpski telegraf", on je na pitanje da li je zadovoljan komunikacijom koju ima s predsednikom Vučićem rekao da je predsednik uvek spreman na razgovor o pitanjima od zajedničkog značaja.\n- Nekada se sastajemo u četiri oka, nekada u prisustvu naših savetnika, ali su ti razgovori uvek iskreni i otvoreni i ja zaista cenim kod predsednika upravo to što je iskren i jasan. Ne slažemo se uvek, ali i kada se ne slažemo, ponašamo se džentlmenski. On snažno zastupa interese Srbije i nadam se da prepoznaje da je moja uloga takođe da predstavljam interese i politiku SAD - rekao je Skot.\nNa pitanje da li očekuje da bi u Beloj kući mogao da prisustvuje potpisivanju sporazuma između Srba i Albanaca, on je odgovorio:\n- Ako mislite na svečanost potpisivanja od lidera Srbije i Kosova, svakako se tome nadam. Mi i dalje verujemo da je došlo vreme za sporazum, ali samo ako su sve strane spremne na kompromis i prepoznavanje potreba svojih suseda. Da bi se to ostvarilo, potrebno je da se obe strane vrate za pregovarački sto - rekao je Skot.\nDodao je da, međutim, dok se to ne desi, sumnja da će doci do napretka ka prostizanju pravnoobavezujućeg sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa, jer je potrebno da i Beograd i Priština pokazu veću želju za tim nego što se u ovom trenutku vidi.\nKomentarišući hoće li i kada Srbija ući u EU, Skot je rekao da ako je Srbija opredeljena da usvoji potrebne reforme u smislu jačanja pravne države i da usvoji evropske zakone i propise, onda veruje da Srbija još uvek može da ostvari taj cilj do 2025. godine.\nNa pitanje kako komentariše proteste u Srbiji i upade i pretnje medijima i vređanje novinara, on je odgovorio da je pravo na protest i na slobodno iskazivanje stavova, pa i onih koji su protiv vlasti, jedna od temeljnih odlika svakog demokratskog društva.\nOdržan prijem povodom Dana nezavisnosti SAD (FOTO)\nPrijem u američkoj ambasadi povodom Dana nezavisnosti, prijemu je prisustvovao i predsednik Vučić (FOTO)\nVUČIČ i Skot obeležili godišnjicu operacije Halijard, u kojoj su Srbi spasili više od 500 američkih i savezničkih vazduhoplovaca\nSkot nazvao Informer OLOŠEM!\nSkot: Sad je najvažnije da Srbija i Kosovo postignu dogovor


/ U žiži / Demokratska partija socijalista: Presuda Karadžiću opomena za budućnost\n21.03.2019. u 23:19\n– Podsjećamo da je Crnogorski parlament 2009. godine, prvi u regionu, usvojio Deklaraciju o prihvatanju rezolucije Evropskog parlamenta o Srebrenici u kojoj se osuđuje genocid počinjen 1995. godine, a deklaracijom se osuđuju i sva druga zlodjela počinjena tokom sukoba na prostorima bivše Jugoslavije. Time je Crna Gora potvrdila svoju poziciju regionalnog faktora stabilnosti i države koja je, uprkos svim izazovima, uspjela da sačuva mir i stabilnost, i da učvrsti multinacionalni i multivjerski sklad, navode u saopćenju.\n– Duboko smo svjesni da nikakva presuda ljudima osuđenim za ratne zločine, pa ni Radovanu Karadžiću ne može vratiti mir u domove onima kojima je neko nastradao ili biti satisfakcija za izgubljene živote i žrtve koje su bile posljedice dugogodišnjih ratova na području Jugoslavije. Ipak, cijeneći dignitet i autoritet institucije koja je donijela presudu, vjerujemo da će ona barem djelimično ublažiti bol onima koji su izgubili najdraže, i biti opomena svima u budućnosti da ne mogu da čine djela protiv čovječnosti, koja ostavljaju trajne posljedice, dodaju iz DPS-a.


Izrečena presuda za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije: Optuženi osuđeni na po 30 i 20 godina zatvora | RIC\nIzrečena presuda za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije: Optuženi osuđeni na po 30 i 20 godina zatvora\n05.04.2019. Autor RIC\nČetvorica bivših pripadnika Držvane bezbednosti proglašeni su krivim za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije, odlučeno je danas u Specijalnom sudu u Beogradu. Za ubistvo Ćuruvije nekadašnji šef Državne bezbednosti Radomir Marković osuđen je na 30 godina zatvora, tadašnji šef beogradskog centra DB-a Milan Radonjić takođe je dobio 30 godina zatvora, dok je pripadnik toga centra Ratko Romić osuđen na 20 godina kazne, kao i Miroslav Kurak kome se zbog bekstva sudilo u odsustvu. Ovo je prva presuda za ubistvo novinara u Srbiji.\nŠta je prethodilo zločinu, šta se dešavalo posle, zašto je trebalo 20 godina da bi se došlo do pravde u slučaju Ćuruvija, saznajte u sledećim redovima, koje prenosimo sa portala “Slavko Ćuruvija Fondacija”.\nAutor: Perica Gunjić / Izvor: Slavko Ćuruvija fondacija\nFoto/Cover: Fondacija Slavko Ćuruvija\nTags: novinari, Slavko Ćuruvija, suđenje, ubistvo\nPrethodna vest Ovog leta telefoniraćemo jeftinije na Zapadnom Balkanu: Potpuno ukidanje rominga za dve godine\nSledeća vest Međunarodna nedelja civilnog društva: Krizni period u ostvarivanju ljudskih prava


Marija Arnautović 12.12.2012\n„Namjera je bila ući u posao sa nekretninama u prvom redu, a tako je firma i nosila ime Prezident nekretnine. Navodno, prema policijskim izvještajima kojima mi raspolažemo, nisu se odvijale poslovne transakcije preko te kompanije, a gospodin Radončić je svoj udio prodao prošle godine i sada je ta firma prebačena u Banju Luku. Međutim, iz svih raspoloživih informacija, gospodin Mišković je ovladao kompanijama u BiH, čija je vrijednost procijenjena na nekih 200 miliona“, kaže Fazlić. Miškovićevo ime takođe se veže za privatizaciju sarajevske fabrike namještaja Standard. Mali dioničari ove firme nedavno su od kantonalnog tužilaštva u Sarajevu i policije zahtijevali istragu u Standardu.\nkako ovde se kaze iz svih raspoloživih informacija, gospodin Mišković je ovladao kompanijama u BiH, čija je vrijednost procijenjena na nekih 200 miliona...a ja bih reko vama da ih je on ukrao ...kao sto je isto radio i ovde u srbiji...a kako se vidi dva poslovna partnera: aktuelni ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik.....sto su sad tu kod vas u BiH na visokoj funkciji ...pa i vi u Banja luci a i u sarajevu BiH narode sad ce te vidjeti skim imate posla i koje je i kaoko ce obrati bostan ako se vi nedignete nanoge i ne trazite vasa prava i razresenja funkcije ovih sto vam vode drzavu u nepovratnu provaliju i trazite da se sve sto je ukradeno i staeceno vrati narodu kao sto i mi u srbiji moramo uradit...evo egipat je vec blokirao svu imovinu od mubareka u spaniji i nekretnine u svim drugim drzavama...


Јирген Хабермас: Нове могућности за Европу - Нови Стандард\nJirgen Habermas: Nove mogućnosti za Evropu\n02.11.2018. 17:30 16.07.2020.\nZdravorazumsko iskustvo govori da je proces evropske integracije na ozbiljnoj silaznoj putanji\nZbog toga liberalne političke elite danas tvrde, glasnije nego ikad, da treba unaprediti evropsku kooperaciju u tri ključne oblasti. U „evropskoj spoljnoj i bezbednosnoj politici“, kažu, treba pojačati evropsko vojno prisustvo i tako omogućiti Evropi da „iskorači iz senke SAD“. U sferi „zajedničke evropske azilantske politike“, zahtevaju strogu zaštitu spoljnih granica Evrope i osnivanje prihvatnih centara u Severnoj Africi. Dok pod geslom „slobodne trgovine“ teže da u pregovorima o bregzitu, kao i u pregovorima s Trampom, uspostave zajedničku evropsku trgovinsku politiku. Ostaje da se vidi da li će Evropska komisija, koja vodi pregovore, imati uspeha. I da li će se, u slučaju neuspeha, urušiti zajednički temelj vlada Evropske unije. To je jedna, ohrabrujuća strana jednačine. Druga je da će stranputice Internacionale sve jačeg desničarskog populizma sačuvati, ako ne i ojačati uskogrudost nacionalnih država.\nU Nemačkoj, od septembra 2015, pitanja imigracije i azilantske politike preovlađuju u medijima i zaokupljaju javno mnjenje nauštrb drugih pitanja. Zato se bez oklevanja imigracija navodi kao presudan uzrok porasta evroskepticizma; argumenti za to objašnjenje se svakako mogu naći u zemlji koja još pati od psiholoških i političkih podela neravnopravno ujedinjene nacije. No, ako Evropu gledamo kao celinu, a posebno ako pogledamo evrozonu u celini, porast imigracije ne može biti glavno objašnjenje za porast desničarskog populizma. U drugim zemljama promena u javnom mnjenju nastupila je mnogo ranije, posle kontroverzne politike za izlazak iz krize javnog duga koju je izazvala kriza u bankarskom sektoru. Kao što znamo, Alternativu za Nemačku (AfD) osnovala je grupa ekonomista i biznismena okupljenih oko profesora ekonomije Bernda Luckea: ti ljudi su strahovali da će se uspešni, veliki izvoznik naći u lancima „dužničke unije“ i zato su pokrenuli uspešnu polemičku kampanju protiv opasnosti spajanja dugova. Desetogodišnjica nesolventnosti Braće Liman podsetila nas je na argumente o uzrocima krize – da li su krivi poremećaji tržišta ili greške vlade? – i na strategiju unutrašnje devalvacije. Ova debata vođena je i u drugim zemljama evrozone, gde je imala veliki uticaj na javno mnjenje, dok su je ovde u Nemačkoj nipodaštavali i vlada i mediji.\nPokazuje se da nametnuti rigorozni sistem propisa, bez razvijanja kompenzatornih kompetencija i prostora za fleksibilno i zajedničko vođenje poslova, odgovora ekonomski jačim članicama evrozone. Pravo pitanje ne proizlazi, dakle, iz nedefinisanog opredeljivanja „za“ ili „protiv“ Evrope. Iza grube polarizacije „pro“ ili „kontra“ koja se dalje ne precizira, među navodnim prijateljima Evrope ostaje neizgovoreno sledeće ključno pitanje: da li bi monetarna unija u neoptimalnim uslovima trebalo da se imunizuje na rizike špekulacija ili bi pak trebalo da se drži inače prekršenog obećanja o razvijanju ekonomske jednakosti u zoni evra, to jest da postane proaktivna i istinska evropska politička unija? Zbog tog obećanja je zapravo osnovan EMU. U predloženim reformama Emanuela Makrona oba cilja imaju jednaku važnost: s jedne strane, zaštita evra pomoću osnivanja bankarske unije, odgovarajućeg režima nesolventnosti, zajedničkog garantnog depozita za ušteđevinu i uspostavljanja Evropskog monetarnog fonda koji se demokratski kontroliše na nivou EU. Uprkos raznim izjavama, poznato je da je nemačka vlada blokirala sve buduće korake u tom smeru i da se i danas tome protivi. No Makron, s druge strane, predlaže i osnivanje zajedničkog budžeta evrozone i stvaranje demokratski kontrolisane nadležnosti za političko delovanje na istom nivou („evropski ministar finansija“). Evropska unija može da stekne političku veštinu i delotvornost i da ponovo zadobije podršku širokih slojeva samo ako stvori kompetencije i budžet za sprovođenje programa s demokratskom legitimacijom protiv daljeg produbljivanja ekonomskih i socijalnih nejednakosti između članica.\nS jedne strane, Emanuel Makron – čiji pokret zasad nema predstavnika u Evropskom parlamentu – pokušava da razbije postojeće partijske grupe da bi izgradio prepoznatljivu proevropsku frakciju. S druge strane, grupe koje trenutno imaju predstavnike u Parlamentu (osim, naravno, anti-EU frakcije krajnje desnice) nisu dovoljno podeljene da bi se moglo govoriti o diferencijaciji. Ne pribegavaju baš sve grupe krupnim kompromisima i balansiranju kao što to čini Evropska narodna partija (EPP) koja se još zalaže za Orbánovo članstvo. Mentalni sklop i ponašanje člana Hrišćansko-socijalne unije (CSU) Manfreda Vebera, koji nastoji da postane predsednik, tipičan je primer neodlučnosti povezane sa dvosmislenim pristupom. Ali slične podele događaju se unutar liberalnih, socijalističkih i (u jednakoj meri) levih grupa. Jedino zelene stranke imaju manje-više definisanu poziciju s obzirom na makar mlaku podršku Evropi. Zato je evropski projekat izgubio jasne obrise čak i u samom parlamentu, gde bi većina trebalo da se zalaže za društvene interese koji nadilaze nacionalne granice.\nZa kraj, ako me pitate – ne kao građanina već kao akademskog posmatrača – koja je moja ocena današnjeg stanja, moraću da priznam da trenutno ne vidim nikakve ohrabrujuće trendove. Ekonomski interesi su i dalje kristalno jasni i, uprkos bregzitu, vrlo moćni, što znači da je raspad evrozone malo verovatan. To nas dovodi do odgovora na moje drugo pitanje: Zašto se evrozona još nije raspala? Evo zašto: još se ne mogu tačno utvrditi posledice koje bi odvajanje od njenog juga imalo i na njenom severu. A kad je reč o primeru „izlaska“ neke države sa juga, videli smo kako je sadašnja italijanska vlada brzo ustuknula uprkos kočopernim najavama tokom izborne kampanje: naime, jedna od posledica izlaska bila bi nepodnošljiva zaduženost. S druge strane, ni ta procena nije naročito utešna. Budimo realni: ako zaista postoji veza između ekonomske nejednakosti država evrozone i jačanja desničarskog populizma, onda se nalazimo u klopci u kojoj su neophodni društveni i kulturni preduslovi za vitalnu i bezbednu demokratiju još ugroženiji. Naravno, nepovoljni scenario ne svodi se samo na to. No već nam zdravorazumsko iskustvo govori da je proces evropske integracije na ozbiljnoj silaznoj putanji. Tačka s koje nema povratka obično se vidi prekasno. Ostaje nam samo nada da odbacivanje Makronovog predloga nije poslednja propuštena prilika.\nPrevela Lusi Stivens\nIzvor Social Europe/Peščanik, 02. novembar 2018.\nPreporučujemodesnicaEvropaEvropska politikaimigrantimigrantska krizapopulizamHabermas


Glossa Online - Nauči njemački ONLINE uz mjesečnu ratu od 88KM!\nGlossa-centar daje 20% POPUSTA na sve ONLINE kurseve za odrasle!\nSve ONLINE kurseve njemačkog jezika za odrasle možeš platiti na 3 rate – i početi sa učenjem odmah – uz mjesečnu ratu od 88 KM!\nAkcija važi na kurseve svih nivoa znanja, od A1 do C2, uz mogućnost odabira metodologije koja najviše odgovara tvojim potrebama i vremenu koji si spreman da izdvojiš za učenje njemačkog jezika.\nOnline metodologije omogućavaju fleksibilno učenje, a njemački jezik ćeš savladati uz podršku nastavnika korak po korak!\nSve ONLINE kurseve za odrasle po modelima Virtuelna učionica i Virtuelna učionica + možete platiti na 3 rate!\nPrevPrethodnaPripremna nastava u Glossi za Goethe ispite\nSledećaGLOSSA dječji kursevi ONLINE! Mjesečna rata od 45KM!Next


NEVESINJE SE SPREMA ZA SPASOVDAN: Otvaranje nekoliko velikih infrastrukturnih projekata za slavu Opštine - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Hercegovina NEVESINJE SE SPREMA ZA SPASOVDAN: Otvaranje nekoliko velikih infrastrukturnih projekata za slavu...\nNEVESINJE SE SPREMA ZA SPASOVDAN: Otvaranje nekoliko velikih infrastrukturnih projekata za slavu Opštine\nOpština Nevesinje i Saborni hram Vaznesenja Gospodnjeg obilježiće 2. juna krsnu slavu Spasovdan. Ove godine slava se obilježava svečanije nego inače i sa više entuzijazma, jer je u Nevesinju završeno nekoliko projekata od velike važnosti za život opštine.\nNačelnik Opštine Nevesinje Milenko Avdalović u razgovoru za Topportal.info kaže da će na Spasovdan, pored liturgije i litije gradskim ulicama, biti otvorena potpuno rekonstruisana zgrada Doma kulture gdje su smješteni Muzička škola, Galerija i Narodna biblioteka. Ovaj objekat rekonstruisan je novcem Vlade Srbije u iznosu od preko 500.000 maraka.\n„Zgrada je bila značajno uništena zemljotresom u novembru 2019. Dobili smo potpuno novi objekat zahvaljujući Vladi Srbije koji je sada stabilan, uredan, moderno opremljen sa zatvorene dvije terase koje nisu služile ničemu. Sada imamo dovoljno prostora i za Muzičku školu, Galeriju i Biblioteku. U sklopu ove zgrade nalazi se i Spomen soba i nju ćemo otvoriti za Dan brigade 16. juna“, kaže Avdalović.\nNakon zemljotresa u novembru 2019. srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik obećao pomoć za rekonstrukciju objekata u Nevesinju\nNapominje i da je novcima Vlade Srbije sa oko 250.000 maraka urađena rekonstrukcija vrtića Sveta Evgenija carica Milica gdje se javila potreba za proširenjem zbog povećanog broja djece. Sada je stvoreno 150 kvadrata korisnog prostora.\n„Rekonstruisali smo i malu školu koja je bila poklon UNESCO-a iz 1995. i promijenili smo otvore na staroj zgradi Gimnazije. Tu je uloženo takođe oko 250.000 maraka“, kaže Avdalović.\nNa Spasovdan će biti otvoren i prečistač vode, odnosno fabrika vode na jezeru Alagovac. Projekat je vrijedan oko 3 miliona maraka i zajedno su ga finasirali Opština Nevesinje, Vlada Republike Srpske i Evropska investiciona banka kreditnim sredstvima. Vlada Republike Srpske je uložila oko 1,1 miliona maraka, a Slovenska agencija za međunarodnu saradnju sa 30.000 evra, jer je njihovo preduzeće radilo prečistač, a oni inače pomažu projekte.\n„Ovo je veoma značajan projekat za Nevesinje, možda i najznačajniji zato što će omogućiti dvojako napajanje Nevesinja vodom. Pored izvorišta Udbina koje smo riješili krajem 2018. godine u ljetnim mjesecima smo imali nedostatak vode, a sada ćemo tokom cijele godine imati potpuno čistu i ispravnu vodu sa jezera Alagovac. Nadam se da i u najsušnijim ljetima Nevesinje više neće imati problema sa vodosnabdijevanjem čistom i pitkom vodom“, poručuje Avdalović.\nNa slavi Opštine očekuju se visoki zvaničnici iz Republike Srpske i Srbije.\n„Ove godine će Spasovdan i Nevesinju biti i lijep, uspješan i radostan“, poručuje Avdalović.\nAvdalović naglašava da i nakon Spasovdana kreće etapa gradnje i obnove opštine.\nPrema njegovim riječima raspisan je tender za kanalizaciju za prigradska naselja Donja Šehovina, Šajbe i Miljevac. Vrijednost ovoga projekta je oko 450.000 maraka i trenutno se čeka da se završi žalbeni procesi i da se nastavi sa radovima.\n„Ovih dana raspisujemo tender i za infrastrukturne projekte uglavnom puteve i oko stotinjak hiljada će ići ponovo u školske objekte. Vrijednost ukupne investicije je oko dva miliona maraka i očekujemo da se sve završi do jeseni. Kada su u pitanju infrastrukturni projekti napominjem da se radi o gradskim i prigradskim cestama i seoskim putevima“, kaže Avdalović.\nNa kraju naglašava da je mnogo toga urađeno u Nevesinju zadnjih godina zahvaljujući pomoći Vlade Srbije i Vlade Republike Srpske. Podsjeća da su investicije od novca Vlade Srbije ostvarene u iznosu od šest miliona maraka u 2021. i 2022. Osim toga, značajne su i investicije koje se plaćaju novcima Vlade Republike Srpske, kao i sredstvima budžeta opštine.\n„U potpunosti smo stabilizovali budžet opštine, otvorili smo investicije u infrastrukturnim projektima koji su nam bili veliki problem pogotovo u izbjegličkim naseljima i novoformiranim naseljima gdje smo najveći broj ulica i pristupnih puteva planirali završiti, a radiće se dosta i u seoskim područjima, neke ulice u gradu…Nevesinje sigurno spada u gardove u koje se najviše investiralo u posljednjim godinama u infrastrukturne projekte“, zaključuje Avdalović.\nPrethodni članakSlužen parastos banjalučkim bebama; Položeno cvijeće na Spomen-obilježje “Život”\nNaredni članakSavjeti za mobilni internet u inostranstvu- m:tel roming Net; Budite online i u sezoni godišnjih odmora


Avganistan: Talibanski borci zauzeli oblast Bakva u provinciji Farah\nLokalni zvaničnici na zapadu Avganistana saopštili su da su talibanski borci zauzeli oblast Bakva u provinciji Farah. Tu informaciju je za avganistanski servis Glasa Amerike potvrdio jedan visoki zvaničnik iz susednog okruga Dilaram. Guverner provincije Farah, Majudin Balok, izjavio je za Glas Amerike da je izgubio komunikaciju sa lokalnim vlastima u Bakvi ali je demantovao informacije da su Talibani zauzeli tu oblast. Pre više od dve nedelje, talibanski borci osvojil su oblast Musa Kala, u južnoj provinciji Helmand.\nPrema pisanju Njujork Tajmsa, američki obaveštajni agenti veruju da su visoki lideri Al-Kaide, koji operišu iz Pakistana, ponovo uspostavili lanac komande u svojoj globalnoj terorističkoj mreži. Pozivajući se na neimenovane američke obaveštajce i zvaničnike zadužene za borbu protiv terorizma, dnevnik navodi da postoji sve više dokaza da Osama bin Laden i njegov zamenik, Ajman al-Zavahri organizuju operacije iz planinske pakistanske regije Severni Vaziristan, blizu granic sa Avganistanom. Njujork Tajms piše da militantne grupe dobijaju uputstva od svojih komandanata i Zavahrija, dok Bin Laden po svemu sudeći ima manje direktnog učešća u tim operacijama.\nDo nedavno je američka obaveštajna zajednica procenjivala da lideri Al-Kaide nisu povezani sa aktivnim teroristima, već samo služe kao inspiratori budućih napada. Jedan zvaničnik američke vlade izjavio je za Glas Amerike da su SAD i druge zemlje već odredjeno vreme svesne aktivnosti Al-Kaide u plemenskim regionima na granici Avganistana i Pakistana, i da su zabrinute zbog njih. On je naveo da su u toku napori da se poremeti delovanje terorističke mreže i istakao da Al-Kaida nema utočište u Pakistanu. Pakistanski zvaničnici tvrde da daju sve od sebe da uspostave kontrolu nad tim područjem.


A. J. 2. decembra 2019. 15:22\nKosovsko specijalno tužilaštvo podiglo je danas optužnicu protiv šest osoba koje se terete za umešanost u ubistvo lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića 16. januara 2018. godine, Olivera Ivanovića.\nTo su Nedeljko Spasojević i Marko Rošić, pripadnici KPS Dragiša Marković i Žarko Jovanović, Rade Basara tadašnji načelnik za krvne delikte i Ivanovićeva sekretarica Silvana Arsović.\nBranilac Dragiše Markovića, advokat Dejan Vasić kaže za Tanjug da još nije dobio optužnicu, kao i da će se o njenom potvrđivanju raspravljati na posebnoj sednici suda, kada bude zakazana.\nPrema saopštenju kosovskog tužilaštva trojica okrivljenih su u bekstvu i za njima su izdate međunarode poternice.\nIvanović je ubijen 16. januara 2018. godine, oko 9 sati, ispred ulaza u sedište svoje stranke u Kosovskoj Mitrovici.\nOptužnicom se okrivljeni terete zbog krivičnih dela „učešće ili organizacija organizovane kriminalne grupe“, „zloupotreba službenog položaja ili ovlašćenja „,“ pomoć u izvršenju krivičnog dela teškog ubistva „,“ neovlašćeno posedovanje, kontrola ili posedovanje oružja“,“otkrivanje službene tajne“, „zloupotreba službene dužnosti u saizvršenju“ i „manipulacija dokazima, u saizvršilaštvu“.\n„Optuženi su aktivno učestvovali u kriminalnim aktivnostima grupe znajući da će takvo učešće doprineti sprovođenju kriminalnih aktivnosti i direktnom ili indirektnom pribavljanju finansijske ili druge materijalne koristi, u cilju proširenja kontrole preduzeća na teritoriji i kontrola politike u severnom delu Mitrovice“, piše u saopštenju.\nNavodi se da je svaki od optuženih počinio inkriminišuće radnje za pomenutu grupu, u kom slučaju su aktivnosti ove organizovane kriminalne grupe dovele do ubistva Olivera Ivanovića..“, navodi se u tužilačkom saopštenju.\n„Optuženi N.S, blisko je sarađivao sa osumnjičenima koji su počinili ubistvo Olivera Ivanovića i na taj način namerno i svesno pomagao nepoznatim osumnjičenima u izvršenju krivičnog dela teškog ubistva…“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da je takođe pomogao osumnjičenima da nabave automobil marke „Opel astra“, bez registarskih tablica sa zatamnjenim prozorima, kojim su se približili gradu i iz kojeg je ispaljeno šest smrtonosnih hitaca u Ivanovića.\nOptuženi M.R je, navodi se, blisko sarađivao sa tuženima N S, R.B, Z.V i Ž.B. i namerno i svesno je pomagao u izvršenju krivičnog dela „teško ubistvo“, prateći žrtvu Olivera Ivanovića pre ubistva…\nTužilaštvo navodi i da optuženi D.M i Z.J. u svojstvu službenih lica na dan ubistva Ivanovića nisu postupili po službenoj dužnosti, u cilju sticanja ili pribavljanja koristi za sebe ili drugo lice. Oni su nakon ubistva Olivera Ivanovića odmah otišli sa lica mesta, a da ga prethodono nisu obezbedili, čime su omogućili drugim osobama da intervenišu na mestu događaja, oštetivši materijalne dokaze.\n„Takođe, optuženi D.M i Z. J. u svojstvu policijskih službenika su odmah nakon ubistva Ivanovića izašli na lice mesta s ciljem da uklone, prikriju i unište dokaze“.\n„Optuženi su saslušavani više puta, dok su istrage takođe proširene protiv M.M i G.B, koji su u bekstvu i za kojima je raspisana poternica“, navodi se u saopštenju.\nkosovsko tužilaštvoOliver Ivanovićoptužnica