Prezentacioni dokument | Vojska Srbije\nRepublika Srbije je, kao i druge države, samostalno izradila Prezentacioni dokument i u njemu predstavila političke ciljeve svog učešća u Partnerstvu za mir, oblasti saradnje za koje je zainteresovana radi ispunjenja tih ciljeva, kao i resurse i sredstva koje namerava da stavi na raspolaganje za aktivnosti ovog programa.\nRepublika Srbija izražava svoju trajnu opredeljenost načelima demokratije, individualne slobode i vladavine prava. Republika Srbija je spremna da pruži svoj doprinos razvoju mirnih i prijateljskih odnosa, jačanju institucija, poštovanju načela Povelje Ujedinjenih nacija, razvoju ekonomske saradnje i drugim ciljevima Programa Partnerstvo za mir.\nRepublika Srbija duboko veruje da je Program NATO Partnerstvo za mir izraz zajedničkog uverenja članica i partnera NATO da je stabilnost i bezbednost celokupnog međunarodnog poretka moguće ostvariti isključivo putem saradnje, očuvanjem demokratskih vrednosti i poštovanjem međunarodnog prava. Republika Srbija je donela odluku da pristupi aktivnom učešću u Programu Partnerstvo za mir i na taj način razvija partnerski odnos sa NATO.\nKao izraz čvrstog opredeljenja da pruži svoj doprinos zajedničkim demokratskim vrednostima kao i učvršćivanju bezbednosti i stabilnosti na regionalnom i globalnom planu, Republika Srbija je, na osnovu poziva upućenog od strane šefova država i vlada članica NATO u Rigi — 29. novembra 2006. godine, pristupila Programu Partnerstvo za mir 14. decembra 2006. godine, kada je Predsednik Republike Srbije potpisao Okvirni dokument Partnerstva za mir. Republika Srbija još jednom nedvosmisleno potvrđuje svoju rešenost da ispuni svoje međunarodne obaveze u pogledu potpune saradnje sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (ICTY), uključujući preduzimanje neophodnih koraka radi otkrivanja, hapšenja i izručenja svih lica optuženih od strane tužilaštva.\nPrezentacioni dokument je osnovno polazište budućeg aktivnog učešća Republike Srbije u Programu Partnerstvo za mir. Ovaj dokument se temelji na jasnom političkom opredeljenju da Republika Srbija razvija partnerski odnos sa NATO, na osnovu postojećih sadržaja Programa i dosadašnjoj saradnji sa NATO koja se u poslednjih nekoliko godina razvijala u duhu Partnerstva za mir. Republika Srbija je opredeljena da stavi na raspolaganje svoje potencijale i kapacitete u svrhu sprovođenja načela i ciljeva Programa, utemeljenih u Pozivnom i Okvirnom dokumentu Partnerstva za mir, kao i Osnovnom dokumentu Saveta za evroatlantsko partnerstvo.\nPOLITIČKI OKVIR — TEMELjI PARTNERSKOG ODNOSA\nPolazeći od uverenja da je nacionalna bezbednost Republike Srbije usko povezana sa bezbednošću regiona jugoistočne Evrope Republika Srbija želi da gradi odnose sa članicama i partnerima NATO na osnovama neposredne, bliske i dugoročne saradnje i zajedničkog delovanja. Smatramo da je realizacija ovog opredeljenja komplementarna našem cilju pristupanja Evropskoj uniji.\nKao članica Ujedinjenih nacija, Republika Srbija i ovom prilikom potvrđuje svoju rešenost za puno poštovanje obaveza koje proističu iz Povelje Ujedinjenih nacija i principa Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima. Republika Srbija posebno ističe svoju privrženost uzdržavanju od pretnji silom ili upotrebe sile protiv teritorijalnog integriteta ili nezavisnosti bilo koje zemlje, poštovanju postojećih granica i rešavanju sporova i otvorenih pitanja mirnim putem. Republika Srbija takođe želi da pruži svoj puni doprinos svim naporima na univerzalnom planu u cilju sprečavanja širenja oružja za masovno uništenje.\nRepublika Srbija potvrđuje svoju privrženost Završnom dokumentu iz Helsinkija i ostalim osnovnim dokumentima Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (u daljem tekstu: OEBS). Nastaviće da pravovremeno ispunjava svoje obaveze na području razoružanja, kontrole naoružanja, neproliferacije, kao i da preduzima mere za izgradnju poverenja i bezbednosti, koje proizilaze iz Bečkog dokumenta, Kodeksa o političko-vojnim aspektima bezbednosti i ostalih dokumenata usvojenih u političko-vojnoj dimenziji OEBS.\nRepublika Srbija želi posebno da naglasi svoje duboko uverenje da je aktivna i sadržajna saradnja svih zemalja Zapadnog Balkana sa zemljama članicama NATO i Partnerstva za mir, pravi put za trajnu stabilizaciju i napredak ovog regiona. Vrednosti koje su u osnovi evroatlantskih integracija, kao i praktična regionalna saradnja na unapređivanju bezbednosti, imaju poseban značaj u promovisanju, mira, stabilnosti i prosperiteta u regionu.\nRepublika Srbija je spremna da svojim aktivnim učešćem u Programu Partnerstva za mir maksimalno doprinese mirnom razvoju regiona, jačanju dobrosusedskih odnosa i rešavanju svih spornih situacija dijalogom i saradnjom. Republika Srbija ponavlja svoju punu privrženost Dejtonskom sporazumu.\nRepublika Srbija izražava spremnost da na konstruktivan način doprinese iznalaženju kompromisnog rešenja za budući status Autonomne Pokrajine Kosovo i Metohija, koje bi bilo zasnovano na principima Povelje UN, Rezolucije 1244 Saveta Bezbednosti i Završnog dokumenta OEBS iz Helsinkija koje bi doprinelo miru i stabilnosti čitavog regiona.\nNa osnovu opredeljenja Republike Srbije da pristupi Programu Partnerstvo za mir u poslednjih nekoliko godina se pristupilo izradi strateških dokumenata u domenu reforme sistema odbrane, stalnom unapređenju mehanizama civilne i demokratske kontrole oružanih snaga i koordinaciji rada nadležnih ministarstava radi pripreme za pristupanje i učešća u Programu Partnerstvo za mir. Ovaj proces je tekao paralelno sa povećanjem obima i kvaliteta saradnje sa NATO, tako da sada postoje vrlo solidni temelji budućeg partnerskog odnosa. U okviru konstantnog poboljšanja saradnje sa NATO poseban značaj pridaje se stalnom poboljšanju saradnje Vojske Srbije sa snagama KFOR, što doprinosi kvalitetu odnosa Republike Srbije i NATO, očuvanju stabilnosti u Autonomnoj Pokrajini Kosovo i Metohija i šire, u regionu Zapadnog Balkana.\nRepublika Srbija i NATO od 2003. godine razvijaju saradnju u okviru Prilagođenog programa saradnje koji je početkom 2006. godine ušao u svoj treći ciklus. Na osnovu odluke sa Samita NATO, održanog u Istambulu 2004. godine, Republika Srbija učestvuje u jednom delu odabranih aktivnosti Programa Partnerstvo za mir. Saradnja se razvijala na osnovu međusobnih konsultacija u okviru kojih naša strana ima dovoljno mogućnosti da sama predloži određene oblasti saradnje. Zahvaljujući tome, već smo bili u prilici da sagledamo oblike saradnje u duhu Programa Partnerstvo za mir.\nObim — široka i intenzivna saradnja\nRepublika Srbija želi da, na konstruktivan način, doprinese realizaciji ciljeva radi kojih je pokrenut Program Partnerstvo za mir. U Republici Srbiji postoji duboko uverenje da se na taj način jača nacionalna kao i regionalna bezbednost. U tom smislu Republika Srbija iskazuje svoj interes da saradnja sa NATO obuhvati razvijen politički dijalog, kao i razne oblike konkretne saradnje, saradnju u reformi sistema odbrane. Istovremeno, Republika Srbija iskazuje svoju spremnost da učestvuje u svim oblastima saradnje predviđenim postojećim dokumentima, oblicima i mehanizmima saradnje u okviru Programa Partnerstvo za mir.\nRepublika Srbija smatra da se postepeno smanjuju opasnosti od klasičnih vojnih izazova, rizika i pretnji dok raste opasnost od nevojnih pretnji bezbednosti, kao što su terorizam, organizovani kriminal, etnički i verski ekstremizam, ilegalne migracije, nelegalna trgovina, širenje oružja za masovno uništenje ili prirodne i industrijske katastrofe. U tom smislu, Republika Srbija je spremna da svojim aktivnostima unutar Programa Partnerstvo za mir pruži maksimalan doprinos smanjivanju opasnosti od ovih bezbednosnih izazova, rizika i pretnji.\nU pogledu redovnog političkog dijaloga zemalja članica Programa Partnerstvo za mir sa NATO, Republika Srbija jasno izražava svoju spremnost i interes da redovno učestvuje u radu Saveta za evroatlantsko partnerstvo (u daljem tekstu EAPC — Euro-Atlantic Partnership Council), kao i u svim njegovim pratećim telima i komitetima. U skladu sa tačkom 12. Osnovnog dokumenta o radu ovog Saveta (Sintra, 30. maj 1997. godine), Republika Srbija u potpunosti prihvata koncept rada ovog tela koji je sadržan u njegovim osnovnim dokumentima i izražava spremnost da aktivno učestvuje u političkom dijalogu u okviru EAPC, kako povodom regionalnih tema, tako i o temama od šireg značaja za praktičnu realizaciju koncepta Partnerstva.\nUčešće Republike Srbije, u Programu Partnerstvo za mir biće u skladu sa njenim ekonomskim, finansijskim, ljudskim, materijalnim i ostalim mogućnostima. Republika Srbija izražava spremnost da preuzme svoj deo odgovornosti i obaveza za učešće u aktivnostima Programa Partnerstvo za mir.\nRepublika Srbija izražava spremnost da pristupi Procesu planiranja i revizije (PARP — Planning and Review Process) koji predstavlja osnovu za normativno uređenje, formiranje i procenu snaga i osposobljenosti za multinacionalnu obuku, vežbe i operacije u saradnji sa NATO snagama. Obaveze i zadatke koji proizilaze iz ovog mehanizma Partnerstva za mir, Republika Srbija će dosledno ispunjavati i u tome sagledava doprinos reformi sopstvenog sistema odbrane.\nSvesni opasnosti koju predstavlja terorizam za osnovne vrednosti savremenog sveta, Republika Srbija izražava spremnost za učešće u Akcionom planu partnerstva protiv terorizma (PAP-T — Partnership Action Plan Against Terrorism). Republika Srbija takođe izražava svoju spremnost da učestvuje i u Akcionom planu partnerstva za izgradnju institucija odbrane (PAP-DIB — Partnership Action Plan on Defence Institution Building) i ističe značaj nastavka i proširenja projekata iz oblasti javne diplomatije. U nekim od ovih oblasti su već stečena određena iskustva u čemu su značajnu pomoć i podršku pružale zemlje članice NATO, članice Programa Partnerstvo za mir i samih struktura NATO organizacije.\nOpredeljenost za široku i intenzivnu saradnju sa NATO, Republika Srbija želi da operacionalizuje i kroz učešće u Individualnom akcionom planu partnerstva (Individual Partnership Action Plan) i time unapredi sadržaj i nivo partnerskih odnosa sa NATO.\nSa ciljem dostizanja interoperabilnosti sa oružanim snagama članica NATO i Programa Partnerstvo za mir, Republika Srbija izražava spremnost za učešće u Konceptu operativnih sposobnosti (OCC — Operational Capabilities Concept). Radi optimizacije, usaglašavanja i povećanja transparentnosti aktivnosti obrazovanja i obuke u zemljama Partnerstva za mir, Republika Srbija izražava spremnost za učešće u Programu unapređenja obrazovanja i obuke (TEEP — Training and Education Enhancement Program). Republika Srbija izražava visok interes za saradnju sa članicama NATO u oblasti naučno-tehnoloških istraživanja i zadovoljstvo uključivanjem u članstvo komiteta Nauka u službi mira i bezbednosti (SPS — Science for Peace and Security). Takođe, Republika Srbija izražava zadovoljstvo što je do sada imala mogućnost korišćenja sredstava Poverilačkog fonda Partnerstva za mir (PfP Trust Fund) i izražava interes da i u buduće koristi ovaj mehanizam obezbeđenja finansijske podrške u ublažavanju pratećih posledica procesa reforme sistema odbrane.\nUsaglašavanje i precizno definisanje svih ovih oblasti saradnje izvršiće se tokom pripreme Individualnog programa partnerstva (IPP — Individual Partnership Programme). Republika Srbija smatra da bi, pored multilateralnog formata rada u okviru Evroatlantskog saveta za partnerstvo i svih njegovih pomoćnih organa, značajno bilo i organizovanje periodičnih sastanaka u formatu “26+1“, koji bi bili dobra prilika da se sa članicama NATO razgovara o rezultatima i pravcu reformi u zemlji koje su od značaja za učešće u Programu Partnerstvo za mir.\nKako bi adekvatno odgovorila potrebama saradnje unutar Partnerstva za mir Republika Srbija je svesna potrebe preduzimanja organizacionih mera sa ciljem unapređenja interresorne koordinacije i efikasnijeg upravljanja nad multidisciplinarnim aktivnostima Partnerstva za mir. U skladu sa tim, Vlada Republike Srbije je preduzela korake na formiranju Koordinacionog tela za aktivno učešće u Programu Partnerstva za mir, koje uključuje sve nadležne resore za praktičnu realizaciju koncepta evroatlantskog partnerstva.\nSaglasno opredeljenjima iznetim u strategijsko-doktrinarnim dokumentima i prezentovanim političkim ciljevima saradnje, Republika Srbija želi da se, intenzivnim i sadržajnim učešćem u Programu Partnerstvo za mir, uključi u proces saradnje i zajedničkog delovanja sa drugim državama članicama NATO i Partnerstva za mir na izgradnji globalne, regionalne i nacionalne bezbednosti. Republika Srbija želi da pruži doprinos i preuzme svoj deo odgovornosti za stabilan i trajan mir u regionu, učestvuje u mirovnim operacijama sa mandatom Ujedinjenih nacija i dostigne interoperatibilnost svojih oružanih snaga sa članicama NATO i Partnerstva za mir.\nU tom kontekstu, Republika Srbija prepoznaje kao prioritetne sledeće oblasti saradnje u okviru Programa Partnerstvo za mir:\nDemokratska kontrola sistema odbrane. Prihvatajući demokratsku kontrolu sistema odbrane kao jedan od postulata savremenog demokratskog društva, Republika Srbija će u predstojećem periodu usvajanjem pravne regulative stvoriti neophodne preduslove za transparentno i odgovorno upravljanje sistemom odbrane. Ustav Republike Srbije, donet 8. novembra 2006. godine, naglašava (član 141) da je Vojska Srbije pod demokratskom civilnom kontrolom. Usvajanjem Zakona o odbrani, Zakona o vojsci, Zakona o službama bezbednosti i Zakona o demokratskoj i civilnoj kontroli biće zaokružen se zakonodavnih dokumenata koji regulišu funkcionisanje sistema odbrane. Ova oblast saradnje doprineće razvoju i jačanju parlamentarnih i civilnih mehanizama kontrole i nadzora. Ujedno, Republika Srbija teži da stvori uslove za obezbeđenje veće nezavisnosti i uloge medija, nevladinih organizacija (NVO) i civilnih eksperata, kao i da unapredi i proširi obrazovanje svih koji se bave pitanjima bezbednosti i odbrane.\nStrategija i politika odbrane. Ostvarivanje ciljeva i zadataka sistema odbrane definiše se kroz njegovu strategiju i politiku. Shodno potrebi za adekvatnim zajedničkim odgovorom na savremene bezbednosne izazove, rizike i pretnje, jasno se iskazuje interes Republike Srbije za obezbeđivanjem kompatibilnog nacionalnog sistema odbrane sa sistemima odbrane zemalja članica NATO i Programa Partnerstvo za mir. U tom smislu, Republika Srbija je zainteresovana za korišćenje značajnih iskustava, mehanizama, kapaciteta i resursa Programa Partnerstvo za mir, kao i za saradnju sa partnerima na bilateralnom nivou. Izrada odgovarajućih strategijsko-doktrinarnih dokumenata i njihova dalja razrada u planove i programe prioritet je saradnje u ovoj oblasti. Dalje razvijanje novog pristupa po ovim pitanjima doprinosi ukupnim naporima u reformi sistema odbrane Republike Srbije i dostizanju interoperabilnsti za članicama NATO i Programa Partnerstvo za mir.\nPlaniranje i finansiranje sistema odbrane i upravljanje resursima. Navedena oblast saradnje i njena transparentnost u planiranju i realizaciji predstavljaju novi kvalitet interaktivnog odnosa civilnih vlasti i sistema odbrane. Ona ima za cilj, sa jedne strane, sticanje uvida stručne javnosti u probleme i potrebe sistema odbrane, a sa druge, podizanje svesti te iste javnosti o svojoj odgovornosti za efikasno funkcionisanje ovog segmenta društva. Saradnjom u ovoj oblasti Republika Srbija očekuje da će se unaprediti efikasnost procesa planiranja i finansiranja sistema odbrane koji je pod demokratskom kontrolom. Ovaj proces, za čije uspostavljanje je sistem odbrane Republike Srbije već preduzeo određene korake, će doprineti obezbeđenju efektivnih i efikasnih snaga koje će biti operativne. Pored toga, Republika Srbija namerava da, u skladu sa Okvirnim dokumentom, obezbedi transparentnost procesa planiranja i finansiranja sistema odbrane prema državama članicama NATO i Programa Partnerstvo za mir.\nVojno obrazovanje, obuka i doktrina. Prilagođeni program saradnje između Republike Srbije i NATO, iniciran 2003. godine kao prvi institucionalizovani oblik saradnje, pružio je priliku jednom broju pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije da, između ostalog, pohađaju kurseve i školovanja u obrazovnim institucijama NATO i na taj način steknu potrebna znanja za modernizaciju sistema odbrane i rad u multinacionalnom okruženju. Republika Srbija je zainteresovana da intenzivira saradnju u ovoj oblasti i na taj način podigne stepen interoperabilnosti Vojske Srbije sa oružanim snagama država članica Programa Partnerstvo za mir i NATO. U cilju unapređenja kvaliteta obrazovanja i obuke u sistemu odbrane, Republika Srbija namerava da izvrši harmonizaciju doktrina i programa sa državama NATO i Partnerstva za mir i da pristupi Konzorcijumu vojnih akademija i instituta bezbednosti Partnerstva za mir (PfP Consortium of Defence Academies and Security Studies Institutes).\nKonceptualni, planski i operacionalni aspekti učešća u mirovnim i humanitarnim operacijama. Upotreba Vojske Srbije i civilne policije u operacijama za izgradnju, održavanje i stabilizaciju mira, kao i u operacijama za pružanje humanitarne pomoći na bilateralnoj i multilateralnoj osnovi, odobrava se na osnovu odluka Narodne skupštine Republike Srbije. Republika Srbija afirmiše koncept saradnje u bezbednosti kao optimalan vid zaštite svojih nacionalnih interesa i izražava spremnost da određene snage, sredstva i iskustva stavi na raspolaganje za potrebe sprovođenja mirovnih i humanitarnih operacija pod mandatom UN. U tom smislu, Republika Srbija želi da modernizuje odnosne koncepte obuke, logistike, komande i kontrole i normativnog uređenja u vezi sa izvođenjem ovakvih operacija, kao i da unapredi mehanizme finansiranja, odnosa sa javnošću i civilno-vojne koordinacije. Poseban značaj pridaje se razvoju interoperabilnosti ljudskih i materijalnih resursa za potrebe mirovnih operacija kroz različite mehanizme Partnerstva za mir i razmenu iskustava iz ove oblasti i međunarodnog humanitarnog prava. Republika Srbija smatra značajnim i razvoj regionalnih sposobnosti kroz učešće u Konceptu operativnih sposobnosti Partnerstva za mir.\nVojnomedicinske službe. Republika Srbija posebno namerava da kroz ovu oblast saradnje unapredi različite sposobnosti sopstvene vojnomedicinske službe, kako za potrebe u zemlji tako i za potrebe međunarodnih mirovnih operacija. Ova saradnja bi podrazumevala usavršavanje kadra, osavremenjavanje materijalnih sredstava, zajedničko učešće u naučnoistraživačkim projektima, razmenu sanitetskog kadra i podršku reformi sistema sanitetske obuke. Republika Srbija želi da se upozna sa medicinskim procedurama, metodama dijagnostike i lečenja i opremom koju koriste države članice NATO. Takođe, želi da učini dostupnim za aktivnosti Partnerstva za mir iskustvo, stručnost i kapacitete svog vojnomedicinskog sistema, a pre svega sposobnosti Vojnomedicinske akademije i trupnog saniteta (1st role) i da primeni mere zahtevanog nivoa standardizacije i logističke podrške za usaglašene aktivnosti Programa Partnerstvo za mir.\nAtomsko-biološko-hemijska odbrana. Republika Srbija želi da unapredi i promoviše svoje nacionalne sposobnosti zaštite od radioloških, nuklearnih, bioloških i hemijskih pretnji, kao i konsultacije i koordinaciju aktivnosti u ovoj oblasti sa državama Partnerstva za mir i NATO. Centar za usavršavanje i obuku kadra ovog roda Vojske Srbije predstavlja nacionalnu sposobnost, planiranu za razvoj u pravcu regionalnog i šireg međunarodnog značaja. Istovremeno, ovakav pravac razvoja obuhvata obuke, zajedničko međunarodno angažovanje na nivou timova, instruktaže nacionalnih mobilnih timova za obuku i instruktora i podršku civilnim vlastima kako u zemlji tako i državama NATO i Partnerstva za mir.\nIzučavanje stranih jezika. Republika Srbija je stvorila inicijalne kapacitete u izučavanju stranih jezika na Vojnoj akademiji Vojske Srbije kroz primenu Programa za izučavanje engleskog jezika (PELT) koji sadrži sva načela Sporazuma o standardizaciji NATO 6001 (STANAG 6001). Ove kapacitete sistema odbrane je potrebno dalje unapređivati kroz razvoj metodologije izučavanja, usvajanje opšte, tehničke i specijalizovane terminologije NATO, obuku nastavnika i razmenu iskustava u ovoj oblasti. Takođe, svesna činjenice da je poznavanje jezika i terminologije NATO prvi od elemenata interoperabilnosti, Republika Srbija želi da poveća ovu sposobnost i kroz upućivanje kadrova na kurseve u institucijama NATO i državama Partnerstva za mir.\nPored navedenih, Republika Srbija je zainteresovana i za saradnju u sledećim oblastima:\nOperativni, materijalni i administrativni aspekti standardizacije. Učešćem u ovoj oblasti saradnje Republika Srbija želi da se upozna sa procesom standardizacije u NATO, razvije sopstvene strukture, organizacije i procedure za standardizaciju, kompatibilne sa državama članicama NATO i Partnerstva za mir. Takođe, u okviru Procesa planiranja i revizije Partnerstva za mir, Republika Srbija namerava da identifikuje i primeni standarde NATO u opremi i sistemima KoV i V i PVO kroz usaglašene oblasti individualne saradnje i Ciljeve partnerstva.\nVojne vežbe i obuke. Republika Srbija je zainteresovana da intenzivira saradnju u oblasti vojnih vežbi i obuke i na taj način podigne stepen interoperabilnosti Vojske Srbije sa oružanim snagama država NATO i Partnersta za mir. To uključuje unapređenje obuke jedinica i pojedinaca za učešće u međunarodnim formacijama, prilagođavanje sistema komande i kontrole i štabnih procedura i razvoj civilno-vojne saradnje i tehnika upravljanja krizama. Poseban značaj u ovoj oblasti imaće učešće u Procesu planiranja i revizije (PARP) i aktivno učešće u vojnim vežbama kako Partnerstva za mir tako i onih “u duhu Partnerstva za mir” na regionalnom nivou.\nSaradnja i koordinacija za odgovor na vanredne situacije. Republika Srbija namerava da objedini sve funkcije upravljanja prirodnim i ljudskom delatnošću izazvanim katastrofama, koje podrazumevaju preventivne i operativne mere zaštite života ili imovine građana. Republika Srbija želi da unapredi sistem zaštite i spasavanja stanovništva u vanrednim situacijama kroz razvoj sopstvenih sposobnosti, kao i regionalnih i širih aranžmana u ovoj oblasti. Ovakvi aranžmani obuhvataju razmenu podataka, zajedničke vežbe, sporazume o uzajamnoj pomoći i unapređenje informacione tehnologije za ove namene. Nadležni državni organi za upravljanje u vanrednim situacijama izražavaju neophodnost saradnje sa Evroatlantskim koordinacionim centrom za odgovor na katastrofe (EADRCC) i NATO, a u cilju unapređenja koordinacije nacionalnog odgovora na prirodne ili ljudskom delatnošću izazvane katastrofe i razmene informacija u toku svih faza ciklusa upravljanja u katastrofama (prevencija, odgovor, ublažavanje i oporavak).\nNauka i tehnologija. Republika Srbija izražava zainteresovanost za učešće u realizaciji projekata naučne i tehnološke saradnje u okviru programa Partnerstvo za mir, kako u prioritetnim oblastima Programa (odbrana od terorizma, zaštita životne sredine), tako i u nacionalnim prioritetima naučnih istraživanja u Republici Srbiji. Ključne oblasti saradnje bi obuhvatale informacione tehnologije, upravljanje vodama, upravljanje otpadom, (posebno radioaktivnim), obnavljanje izvora energije, biotehnologije, (posebno u poljoprivredi i medicini), sigurnost hrane, napredne tehnologije (nanonauke i nanonotehnologije, novi materijali), društvena i socijalna kretanja (posebno smanjenje efekta «odliva mozgova», i politika naučno-tehnološkog razvoja), kao i odbranu od nuklearnog terorizma. Saradnja u svim oblastima može se odvijati sa univerzitetima i institutima u Republici Srbiji.\nKontrola i upravljanje vazdušnim prostorom. Učešćem u ovoj oblasti saradnje Republika Srbija namerava da unapređuje efektivnu civilno-vojnu koordinaciju upravljanja vazdušnim saobraćajem, dostigne interoperabilnost u sistemima komunikacije, navigacije i izviđanja vazdušnog prostora, dalje razvija i primenjuje savremene mere bezbednosti (safety) vazdušnog saobraćaja i dosledno primenjuje međunarodne propise i standarde Međunarodne organizacije za civilno vazduhoplovstvo (ICAO), Evropske organizacije za bezbednost vazdušne plovidbe (EUROCONTROL) i drugih međunarodnih vazduhoplovnih organizacija čiji je član.\nUpravljanje krizama. Republika Srbija izražava nameru da, kroz ovu oblast saradnje, radi na daljem razvoju sopstvenih sposobnosti upravljanja krizama pod demokratskom kontrolom, kao i veštine u korišćenju modernih informacionih tehnologija za obuku i saradnju u upravljanju krizama. Takođe, Republika Srbija želi da unapredi organizaciju i operativnost Operativnog centra sistema odbrane, da aktivno sarađuje sa Situacionim centrom NATO, kao i da učestvuje u relevantnim aspektima vežbi NATO upravljanja krizama (CMX) i na sastancima na kojima se raspravlja o temama od zajedničkog interesa u ovoj oblasti.\nOdgovor na terorizam. Kroz ovu oblast saradnje Republika Srbija namerava da unapredi razmenu informacija i razvoj nacionalnih sposobnosti za borbu protiv terorizma, interoperabilnih sa državama NATO i Partnerstva za mir, kako bi se na najbolji način odgovorilo na ove rizike i pretnje bezbednosti. Ujedno, želi da podrži i doprinese regionalnim i međunarodnim naporima u kontekstu Akcionog plana partnerstva protiv terorizma (PAP-T — Partnership Action Plan Against Terrorism), kao i relevantnih rezolucija i inicijativa UN.\nKonsultacije, komanda i kontrola (uključujući sisteme telekomunikacije i informatike, navigacije i identifikacije i aspekte, procedure i terminologiju interoperabilnosti). Republika Srbija želi da razvija sistem telekomunikacije i informatike za podršku funkcijama komandovanja i rukovođenja kroz harmonizaciju sa standardima NATO. Oblici saradnje u ovoj oblasti bi se inicijalno, pored konsultacija, zasnivali na upoznavanju sa savremenim konceptima planiranja, primene, upotrebe i održavanja strategijskih, operativnih i taktičkih sistema telekomunikacije i informatike.\nOdnosi sa javnošću. Osnovni cilj saradnje u oblasti odnosa sa javnošću je afirmacija transparentnog procesa reforme sistema odbrane Republike Srbije i učešća u Programu Partnerstvo za mir, uz ostvarivanje većeg stepena razumevanja i dobijanja podrške od strane interne i eksterne javnosti za navedene procese. Saradnja u oblasti odnosa sa javnošću omogućiće Republici Srbiji obuku iz oblasti javne diplomatije, razmenu iskustava, saradnju u izradi i implementaciji projekata i istraživanja vezanih za odnose sa javnošću, saradnju sa međunarodnim univerzitetima, institutima i medijima u cilju ostvarivanja efikasnije promocije evroatlantskog partnerstva i jačanja podrške u javnosti za planirane procese reforme sistema odbrane Republike Srbije.\nRazvojni programi saradnje u oblasti naoružanja i vojne opreme. Saradnju u ovoj oblasti Republika Srbija želi da sprovodi kroz istraživanja u oblasti naoružanja i vojne opreme, proizvodnju streljačkog i artiljerijskog oružja i municije različitog kalibra, baruta i eksploziva, inžinjerijskih mašina, oklopnih borbenih i neborbenih vozila, vazduhoplova, sredstava lične zaštite, itd. Takođe, zainteresovanost postoji za remont navedenih sredstava, kao i delaboraciju i uništavanje viškova naoružanja i minsko-eksplozivnih sredstava i unapređenje koordinacije vojne logistike sa odgovarajućim strukturama privrede.\nKao specifičan mehanizam saradnje, Republika Srbija ističe svoju nameru da saradnja sa NATO bude nastavljena i kroz rad Grupe Srbija–NATO za reformu odbrane.\nOsnovne oblike saradnje u Programu Partnerstvo za mir, kako u navedenim tako i u naknadno usaglašenim oblastima i mehanizmima, Republika Srbija vidi u sledećem:\nIzrada zajedničkih planova i programa saradnje i koordinacije;\nUčešće u radu odbora (komiteta) i komandne strukture NATO;\nUčešće u zajedničkim naučno istraživačkim projektima kroz razmenu radnih grupa, stručnjaka i istraživača i druge mere saradnje u oblasti nauke i tehnologije;\nPodrška u sprovođenju Ciljeva partnerstva;\nOrganizacija i učešće na međunarodnim seminarima i konferencijama;\nKonsultacije, sastanci i savetovanja;\nRazmena kadrova, informacija i podataka;\nŠkolovanje i usavršavanje kadrova;\nAngažovanje mobilnih timova za obrazovanje i obuku (METT);\nZajedničko učešće u komandno–štabnim vežbama na operativnom i taktičkom nivou;\nZajedničko učešće u mirovnim i humanitarnim operacijama pod mandatom UN;\nZajednička obuka vojnog i civilnog kadra u nacionalnim i međunarodnim centrima za obuku;\nUčešće na sajmovima naoružanja i vojne opreme.\nRepublika Srbija izražava posebnu zainteresovanost, spremnost i interes za organizaciju određenih aktivnosti, u okviru Partnerstva za mir, na regionalnom nivou. Ovo bi obuhvatalo širok opseg navedenih oblika saradnje uz korišćenje najefektivnijih kapaciteta svake od zemalja regiona. Ovakav pristup bi, pored razvoja dobrosusedskih odnosa, obezbedio razvoj sposobnosti i interoperabilnosti unutar regiona za efikasno artikulisanje zajedničkog odgovora na regionalne izazove, rizike i pretnje.\nRESURSI I SREDSTVA REPUBLIKE SRBIJE ZA POTREBE AKTIVNOSTI U PARTNERSTVU ZA MIR\nRadi uspešne implementacije političkih ciljeva učešća Republike Srbije u Partnerstvu za mir, kao i konkretnih aktivnosti u okviru predstavljenih oblasti saradnje, Republika Srbija je spremna da omogući korišćenje resursa i sredstva za potrebe aktivnosti ovog Programa. Istovremeno, Republika Srbija će uložiti napor da, u okviru svojih nacionalnih mogućnosti, obezbedi neophodna finansijska sredstva za angažovanje svojih efektiva i podele troškova izvođenja vojnih vežbi u kojima učestvuje, kao i za potrebe drugih usaglašenih aktivnosti u Partnerstvu za mir.\nSvako povećanje u alociranim efektivama biće u skladu sa daljom dinamikom procesa reforme sistema odbrane Republike Srbije i iz njega izvedenih sposobnosti. Stoga se predstavljeni resursi i sredstva mogu smatrati polaznom osnovom koja će se usklađivati sa razvojem i implementacijom Individualnog programa partnerstva i dinamikom učešća Republike Srbije u svim ostalim mehanizmima Partnerstva za mir.


Vesti online / Vesti / Društvo / Sa Kinezima gradi mostove\nSa Kinezima gradi mostove\nIvana Maksimović, građevinski inženjer iz Zrenjanina, obožava svoj posao i radi ga sa velikom energijom i motivom. Ona je već pet godina deo tima koji gradi mostove, prvo onaj Zemun-Borča, a trenutno je angažovana u kompaniji koja u Crnoj Gori i gradi most Moračica na reci Morači u Crnoj Gori.\nU timu koji pravi most u Crnoj Gori: Ivana Maksimović\n- Nekoliko godina nakon diplomiranja, imala sam sreću da dobijem posao u kompaniji koja se bavi projektovanjem i izvođenjem radova na gradnji mostova. Taj osećaj kada učestvujete u izgradnji mostova, ili u njihovom projektovanju, kada znate da svoj rad i trud ulažete u nešto toliko vredno i posebno, zaista je neprocenjiv. Shvatila sam veoma brzo da je to poseban osećaj kada se svakoga jutra budiš i na posao odlaziš sa osmehom - započinje priču Ivana.\n- U Podgorici sam sigurno ove jeseni, a kasnije ko zna, sigurna sam da neki novi most čeka na mene, ko zna gde u svetu, ali to nije ni važno. Uvek idem za svojim instiktom i sledim nove izazove - dodaje na kraju Ivana Maksimović, uz napomenu da istinski graditelji mostova govore istim jezikom i dišu istim plućima na svim meridijanima.\n- Zaista je čudno lep osećaj ljubavi prema mostovima, koja zbližava ljude i predstavlja strast koja vas uvek iznova inspiriše i motiviše da u novi posao gradnje i u novi projekat uđete sa još većom energijom i željom da projekat uspe. Istovremeno, radeći na terenu u prilici ste da upoznate širok spektar sjajnih ljudi i stručnjaka naravno, iskusite vrlo specifičan mostograditeljski svet koji je, koliko god da se nekada čini malim, vrlo raznolik i predstavlja nešto što vam svakodnevno podiže adrenalin. Ne mogu reći da nema trenutaka kada ste veoma zabrinuti, kada iz raznih razloga klonete duhom, kao i u svakoj drugoj profesiji, ali mislim da su mostovi zapravo sami po sebi dovoljan razlog za pozitivno razmišljanje o svemu - dodaje Ivana, koja je trenutno angažovana na internacionalnom projektu, na projektu izgradnje auto-puta u Crnoj Gori, tačnije u Podgorici. Glavni izvođač radova na ovom projektu je jedna od najvećih kineskih kompanija koja se bavi mostovima, koja je gradila most Mihajlo Pupin.\n- Kineska kompanija takođe izrađuje i glavni projekat čitave ove trase i svih konstrukcija na njoj. Za mene je od svega najinteresantnije to što sam deo sekcije koja gradi najveći most na budućem auto-putu, most Moračica preko reke Morače, nedaleko od izlaza iz Podgorice, ka Kolašinu. Sa mnogim zaposlenima u ovoj kompaniji, kako Kinezima, tako i našim ljudima, sarađivala sam više od tri godine na našem prethodnom projektu, mostu Zemun-Borča. Kinezi i njihova kultura su zaista jedno vrlo specifično i zanimljivo iskustvo - ističe mlada građevinska inženjerka, koja u Podgorici živi tek nekoliko meseci i još je u fazi prilagođavanja na glavni grad Crne Gore.


Произвођач санитарне арматуре „Хансгрохе“ планира да отвори нову фабрику у Ваљеву у којој ће посао добити до 1.000 људи - Va1.info\nNaslovna/Vesti/Proizvođač sanitarne armature „Hansgrohe“ planira da otvori novu fabriku u Valjevu u kojoj će posao dobiti do 1.000 ljudi\nProizvođač sanitarne armature „Hansgrohe“ planira da otvori novu fabriku u Valjevu u kojoj će posao dobiti do 1.000 ljudi\nInvesticioni ugovor između Ministarstva privrede i nemačke kompanije „Hansgrohe“ potpisan je u Beogradu u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nProizvođač sanitarne armature „Hansgrohe“ planira da otvori novu fabriku u Valjevu u kojoj će posao dobiti do 1.000 ljudi.\nUgovore su potpisali državni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović i direktor kompanije „Hansgrohe“ za Srbiju Filip Burkle.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će nova fabrika oživeti Valjevo i ceo Kolubarski okrug, kao i da taj grad za pet godina neće moći da se prepozna.\nPrecizirao da je ukupna vrednost investicije 85 miliona evra i da će u toj fabrici raditi 1.000 zaposlenih.\nVučić je rekao da će ta nemačka investicija doprineti da ljudi ostanu ne samo u Valjevu, već i u Lajkovcu, Ljigu, Osečini, Kosjeriću, Ubu i drugim okolnim mestima.\n„To će puno značiti za čitav Kolubarski okrug, ali i delove Zlatiborskog okruga. Najavljivali smo ranije još jednu nemačku investiciju u Valjevu, ali nismo smeli tada da izgovorimo ime kompanije. Hansgrohe je najpoznatniji proizvođač kupatilske i kuhinjske galanterije u svetu“, naglasio je Vučić.\nDodao je da je veoma srećan što je ta kompanija iz Baden Virtemberga izabrala baš Srbiju, s obzirom da imaju svoje kapacitete samo u Nemačkoj, SAD, Kini i Francuskoj, a sada će imati i u Srbiji.\nPredsednik je naglasio da će Valjevo biti peto mesto u svetu koje je za svoje fabrike izabrala ta nemačka kompanija.\nKaže da u hotelima širom sveta koji imaju više od dve zvezdice svuda mogu da se vide proizvodi te kompanije.\nDobar deo tih proizvoda će se praviti u Valjevu, naveo je Vučić.\nPodsetio je da se pravi i fabrika vaga kompanije „Bizerba“, kao i da „Hajsens“ u Valjevu povećava broj zaposlenih.\nBrza saobraćajnica do industrijske zone\nVučić je kazao da će do novembra sledeće godine biti završena i brza saobraćajnica Lajkovac – Valjevo i naglasio da su se danas dogovorili da država uloži još 16 miliona evra da se urade dodatna dva kilometra koji će brzu saobraćajnicu spojiti sa industrijskom zonom u Valjevu.\nPredsednik je naveo da je to potrebno pošto će puno kamiona dnevno tu prolaziti.\nPoručio je direktoru „Puteva Srbije“ Zoranu Drobnjaku da mora da se produži brza saobraćajnica do industrijske zone.\nKalmbah: Investicija u Srbiji najveća u istoriji „Hansgrohea“\nPredsednik Izvršnog odbora kompanije „Hansgrohe“ Hans Jirgen Kalmbah rekao je da je to najveća investicija u istoriji te kompanije koja postoji 120 godina.\nNaveo je da ta nemačka kompanija ostvaruje prihod od prodaje od više od milijardu evra, osnovni proizvodi su tuševi i slavine, a nakon 120 godina poslovanja danas spadaju u vodeće kompanije u oblasti proizvodnje sanitarija u svetu.\nU Valjevu planiraju pogon koji će se prostirati na 130.000 kvadratnih metara, u koji će uložiti 85 miliona evra i zaposliti 1.000 radnika.\nValjevo je bilo najbolji izbor\nOdržana 44 sednica Gradskog veća tema:Zdravstvena ustanova Apoteke „Valjevo“


Voša ubedljivo do trijumfa nad Vardarom – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / Voša ubedljivo do trijumfa nad Vardarom\nVoša ubedljivo do trijumfa nad Vardarom\nSrpski šampioni iz Novog Sada nastavili su pobednički niz i na regionalnoj sceni. Posle ubedljive serije u plej-ofu ARKUS lige i Kupu Srbije, Vojvodina je upisala i trijumf nad skopskim Vardarom 33:24 (16:10) u šestom meču SEHA Gazprom lige kojim je pala zavesa na grupni deo takmičenja.\nTim Dragana Kukića (Boris Rojević je sa reprezentacijom u Grčkoj) oslabljen za neigranje Pribaka, Nikolića i Mirkovića u potpunosti je nadigrao desetkovani sastav Stevčeta Alušovskog (zbog obaveza sa reprezentacijama u okviru EHF nedelje). Držao se Vardar na krilima Timura Dibirova do 9:9, kada je usledila serija Novosađana koji su do 32. minuta poveli 19:10.\nSjajnu rolu imao je golman Luka Arsenić koji je na najbolji mogući način, još jednom ove sezone, zamenio Svetislava Verkića. Najefikasniji u pobedničkom sastavu bio je Branko Tomić sa sedam, dok su Mladen Šotić i Bojan Rađenović postigli po šest golova. S druge strane Timur Dibirov je postigao devet, uz samo dve odbrane golmanskog tandema Kantegrel – Spasovski.\nU doigravanju za četvrtfinale, Vojvodina će se sastati sa slovačkim Tatranom, dok će Vardar igrati protiv Metaloplastike.\n← Prethodni članak Slovenci sa +8 iz Turske – Viza za EURO 2022 nadomak ruke\nNaredni članak → Branko Tomić posle pobede nad Vardarom: Najbolja utakmica ove sezone, perfektno!


Komunalne komunalije – Ko gradi grad\nOdržavanje zgrade i grejanje samo su neki od troškova stanovanja koje je teško namiriti, kako zbog široko rasprostranjenog siromaštva, tako i zbog nejasnih odnosa između individualnog i zajedničkoh vlasništva. Polazeći od napora koji daju plodove od Niša do Novog Sada, na radnom stolu Komunalne komunalije bavili smo se zakonodavnim okvirom za održavanje zgrada, dometima pokušaja građanske kontrole javnih komunalnih preduzeća, kao i kapacitetima postojećih energetskih sistema i njihove potencijalne alternative.\n23. oktobar 2015. / 13 – 17\nUdruženje predsednika skupština stanara, Niš, Saša Kostić\nAleksandar Macura, analitičar energetskih politika\nCentar za nove medije_kuda.org, Novi Sad, Zoran Pantelić\nInicijativa za udruživanje Skupština stanara, Novi Sad, Branislav Kozarčić\nDruštveno odgovorna mreža ANLI, Aleksandar Milošević\nCentar za primenjene evropske studije, Srđan Đurović\nModeratori: Marko Aksentijević i Noa Treister\nAudio snimak: Komunalne komunalije, 1. deo\nAudio snimak: Komunalne komunalije, 2. deo\n(ilustracija: protest Udruženja predsednika skupština stanara, Toplana Niš)\nIzveštaj: Komunalne komunalije\nSkupu se prvi obratio Saša Kostić iz Niša, predsednik Udruženja predsednika skupština stanara i vlasnika privatnih zgrada, istakavši da je Udruženje nastalo u februaru 2015. godine. Inicijalna kapisla koja je izazvala reakciju brojnih građana bila je eskalacija niških računa za grejanje (koji su porasli 100% u odnosu na novembar 2014.) i nemogućnost velikog broja nezaposlenih i siromašnih građana da ih plaćaju. Bez sudskih procesa, ljudima su na vrata dolazili privatni izvršitelji, a oni su brzo uvideli da su udruživanje i samoorganizovanje jedini način da se tome odupru.\nDo velikog rasta cene grejanja došlo je zbog prelaza sa naplate po kvadratnom metru na naplatu po utrošku, a da za tu promenu nisu postojali uslovi – niti je bila promenjena infrastruktura (automatizacija u podstanicama) niti su stanovi imali odgovarajuću stolariju (koja dosta utiče na temperaturu u stanu). Suočeni sa mogućnošću da ostanu bez stana zbog dugova za grejanje, građani su odlučili da se isključe sa mreže daljinskog grejanja jer nemaju novca da ga plaćaju. Kako je politika grada bila da ne postoji mogućnost isključenja sa mreže (jer se navodno kupovinom stana sa centralnim grejanjem automatski preuzima i obaveza njegovog plaćanja), nastao je otvoren sukob sa gradskim čelnicima.\nUdruženje je organizovalo masovne proteste, okupilo dosta stručnjaka i dobilo veliku medijsku pažnju i podršku. Utvrdili su da zakon nigde decidirano ne brani da se pojedinac isključi sa sistema za daljinsko grejanje i zauzeli stav da će se svi kolektivno isključiti sa sistema i sami snaći za grejanje. Nakon istrajnosti u masovnim protestima i kampanji, gradska vlast je omogućila privremeno isključenje sa mreže (za koje sada toplana pokriva sve troškove), a biće moguće i trajno isključenje (nakon sudskog postupka za raskid ugovora). Isključenje sa sistema može biti kolektivno (isključi se cela zgrada i napravi sopstvenu kotlarnicu) i individualno (otkače se radijatori u stanu, a sistem u zgradi se ne dira). U drugom slučaju pojedinci sami odlučuju kako će se grejati, uz ogradu da su uslovljeni infrastrukturom zgrade (da li postoji funkcionalan dimnjak, da li je adekvatna elektroinstalacija u zgradi i slično). Udruženje je za kratko vreme postalo dosta uticajno – za mnoga gradska pitanja sada se traže njihovi predlozi i uvažava njihov stav. Saša je zaključio da je sistem čvrsto povezan i da njegovi delovi ne popuštaju pred pojedincima, ali da sistem puca kada je suočen sa velikim brojem udruženih građana i da rezultata ima samo ako postoji jedinstvo u narodu. Takođe, kada u Nišu hiljade ljudi izađu na ulice i kažu „vi iz toplane nas potkradate”, važno je da se ljudi podignu i u drugim gradovima sa sličnim problemom i zauzmu isti takav stav prema svojim lokalnim strukturama.\nAleksandar Macura, analitičar energetskih politika, ukazao je da je pitanje sistema daljinskog grejanja vrlo složeno i da je glavni problem tog sistema tehnološki. Naime, daljinsko grejanje, po definiciji, nije i ne bi smelo da bude pretvaranje komercijalnog goriva u toplu vodu (što je slučaj u celoj Srbiji) već je način da se iskoristi ili toplota koja je nastala u nekim drugim procesima (industrijskim ili procesima proizvodnje električne energije) ili lokalno raspoloživa obnovljiva energija. U Srbiji se pak spaljuju uvozna fosilna goriva i iz njih se pravi topla voda – proizvodnja toplote u Srbiji je među najskupljim u Evropi i ona je ekonomski neodrživa jer se za grejanje koriste gas i mazut koji su preskupi. Iz toga proizlaze svi drugi problemi poput neefikasnosti ili neopravdanih troškova. Država se načelno ne bavi ovim problemom, a on prevazilazi znanja i mogućnosti političara na lokalnom nivou koji su za to zaduženi. Do pre 5–6 godina to nije bila politička tema, međutim, eskalacija problema nastaje sa prelaskom sa merenja po kvadratnom metru na merenje po utrošku, jer se tada videlo koliko to zapravo košta, a to prosečan građanin Srbije ne može da plati. Zbog toga zatim nastaje i problem sa izvršiteljima. Prelaz na merenje po utrošku pravda se evropskim preporukama, iako one zapravo kažu da se merenje po utrošku može uvesti samo tamo gde je to ekonomski opravdano, a u današnjoj, ekonomski devastiranoj Srbiji svakako nije.\nZoran Pantelić, iz novosadskog Centra za nove medije_kuda.org, koje je između ostalog fokusirano i na probleme održavanja zgrada i svih pratećih troškova, ukazao je da su inicijativu započeli spontano pre dve godine i da su se koncentrisali na propitivanje kapaciteta političkog udruživanja stanara i njihovu moguću snagu da utiču na promenu celokupne postojeće komunikacije sa gradskim vlastima. Građani lokalne zajednice su ih prvobitno (pogrešno) prepoznali kao agenciju za rešavanje pojedinačnih problema, jer inicijativa ima za cilj da pomogne udruživanju komšija i stanara kroz susrete i razgovore. Ipak, često se suočavaju sa činjenicom da su međuljudski odnosi unutar skupština stanara loši jer su stanari često međusobno posvađani i inertni.\nBranislav Kozarčić, iz Inicijative za udruživanje skupština stanara Novog Sada, koja se bavi problematizovanjem organizovanja na lokalnom nivou, istakao je da se društvo povuklo pred državom i da su samoorganizovanje i solidarnost jedini način da se nešto učini u doba ekstremnog individualizma, frustracije i nezainteresovanosti građana. Oni su usmereni ka podsticanju stanara da formiraju skupštine tamo gde one ne postoje i ka udruživanju postojećih pošto država ne obezbeđuje održavanje stambenih zgrada – ne daje ni povoljne kredite ni subvencije za velike investicione radove.\nAleksandar Milošević govorio je o Društveno odgovornoj mreži ANLI, koja je započela aktivnost pre tri godine insistiranjem na jačanju finansijske samostalnosti zgrada. U tu svrhu organizovali su skupljaje ambalažnog i elektronskog otpada po zgradama. Skromna sredstva koja se zarade prodajom otpada, dele se pola-pola između fonda za održavanje zgrade i zajedničkog fonda mreže. Aleksandar je istakao da sve dok se ljudi ne angažuju i ne organizuju, država će im uzimati sve što može, kao i da pojedinačne žalbe i inicijative nemaju nikakve šanse za uspeh, dok određeni izgledi postoje samo ako je udruženo bar 100–200 zgrada.\nČuli smo i Srđana Đurovića iz Centra za primenjene evropske studije, koji se bavio partijskom „privatizacijom” javnih preduzeća i načinom na koji se njima upravlja u Srbiji. Srđan je istakao da se javna preduzeća osnivaju da bi zadovoljavala javni interes (interes svih građana) ali da u našoj praksi postoji problem lošeg upravljanja tim preduzećima – ona su prepoznata kao žarišna tačka nedokazive korupcije jer vlada kao vlasnik preduzeća postavlja sve upravljačke organe koje niko ne kontroliše. Politička odgovornost za njihovo poslovanje ne postoji, pošto celokupna politička elita učestvuje u „podeli kolača”. Srđan je ukazao da vlada treba da postavlja ciljeve javnom preduzeću (koji kvalitet usluge se traži, kome je sve usluga dostupna), njegovo funkcionisanje ne mora nužno da bude profitabilno (jer postoje i neekonomski ciljevi poput dostupnosti usluge svima), ali je bitno da preduzeće ne pravi astronomske gubitke, što se u Srbiji dešava zbog izostanka kontrole upravljanja. Neki zbog toga idu u drugu krajnost tražeći privatizaciju svih javnih preduzeća, ali time se problem ne rešava – kvalitet pružene usluge ne zavisi od tipa vlasništva (državno ili privatno) već je ključan način na koji se upravlja sistemom koji pruža uslugu, tj. moraju se uspostaviti određeni mehanizmi kontrole. U tom procesu presudna je uloga građana koji se moraju nametnuti kao politički akter koji zahteva odgovornost (lokalni funkcioner nema kud kada mu pod prozor dođe par hiljada ljudi). Jedan mogući pravac delovanja je oživljavanje mesnih zajednica i njihovo preuzimanje, a drugi pravac je ucenjivanje političkih elita (u smislu da lokalni političar zavisi od građana kojih se ta pitanja direktno tiču). Uz to je važno prepoznati u kojim situacijama je bolja strategija pravna borba (recimo pokretanje tužbi) a kada je to čista politička borba.\nU diskusiji koja je potom usledila bilo je reči o jednom od velikih uspeha niškog Udruženja – o početku kontrole poslovanja Toplana preko institucije „prazne stolice” u nadzornom odboru tog komunalnog preduzeća. Naime, nakon što je Udruženje postalo prepoznatljiva snaga u društvenom životu Niša, uspeli su da izdejstvuju da u nadzornom odboru Toplana bude i njihov predstavnik. Na taj način obezbedili su da celokupno poslovanje preduzeća postane javno (do sada su se u tajnosti držali čak i podaci poput cene gasa koja se plaća Jugorosgasu) i time sprečene brojne mutne radnje, jer prisustvo građana u nadzornom odboru omogućava da se javnosti ukaže na svaku nezakonitu situaciju koja se primeti u poslovanju preduzeća. Ako se neka institucija napada spolja, ni najbolje istraživačke sposobnosti ni potpuno poznavanje njenog funkcionisanja nisu dovoljni da se bilo šta otkrije; uspeh je mnogo realniji ako se od nekog iznutra saznaju stvari – koja je logika neke odluke koja je doneta u preduzeću, sa kojim ciljem je ta odluka doneta i slično i zbog toga je nemerljiv značaj „prazne stolice”.\nNiško Udruženje sada zahteva „praznu stolicu” i u nadzornom odboru niškog Parking servisa, koji je nedavno podneo preko 20.000 tužbi zbog zastarelih dugova za neplaćena parkiranja, oglušivši se tako o stav Vrhovnog kasacionog suda da svi javni komunalni dugovi zastarevaju posle godinu dana. Niška građanska inicijativa postavila je i zahtev gradskoj vlasti da u komunalnim preduzećima umesto kadrova postavljenih po političkoj liniji izabere kadrove po strogo profesionalnim kriterijumima. Zadatak koji je pred nama je razmišljanje o modelu koji preporučujemo u borbi za „praznu stolicu” (kontrolno mesto u nadzornom odboru), tj. na koji način bismo, vođeni primerom iz Niša, mogli slično da izdejstvujemo i u drugim gradovima.\nTokom diskusije smo čuli i da su građani praktično naterani da odustanu od prava da definišu kako će živeti u svojoj zgradi i u svom gradu, a često je ponavljano da treba raditi na tome da, umesto što se povlače, građani zauzmaju borbeniji stav i preuzmaju te institucije, inače će doći u bezizlaznu situaciju konstantne izloženosti pljački. Istaknut je značaj kontinuiranog informisanja, jer značajan problem predstavlja „nepismenost” stanara, koji često ne razumeju ni stavke na uplatnicama, ne učestvuju u radu zgrade, ne shvataju posledice odluka koje donose, a slično neznanje pokazuju i izvršna vlast i predsednici skupština stanara. Predloženo je i da se napravi komunalni vodič za građane u kojem će detaljno biti objašnjena razna komunalna pitanja (sve što treba znati o skupštinama stanara, kako se pišu žalbe i molbe, koje su prepreke na koje građani nailaze i slično).\nIstaknut je značaj umrežavanja prisutnih organizacija i međusobnog obaveštavanja o načinima potkradanja od strane komunalnih preduzeća, jer su lokalni političari uglavnom na istoj strani (svi zajedno pljačkaju građane preko računa). Čuli smo i predlog da se napravi udruženje na državnom nivou koje će okupiti zainteresovana udruženja iz raznih gradova i štititi interese svih građana Srbije u sporenju sa javno–komunalnim preduzećima. Paralelno sa tim, treba u znatno većoj meri koristiti raspoložive instrumente u okviru međunarodnih institucija (UNEP, UN Habitat). U slučajevima poput niškog možemo se obraćati evropskim institucijama za zaštitu potrošača komunalnih usluga ali važno je znati kada je pravi trenutak za to – evropske institucije rukovode se praktičnim interesima, te nekad reaguju pozitivno, a nekad ne.\nTokom diskusije je raspravljeno i o različitim mogućim zahtevima na kojima bi moglo da se rade ujedinjenih napora:\nprisustvo građana (korisnika usluga) u upravljačkim strukturama komunalnih preduzeća koji bi se smenjivali na svaka 3–4 meseca (princip rotacije);\nvraćanje značajnih nadležnosti mesnim zajednicama u Beogradu koje su razvlašćene (iako formalno postoje, nemaju nikakvu snagu);\nprimenu različitih rešenja koja postoje u evropskoj praksi (u slučaju odbijanja, svaki slučaj treba prijaviti evropskim institucijama);\npromenu zakona o narodnim inicijativama jer je važeći namerno osmišljen tako da oduzima stvarni suverenitet građanima u korist njihovih predstavnika.\nSaznali smo i da su trenutno u izradi različiti zakoni koji se tiču stanovanja (i regulišu oblasti poput održavanja i upravljanja zgradama, rad komunalnih preduzeća, nadležnosti izvršitelja) i dogovorili se da koordiniramo aktivnosti tokom procesa njihovog donošenja kako bismo artikulisali zajedničku poziciju i stekli veće izglede da učinimo izvesne korekcije. Neposredno nakon skupa, na javnu raspravu je došao Nacrt zakona o stanovanju i održavanju zgrada na koji su učesnici skupa kolektivno uputili primedbe.\nPingback: Tzv. STAMBENO PITANJE – izveštaji sa konferencije održane u oktobru 2015. u organizaciji „Ko gradi grad“ i „Učitelj neznalica“\nPM10 µg/m³ PM2.5 µg/m³ 14.9 11.4


Delegirani su Luiđi Lamonika, Pjotr Pastusiak i Rain Perandi, a jedno ime je dobro poznato svim navijačima u našoj zemlji. Lamonika je jedan od sudija koji voli svetla pozornice, pa često ima previše naglašene reakcije. Ta težnja ka teatralnosti je učinila da ga mnogi navijači ne vole baš previše, ali iza svega toga je sakriven i jedan neverovatan podatak.\nLuigi Lamonica vs Fenerbahçe Fans\nNaime, Lamonika je u Beogradu do sada sudio u 13 navrata u Evroligi. U šest navrata je delio pravdu Zvezdi, dok je sedam puta držao pištalju u ustima na mečevima Partizana. Oba kluba su zabeležila sve pobede na tim susretima i to je još jedna od stvari koja će se dopasti pedantnim statističarima.


Biserko: Region je ponovo u fokusu EU i SAD | Aktuelno\nNaslovna Istaknuto Biserko: Region je ponovo u fokusu EU i SAD\nSrbija je najveća opstrukcija za njene susede zbog kontinuirane ambicije da njima dominira. Politike Beograda otežavaju demokratsku konsolidaciju suseda, produkltivnu saradnju u regionu i napredak ka EU i NATO, smatra Biserko\nSada se primenjuju druga sredstva i u velikoj meri se ona stavljaju u kontekst aktuelnih zbivanja na relaciji Zapad – islamski svet, posebno kada je reč o Bosni i Kosovu. Još uvek, kao i pre 30 godina iz krugova nacionalnih ideologa izroni ponuda o rekomponovanju Balkana po etničkim granicama.\nZvanični dokumenti Beograda precizno definišu politiku prema regionu. To je prije svega – Strategija očuvanja i jačanja odnosa matične države i dijaspore i matične države i Srba u regionu (2011) i Povelja o srpskom kulturnom prostoru (2019). Srpska pravoslavna crkva je u oba slučaja glavna institucija za sprovođenje tih strategija, jer je jedina prekogranična legitimna institucija


Radio România Internaţional/ Rumunija danas/ Iznajmi bicikl putem mobilnog telefona!\nIznajmi bicikl putem mobilnog telefona!\nU trenutku lansiranja aplikacije, 2.000 biciklova su bili dostupni putem sistema Ape Rider.\nDa li vas zanima da skratite vreme čekanja u bukureštanskom saobraćaju i, eventualno, da po ceni od manjoj od pola evra za pola sata, možete uzeti bicikl, od negde, iz grada, da biste ga ostavili nekom drugom, onda kad ste završili sa svojim poslom?\nAko vam se sviđa ova ideja, znajte da od ovog leta ovaj sistem postoji u Bukureštu. Ape Rider powered bz Pegas je naziv aplikacije koju možete instalirati na mobilnom telefonu, da biste mogli da pedalirate koliko god želite.\nU trenutku lansiranja aplikacije, 2.000 biciklova su bili dostupni putem sistema Ape Rider, a u zavisnsoti od potražnje, njihov broj može porasti i za Bukurešt, a zatim i za ostatak zemlje. Ovih 2.000 biciklova imaju GPS monitorizaciju, tako da se u svakom trenutku može znati gde se bicikl fizički nalazi. Svi biciklovi, takođe, imaju senzore, glavna atribucija sistema protiv krađe.\nViše o ovome nam je rekao Andrej Botesku, zadužen za ponovno promovisanje marke Pegas TRACK „Ape Rider je servis bike-sharing dockless, odnosno bez stanica, koji pokušava da ponudi dodatnu mobilnost kroz grad, na ekološki način i adaptiran modernim zahtevima grada. Ovo je bila moja ideja koja je adaptirana prema međunarodnim tendencijama. Na primer, u Aziji postoji sto miliona ovakvih biciklova, što se tokom jedne godine proširilo i zahvatilo i Sjedinjene Američke Države i Evropu. U velikim gradovima su se pojavili ovakvi sistemi, a mi smo rešili da konkurišemo ovoj ponudi, nudeći kvalitetnije uslove od njih, da bismo kasnije krenuli i ka drugim gradovima sveta“.\nSaznali smo da je korišćenje ove aplikacije veoma jednostavno. Šta treba da uradi onaj koji želi da koristi ovakvo biciklo? TRACK „Treba da se napravi nalog u aplikaciji Ape Rider, putem preuzimanja aplikacije iz App Store ili Google Play, uplaćuje se taksa za aktivaciju od oko 4 evra, a zatim je cena oko pola evra za pola sata.“\nNakon što se aplikacija instalira, potrebna je registracija korisnika putem bankarske kartice. Zatim se blokira suma od oko 15 evra za moguću štetu, suma koja će biti vraćena nakon brisanja aplikacije. U sledećem koraku, na telefonu će se pojaviti virtuelna karta slobodnih biciklova i virtualnih parking, čime se olakšava način da se nađe bicikl Ape Rader onda kad ti je bicikl potreban. Takođe, možete rezervisati najbliže biciklo Ape Rider, time blokirajući bilo koje drugo iznajmljivanje. Saznali smo da se deblokiranje bicikla čini skeniranjem QR koda koji se nalazi na biciklu, a kraj vožnje se čini ručnim zatvaranjem sigurnosnog sistema koji se nalazi na zadnjem točku.\nAplikacija je bila lansirana maja ove godine, tako da je još uvek u fazi testiranja, kako nam kaže Andrej Botesku. TRACK: „Ovo nam je prva godina, u fazi testiranja je, na celoj teritoriji Bukurešta. Tako možemo da napredujemo i da imamo solidnu aplikaciju, a sledeće godine ćemo povećati broj bicikala u Bukureštu, ali smo primili zahteve i od ostalih gradova u zemlji: iz Jašija, Temišvara, Konstance“.\nVeoma hrabar start-up, kako nam je rekao naš sagovornik, koji nam je priznao da je najviše problema imao sa krađom biciklova, čak iako njihov veoma dobar sistem bi omogućio da se lako pronađu i dodao je TRACK „Hteli bismo da razvijemo sistem software i trracking, želimo da ponudimo varijantu otkrivanja bicikala i za retail, odnosno za lične biciklove i želimo da u kratkom vremenskom roku ponudimo električne biciklove u sistemu bikesharing, sa autoregeneracijom, odnosno da se pune u pokretu, da ne bude potrebno da se baterije pune kablom.“\nAplikacija postoji i na engleskom jeziku i sledi da se pojavi i na drugim jezicima, nakon što sistem Ape Rider powered by Pegas će se pojaviti i u drugim gradovima u Evropi, u Belgiji i Velikoj Britaniji, gde inicijatori projekta očekuju da će se predstaviti već sledećeg proleća. Inicijatori projekta očekuju da će do kraja godine imati preko 100.000 korisinika Ape Rider-a, time doprinoseći rešavanju velikog problema urbanog kretanja: veoma gust saobraćaj.\nAndrej Botesku je uputio poziv: TRACK „Pozivam sve slušaoce da preuzmu aplikaciju Ape Rider iz App Store ili Google Plaz i da pokušaju da uživaju u ovim lepim jesenjim danima, da se kreću biciklom, da vide da ga mogu ostaviti skoro bilo gde, postoji osam stotina virtuelnih parkinga, i da imaju iskustvo kretanja po gradu bez problema saobraćaja.“\nU Bukureštu već postoji sistem za bike sharing, ali su njhove automatizovane stanice za parkiranje fiksne. Sa ovim sistemima, Bukurešt je među prvih deset evropskih gradova koje se pridružuju ovom globalnom trendu alternativnih sistema za transport, koji su i neinvazivni i za grad i za prirodu.


Guslari pomažu Udruženje osoba sa poteškoćama\nUtorak, 03 Maj 2016 10:20\nGuslari iz Republike Srpske, Srbije i Hrvatske nastupili su na humanitarnom koncertu u Višegradu s ciljem da pomognu rad lokalnog Udruženja osoba sa poteškoćama u razvoju.\nPredsjednik Guslarskog društva "Rade Jamina" iz Višegrada Darko Lečić kaže da je društvo, koje je organizator sinoćnjeg humanitarnog kocerta, zadovoljno odzivom gostiju i publike, te je napomenuo da je tokom humanitarne guslarske večeri prikupljeno oko 500 KM.\nLečić je rekao je SRNA-ii da su htjeli da pokažu gest humanosti i tako održali srpsku tradiciju i običaje.\n"Gusle su često bile svetionik novim generacijama koje imaju obavezu da sačuvaju ovaj drevni srpski instrument. Napravljene su od materijala koji je najstariji u prirodi i zato svima treba da je jasno koliko je star i vrijedan", istakao je Lečić.\nGuslar Velibor Živanović iz Istočnog Sarajeva zadovoljan je što je nastupio u Višegradu da bi pomogao onima kojima je to najpotrebnije.\nOsim guslara, sinoć su nastupili i članovi Kulturno-umjetničkog društva "Bikavac" i Dječiji hor "Sunce" iz Višegrada.\nViše iz kategorije: « Đurđevdanski festival Istočna Ilidža 2016 Preminula Jadranka Stojaković »


Sarajevo: Ambasador Zoran Janković učestvovao na godišnjem sastanku ministara vanjskih poslova zemalja učesnica Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP)\nDatum objave: 08.07.2019 14:08 | Autor: MVP\nDržavni sekretar ambasador Zoran Janković učestvovao je danas u Sarajevu na godišnjem sastanku ministara vanjskih poslova zemalja učesnica Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP), koji je održan u okviru završnih događaja bosanskohercegovačkog predsjedavanja ovim regionalnim mehanizmom.\nNa sastanku, čiji je domaćin bio šef diplomatije Bosne i Hercegovine Igor Crnadak, učestvovali su visoki zvaničnici zemalja učesnica SEECP, kao i predstavnici međunarodnih i regionalnih organizacija. U fokusu sastanka bila su aktuelna dešavanja u Jugoistočnoj Evropi u kontekstu regionalne saradnje, sa akcentom na očuvanje sigurnosti i stabilnosti regiona kroz zajednički odgovor na bezbjednosne izazove. Razmijenjena su mišljenja o mogućnostima i potrebi daljeg promovisanja ekonomskog rasta i jačanja sveukupne povezanosti među zemljama regiona, kao i o važnosti perspektive proširenja EU.\nAmbasador Janković je kazao da SEECP predstavlja vodeći politički forum Jugoistočne Evrope, koji je doprinio stabilnosti i prosperitetu regiona na putu integrisanja u evropske i evroatlantske strukture. Prenio je posvećenost naše države konstruktivnom dijalogu i unapređivanju projektno-orijentisane saradnje kroz brojne regionalne mehanizme, čime će se stvoriti uslovi za individualni i zajednički ekonomski oporavak regiona Zapadnog Balkana i ostvarivanje njegove evropske perspektive.\nUoči ministarskog sastanka održan je godišnji sastanak Savjeta za regionalnu saradnju - RCC, koji je okupio preko 40 visokih predstavnika zemalja učesnica i međunarodnih i regionalnih partnera, na kojem su razmijenjena mišljenja o radu RCC i aktuelnim zajedničkim regionalnim projektima poput Sporazuma o smanjenju cijena rominga u šest zemalja Zapadnog Balkana, od 1. jula o.g.\nSamit predsjednika država SEECP, na kojem će učestvovati predsjednik Crne Gore Milo Đukanović, biće održan sjutra na Jahorini.


Redakcija Ozonpressa navela je u saopštenju da je njihov domen „ozonpress.net“, a da je domen portala koji ih imitira „ozonpress.rs“ i da je hostovan kod švedske firme.\n„Još je i doplatio da se aktivira zaštita podataka o vlasniku domena i zakupcu hostinga. Kao da je teško otkriti istinu“, stoji u saopštenju.\nNavodi se da se na portalu koji se pojavio sa identičnim imenom, logotipom i vizuelnim identitetom čačanskog Ozonpressa objavljuju tekstovi koji propagiraju SNS.\n„Inteligentni naprednjački lopov ne samo da je ukrao tuđe ime nego je ukrao i logo našeg portala i reklame koje objavljujemo i onda na sve to kači propagandne tekstove za političku stranku čiji je, po sopstvenoj tvrdnji, član. Tako sada imamo pravi i lažni Ozonpress, kao da su čitaoci neinteligentni da ne znaju šta je pravo, a šta lažno“, navela je redakcija čačanskog Ozonpressa.\n„Sa iluzijom da živimo u pravnoj državi, pokrenućemo sve zakonom propisane procedure da zaštitimo svoju intelektualnu svojinu od naprednjačkog lopova“, stoji u saopštenju.\nČačak Ozon press\n← Subotić: RTS služi samo vladajućoj klasi\nNagrada portalu Istinomer za aplikaciju „Proveri me“ →


Cifre ne lažu: Koliko jedna kompanija uštedi tokom rada od kuće? - Biznis Telegraf.rs\n30/04/21 | 09:49\nU budućnosti prave "hibridni prostor" za radnike\nSa popuštanjem ograničenja povezanih sa koronavirusom, sve više ljudi rezerviše putovanja i hotele putem Interneta. To je za dobro za poslovanje Gugla u oblasti oglašavanja. Međutim, zaposleni u toj kompaniji i dalje rade od kuće i ne putuju toliko na poslovna putovanja - što je takođe dobro za poslovanje Gugla.\nKonglomerat Alphabet Inc, koji inače poseduje Gugl je tokom prvog kvartala uštedeo 268 miliona dolara na putovanjima, promocijama, zabavi, u odnosu na isto period prethodne godine, a to je pre svega rezultat koronavirusa, pokazao je izveštaj kompanije.\nGugl je poznat po pogodnostima kao što su masažni stolovi, restorani, korporativni odmori - pogodnosti koje su uticale na veći deo radne kulture Silicijumske doline.\nFinansijska direktorka Rut Porat rekla je investitorima da Gugl planira "hibridni" model - biće više prostora po radniku nego ranije.


Osam miliona KM za uređenje industrijske zone Celpak - Kozarac.ba\nZa uređenje industrijske zone “Celpak” u Prijedoru potrebno je oko osam miliona maraka, rekao je načelnik Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti Boro Vojvodić.\nOn je dodao da se studija izvodljivosti za zonu “Celpak”, koja obuhvata površinu od 93.000 kvadratnih metara, odnosi na nekadašnji “Celpakov” drvni prostor.\n“Ovih dana radimo na utvrđivanju troškova uređenja industrijske zone “Celpak” i došli smo do okvirnog iznosa od osam miliona maraka. Pored troškova oko uređenja infrastrukture: vode, struje, puteva i telefona, u ovaj iznos uračunat je i iznos koji je Vlada RS uplatila preduzeću “Celpak” u stečaju, kako bi se obezbijedio prostor za izgradnju industrijske zone”, kazao je Vojvodić.\nOn je dodao da se od prodaje zemljišta, te poreza i doprinosa od radnika koji budu radili u pogonima, očekuje prihod u visini od 11 miliona maraka.\nVojvodić je istakao da će u uređenje industrijske zone sredstva ulagati javna preduzeća iz oblasti komunalne privrede.\n“Ta preduzeća prodavaće svoje proizvode i usluge, poput struje, vode i telefona. Tu će se naći i opština, koja će da uloži sredstva za izgradnju internih saobraćajnica. Povratak uloženih sredstava očekujemo u periodu od deset godina”, kazao je Vojvodić i dodao da se trenutno radi na animiranju privrednika.\nPrema njegovim riječima, do sada su se pojavila osmorica zainteresovanih privrednika koji su izrazili želju da kupe zemljište u industrijskoj zoni “Celpak”.\n“Za sada postoji interesovanje za oko 35.000 kvadratnih metara, što je trećina ukupne površine. Oni žele da grade objekte na površini od 12.000 kvadratnih metara, a ostavljena im je i mogućnost za proširenje djelatnosti”, kazao je Vojvodić, dodajući da bi ova osmorica zainteresovanih privrednika obezbijedila oko 350 radnih mjesta.\nVeć na prvoj ovogodišnjoj sjednici Skupštine opštine može se očekivati utvrđivanje uslova pod kojima će budućim investitorima biti ponuđeno zemljište u industrijskoj zoni “Celpak”, kao i utvrđivanje međusobnih prava i obaveza.\nOd ukupno pet industrijskih zona, koliko bi ih trebalo da bude na području prijedorske opštine, u toku je izrada studije za dvije, industrijsku zonu Čirkin Polje i “Celpak”.\nIzlozba slika Mesuda Hodzica\nIsplata novčanih sredstava?!


Vreme 1184 - Najvece kompanije Centralne Evrope: Ispod linije\nDelta, US Steel Serbia i Victoria Group ne nalaze se više na spisku najvećih 500 kompanija Centralne Evrope\nU odnosu na prošlu godinu, Srbija ima tri firme manje na Deloitteovoj listi 500 najvećih kompanija Centralne Evrope (CE). Nijedna od njih nije među prvih pedeset, na spisku od 50 najvećih banaka i 50 najvećih osiguravajućih društava CE nema niti jedne finansijske institucije iz Srbije; no, ako ništa, jedna ovdašnja kompanija "obeležila" je ovu listu: od 500 najvećih kompanija Centralne Evrope, poređanih po ukupnom prihodu, Srbijagas ima ubedljivo najveći neto gubitak u 2012. godini – skoro 330 miliona evra.\nNajbolje plasirana kompanija iz Srbije je EFT, sa oko dve milijarde i 160 miliona evra prihoda u 2012. – slede ga NIS (blizu dve milijarde), EPS (1,57 milijardi), Telekom Srbija (nešto iznad milijardu), Delhaize (904 miliona), Srbijagas (650 miliona), Tarkett (552) i Mercator-S, sa prihodom od 514 miliona evra. Najveći broj kompanija na ovoj listi ima Poljska – trećinu, odnosno 166. Jedna od njih, PKN Orlen, na prvom je mestu sa 28,7 milijardi evra prihoda, a ova trećina od 500 kompanija sakupila je i trećinu ukupnih prihoda: 34 odsto od 724 milijarde konsolidovanih prihoda ide u poljske firme. Druga po broju firmi je Češka sa 87, Mađarska ima 62 (mađarski MOL je druga najveća kompanija CE sa 19,2 milijarde evra prihoda u 2012); Ukrajina sa 51 kompanijom i Rumunija sa 35 su na četvrtom i petom mestu. Od zemalja bivše SFRJ, Slovenija ima 18, Hrvatska 12, BiH dve, a Makedonija jednu, a u ovoj grupi su najuspešnije dve hrvatske kompanije: INA na 28. mestu sa prihodom od 3,97 milijardi i Agrokor na 30. mestu sa 3,95 milijardi evra (vidi Tabelu 1).\n"Neizvesnost", "usporen rast", "smanje- nje prihoda" – izrazi su koji ocrtavaju dominantan ton Deloitteovog izveštaja. Po rečima Tomaša Ohrimoviča, finansijskog savetnika Deloittea za Centralnu Evropu, učinak kompanija je u znatnoj meri smanjila ekonomska neizvesnost u regionu i širom evrozone. "Učinak najboljih 500 kompanija pokazuje da je prosečan rast prihoda od prodaje znatno niži nego prošle godine – 3,3 odsto, prema prošlogodišnjih 9,8 odsto. Takođe, u prethodne dve godine povećao se broj kompanija kojima se smanjivao prihod – od 97 u 2010. do 202 u 2012. godini. Ukupan prihod svih kompanija na listi porastao je za 3,8 odsto, u odnosu na 12,9 odsto 2011, a uprkos ovom slabijem rastu, prosečna neto profitna marža je ostala ista – 2,1 odsto. Međutim, dostupni podaci iz prvog tromesečja 2013. pokazuju nastavak pogoršanja finansijskih rezultata, sa prosečnim padom prihoda od pola odsto", kaže Ohrimovič u Deloitteovom izveštaju.\nVeć na prvi pogled, na Deloitteovoj listi upada u oči da se na prvih 13 mesta nalazi čak 10 kompanija iz sektora energetike i prirodnih resursa – ovo je i najveći sektor po ukupnim prihodima, 42 odsto svih prihoda 500 kompanija stiže iz energetskog sektora. Ujedno, u ovom sektoru je država najprisutnija: od 150 kompanija, 58 je u vlasništvu države, ili 38,7 odsto, daleko veći postotak od proseka (ukupno 87 od 500 kompanija su državne – 17,4 odsto). Mađarska država ima samo tri kompanije u svom vlasništvu sa ove liste (od ukupno 62 – manje od pet odsto), dok Bugarska i Srbija imaju najveći procenat državnih firmi – po tri od osam u obe zemlje, ili 37,5 odsto.\nNo, za Srbiju je možda i važnije Deloitteovo istraživanje iz juna ove godine, kada su iz ove revizorske kuće razgovarali sa ukupno 668 finansijskih direktora kompanija iz 13 zemalja. Šta kažu finansijski direktori iz Srbije? Čak 72 odsto njih ocenjuje da je nivo eksterne finansijske i ekonomske neizvesnosti sa kojim se suočava njihovo poslovanje visok ili iznad normale; ne čudi podatak da čak 90 odsto finansijskih direktora smatra da nije pravo vreme za preuzimanje nekog većeg poslovnog rizika. Takođe, indikativan je podatak da samo pet odsto direktora smatra da su bankarske pozajmice atraktivne, dok čak 53 odsto njih vidi ovaj vid finansiranja kao nepovoljan (ubedljivo najveći procenat od svih zemalja). Ovde je zgodno osvrnuti se i na Deloitteovu listu 50 najvećih banaka CE – nijedna nije iz Srbije (iz ex-Yu najbolje su Zagrebačka banka na 10. i NLB na 13. mestu), a iako su se prethodnih godina i Dunav osiguranje i DDOR nalazili na listi od 50 najvećih osiguravajućih društava CE, sada nema nijedne osiguravajuće kompanije iz Srbije; na visokom sedmom mestu je Triglav osiguranje, dok je Croatia osiguranje na 19. mestu. Takođe, finansijski direktori u Srbiji ne misle da će se u 2013. smanjiti najveći problem srpske privrede – nezaposlenost: svega 13 odsto misli da hoće, dok više od polovine očekuje povećanje nezaposlenosti – sasvim u skladu sa tmurnim stanjem srpske privrede.


To što mu se spava posle seksa ne znači da te ne voli - WANNABE MAGAZINE\nTo što mu se spava posle seksa ne znači da te ne voli\nTo čuveno muško prevrtanje u stranu i zaspivanje odmah posle seksa, prikazano je, odnosno, karikirano u mnogim filmovima i komedijama, ali mnoge žene se suočavaju sa ovom pojavom kod svog partnera i – ništa im nije smešno ni zabavno u tome.\nOsećaju se odbačeno i usamljeno kad partner ne uspeva da savlada zevanje i umor, a kamoli da pokaže malo entuzijazma kad je u pitanju intiman razgovor, grljenje i maženje, što sve žene najviše vole da rade posle seksa. Priroda kao da nam je postavila nepremostivu barijeru, dajući nam različite hemijske reakcije i nivo energije u seksu – koliko možemo da budemo usklađeni u strastvenom intimnom odnosu, način na koji doživljavamo orgazam određuje kako ćemo se posle seksa osećati.\nU organizmu muškarca oslobađa se biohemijski prolaktin, što dovodi do opuštanja i osećanja umora, a smatra se i da napor prilikom seksa iscrpljuje mišiće zbog čega se povećava proizvodnja glikogena, što izaziva pospanost. Pošto muškarci imaju više mišićne mase od žena, više se zamaraju i troše prilikom seksa – jedna je od pretpostavki stručnjaka. Ne postoji mnogo dokaza o tome zašto su muškarci skloni zaspivanju nakon seksa, ali zna se da se nakon orgazma pojačano proizvode oksitocin, prolaktin, gama-aminomaslačna kiselina i endorfin, koji stvaraju osećaj pospanosti.\nA post shared by Human Lovers (@humanlovers) on Oct 17, 2017 at 5:47am PDT


демократија - Нови Стандард\nFilip Rodić: Demokratija Desnog sektora\nO. Kesić: Na Zapadu postoji ozbiljna kriza demokratije\n„Postoji sve veće nepoverenje u same osnove tog sistema, u kome su danas ugroženi i sloboda govora i sloboda političkog delovanja svima koji se ne uklapaju u mejnstrim mišljenje koje diktiraju političari i tehnokrate“\nD. Kosirev: Fijasko Bajdenovog Samita za demokratiju\nJednostavno, nije bilo istinskog Događaja. Nema šta da se emituje, niti da se piše. Slično je nekada bilo u SSSR sa „Lenjinovim jubilejima“. Bilo je: dosadno\nBrisel zabrinut za ljudska prava i demokratiju u Srbiji\nEvropski parlament sutra raspravlja o „prinudnom“ radu i ekološkim protestima u Srbiji\n„Poruka je da ako želite da budete u demokratskom klubu, morate da obezbedite ne samo slobodne i poštene izbore, već i otvorenije i pluralističko društvo“, kazao je Server\nDemokratija je pravo čoveka da bira. A glavni izbor jeste da imate pravo da prihvatite ili odbacite i demokratiju. Bez tog prava nije moguće imati slobodu\nJasmina Vujnović Milošević (RTS)


Foto: Tanjug/AP | Erbas dolazi na beogradski Sajam naoružanja i vojne opreme\nTanjug 20.06.2019 14:09\nBEOGRAD - Kompanija Erbas učestvovaće na devetom međunarodnom Sajmu naoružanja i vojne opreme "Partner 2019", koji će se održati u Beogradu od 25. do 27. juna.\nPosjetioci Erbasove statične izložbe na sajmu "Partner 2019" moći će da vide izbliza novi isprobani i testirani laki dvomotorni helikopter H145M koji je isporučen Ratnom vazduhoplovstvu i protivvazdušnoj odbrani Vojske Srbije, saopšteno je danas iz te kompanije.\nHelikopter H145M, opremljen HForce sistemom za upravljanje naoružanjem, nedavno je uspješno testiran za upotrebu sa nevođenim i vođenim naoružanjem vazduh-zemlja i vazduh-vazduh neposredno pred isporuku Srbiji, podsećaju iz Erbasa.\nSrbija i Erbas trenutno iza sebe imaju izuzetno uspješno četvorogodišnje partnerstvo.\n"Naši srpski klijenti su poklonili povjerenje Erbasu i njegovim proizvodima dva puta od 2015. godine, naručivši devet helikoptera H145M u 2016. godini i tri helikoptera H215 u 2018. godini", navodi se u saopštenju.\nDodaje se takođe da nacionalna avio-kompanija "Er Srbija" danas leti sa ukupno 11 Erbasovih aviona.\n"Erbas podržava i unapređuje aspiracije srpske vazduhoplovne industrije i smatra državu Srbiju za svog dugoročnog industrijskog partnera", poručuje najveći evropski proizvođač aviona.


klađenje – Kladjenje.rs\n23 Decembra, 2019 Vlajko\nU ponedeljak je na programu poslednji meč 16. kola grčke Superlige u kom će snage odmeriti fudbaleri PAOK-a i Atromitosa. Meč između ove dve ekipe je zakazan za 17 časova. PAOK: Može li ekipa iz […]\nTip dana: Totenhem – Čelsi: Bitka za četvrto mesto i Ligu šampiona!\n22 Decembra, 2019 Vlajko\nPored meča između Mančester Sitija i Lestera nam ovo osamnaesto kolo engleske Premijer lige donosi i još jedan veoma zanimljiv duel u kom će Totenhem na svom novom stadionu dočekati fudbalere Čelsija.Meč između ove dve […]\n21 Decembra, 2019 Vlajko\n20 Decembra, 2019 Vlajko\nOvog vikenda su na programu mečevi 17. kola italijanske Serije A. Ovoga puta će biti odigrano samo osam mečeva pošto su dosta ranije odigrani susreti između Sampdorije i Juventusa (1:2), kao i Breše i Sasuola […]\nOvog vikenda su na programu mečevi 18. kola španske La Lige u kom neće biti nekog većeg derbija, ali nas svakako očekuje dosta zanimljivih duela. Svakako najinteresantnije će biti na “Santjago Bernabeu” gde će fudbaleri […]\nTip dana: Fiorentina – Roma: “Vučica” želi da se osami na četvrtom mestu, ali pita se nešto i domaćin!\nOvog vikenda su na programu mečevi 17. kola italijanske Serije A, a prvi meč ovog kola se igra na stadionu “Artemio Franki” u Firenci gde će fudbaleri Fiorentine dočekati Romu.Meč između ove dve ekipe je […]\nTip dana: Anderleht – Klub Briž: Može li domaća ekipa konačno do trijumfa?\n19 Decembra, 2019 Vlajko\nČetvrtak nam sa sobom ne donosi baš previše interesantnih mečeva širom Evrope, pa će svakako sva pažnja biti usmerena na meč četvrtfinala belgijskog Kupa u kom će Anderleht na svom terenu dočekati ekipu Klub Briža.Meč […]\n18 Decembra, 2019 Vlajko\nTip dana: Borusija Dortmund – Lajpcig: Spektakl na Vestfalenu!\n17 Decembra, 2019 Vlajko\nU utorak i sredu su na programu mečevi vanrednog šesnaestog kola nemačke Bundeslige, a za vas smo ovog puta pripremili svakako najzanimljivji duel u okviru tog kola u kom će Borusija iz Dortmunda na svom […]\nTip dana: Kaljari – Lacio: Duel dva najprijatnija iznenađenja u Seriji A!\n16 Decembra, 2019 Vlajko\nPoslednji meč 16. kola italijanske Serije A se igra na Sardiniji gde će fudbaleri Kaljarija dočekati Lacio. Ujedno, biće ovo duel i svakako dva najprijatnija iznenađenja u dosadašnjem toku italijanskog šampionata, pošto se trenutno i […]\n15 Decembra, 2019 Vlajko\n14 Decembra, 2019 Vlajko\nOvog vikenda su na programu mečevi 16. kola italijanske Serije A koje nam sa sobom donosi mnogo zanimljivih mečeva. Bez dileme će najinteresantnije biti na stadionu “Artemio Franki” gde će Fiorentina dočekati Inter. Takođe, biće […]\nTip dana: Đenova – Sampdorija: “Derbi dela Laterna”!\nOvog vikenda su na programu mečevi 16. kola italijanske Serije A, a sigurno da će jedan od najzanimljivijih susreta biti odigran u Đenovi gde će odigrati gradski derbi između Đenove i Sampdorije, poznat po imenu […]\n13 Decembra, 2019 Vlajko\nOvog vikenda su na programu mečevi sedamnaestog kola španske La Lige koje nam sa sobom donosi dosta zanimljivih duela. Najzanimljivije će svakako biti na “Mestalji” gde će Valensija dočekati Real Madrid, dok ništa manje zanimljivo […]\nTip dana: Alaves – Leganes: Može li Leganes do prve pobede na strani?\nOvog vikenda je na programu sedamnaesto kolo španske La Lige a prvi meč ovog kola se igra u Baskiji gde će fudbaleri Alavesa dočekati Leganes.Meč između ove dve ekipe je zakazan za 21 čas. Alaves: […]\nTip dana: Olimpijakos – Crvena Zvezda: Ulog je proleće u Evropi!\n11 Decembra, 2019 Vlajko\nGrupna faza Lige šampiona polako ali sigurno ulazi u svoju završnicu, a u sredu su na programu poslednji mečevi takmičenja po grupama, i sigurno je da ćemo tada dobiti mnoge odgovore. Biće svakako interesantno kojih […]\n10 Decembra, 2019 Vlajko\nTip dana: Vest Hem – Arsenal: Mogu li “tobdžije” konačno do trijumfa?\n9 Decembra, 2019 Vlajko\nPoslednji meč 16. kola engleske Premijer lige nam donosi duel između Vest Hema i Arsenala. Na prvi pogled slobodno možemo reći da smo i od jedne i od druge ekipe dosta više očekivali, ali možda […]\n8 Decembra, 2019 Vlajko\nPoslednji meč 15. kola italijanske Serije A nam donosi duel između Bolonje i Milana. I jedni i drugi imaju dosta problema ove sezone, a možda bi baš ovaj meč mogao da bude izvesna prekretnica za […]\n7 Decembra, 2019 Vlajko


Najlepša Rumunka svih vremena je u Kanu i magnetski privlači - BIGportal.ba\n26 Maja, 2022 26 Maja, 2022 087\nRumunka Madalina Genea poznata po svojoj lepoti sinoć se pojavila u Kanu na premijeri filma Elvis i malo je reći da je svima oduzela dah.\nOvu glumicu i manekenku krasi neverovatan seksepil, a njena kombinacija je bila tu da ga još više naglasi. Bela kreacija sastoji se od bodija sa perlicama i raskošnog šlepa koji u potunosti otkriva njene duge noge.\nSrebrne sandale na visoku štiklu i dijamanskim minđušama je zaokružila svoj izgled i u potunosti je stakla u masi drugih slavnih zvezda.\nPodsetimo, Madalina živi i radi u Milanu i ima ćerku Šarlot koju je dobila sa Rumunom Metjuom Stratanom. Njenim čarima nisu mogli da odole Džerald Batler, Majkl Fasbender, Leondardo Dikaprio, a mediji je često nazivaju i “novom Sofijom Loren”.


03.03.2020 15:00 Autor: Raport.ba\nKlub zastupnika Stranke demokratske akcije (SDA) u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine poziva Vijeće ministara BiH da sazove hitnu vanrednu sjednicu posvećenu migrantskoj krizi.\n„Predsjedništvo BiH donijelo je zaključak kojim je naložilo Vijeću ministara kao nadležnom organu da izradi sveobuhvatan plan za suočavanje sa migrantskom krizom, te Vijeće ministara BiH mora hitno da zasjeda na ovu temu“, saopćeno je.\n„Pozivamo Vijeće ministara da razmotri i podrži mjere koje predlaže Ministarstvo sigurnosti BH. Također, pozivamo i sve ostale nivoe vlasti da se sa svojim kapacitetima stave na raspolaganje Vijeću ministara i Ministarstvu sigurnosti, kako bi se adekvatno odgovorilo na ovu krizu“, navodi se u saopćenju Stranke demokratske akcije.\nTagovi: Migrantska kriza SDA Vijeće ministara\nNjemački ministar zabrinut zbog 'Balkanske rute': Moramo nešto poduzeti


Poverenik: JKP Direkcija za javni prevoz grada Niša odbila da primi rešenje Poverenika - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Poverenik: JKP Direkcija za javni prevoz grada Niša odbila da primi rešenje Poverenika\nPoverenik: JKP Direkcija za javni prevoz grada Niša odbila da primi rešenje Poverenika\nJKP „Direkcija za javni prevoz grada Niša“ odbila je da primi akt Poverenika za informacija od javnog značaja od oktobra 2018, kojim joj je naloženo da se izjasni na žalbu novinara Južnih vesti, kao i rešenje u martu kojim joj je naloženo davanje informacija.\n0Piše: Beta 15. aprila 2019. 11.12 Izmenjeno: 18. aprila 2019. 04.04\nKako se navodi u saopštenju Poverenika, pošiljka se Povereniku vratila kao neuručena, sa napomenom da je zbog neuručenja, ostavljeno obaveštenje u poslovnoj prostoriji organa.\nNi nakon proteka roka od 15 dana, nakon ostavljanja obaveštenja, organ nije preuzeo pomenuto pismeno, navodi Poverenik.\nPoverenik je, kako se navodi, o tome obavestio Upravnu inspekciju, radi preduzimanja daljih mera iz njihove nadležnosti.\nInformacije koje su tražene od te direkcije odnose se na trošenje javnog novca i raspolaganje sredstvima rada, tj na sve isplate vršene zameniku direktora i portparolu direkcije i još jednom zaposlenom, kao i na zakonitost korišćenja tačno određenih autobusa.\nDirekcija za javni prevoz grada Niša, nis, poverenikNiš\nOdbornici SNS-a “odbranili” Skupštinu Niša od Boška Obradovića\n"GSP predstava za zaposlene u propagandne svrhe"


Ubuduće će svoje proizvode moći lakše da plasiraju\ni na kinesko tržište\nVinari, voćari i vinogradari iz Sremskih Karlovaca ubuduće će svoje proizvode moći lakše da plasiraju i na kinesko tržište.\nO mogućnostima proširenja i uspostavljanju konkretnih modaliteta bolje saradnje razgovarali su predsednik opštine Sremski Karlovci Nenad Milenković i delegacija kineskog grada Ningboa, jednog od najvećih ekonomskih i trgovinskih centara u Kini.\nPored kineskih privrednika, sastanku koji je održan u zgradi opštine Sremski Karlovci, prisustvovao je i šef opštinskog biroa Ningboa za trgovinu Haidong Ju.\nSremski Karlovci, rekao je tokom sastanka Milenković, imaju bogatu kulturno-istorijsku tradiciju, a zbog pogodne klime i dobre geografske pozicije imaju dobre poljoprivredne, trgovinske i turističke potencijale.\nOn je naglasio blizinu Dunava, koji predstavlja najvažniji plovni put i ključnu vezu između istoka i zapada, kao i blizinu autoputa i železničke pruge koja se rekonstruiše i kojom će se od 2021. godine do Beograda stizati za 30 minuta.\n"Posebno je značajno da Srbiju i Narodnu Republiku Kinu povezuju snažne prijateljske veze, koje otvaraju mnogobrojne mogućnosti saradnje. Sremski Karlovci imaju šta da ponude.\nRazvoj vinogradarstva, voćarstva, proizvodnja vina i zdrave hrane su uz razvoj turizma najvažniji segment razvoja naše opštine u budućnosti.\nNa teritoriji naše opštine postoji značajan broj odličnih porodičnih vinarija, a značajan broj stanovnika bavi se voćarstvom i vinogradarstvom.\nNaša planska akta su zasnovana na činjenici da su Sremski Karlovci grad s bogatom kulturno-istorijskom baštinom i velikim mogućnostima da postanu srpska Burgundija.\nUz to, i republička i pokrajinska strategija razvoja, turizam, vinarstvo, vinogradarstvo i voćarstvo vide kao važan potencijal Sremskih Karlovaca", istakao je Milenković.\nU delegaciji Sremskih Karlovaca pored predstavnika opštine bili su i karlovački vinari i voćari.\nap vojvodina biznis ekonomija izvoz Novi Sad posao sremski karlovci svet vino voće i povrće


Početak/Politika/Stamatović: Niš postaje regionalni centar Zdrave Srbije (VIDEO)\nPolitička partija Zdrava Srbija otvorila je stranačke prostorije u Nišu a njen predsednik Milan Stamatović izjavio je tim povodom da će Niš postati regionalni centar stranke za jugoističnu Srbiju.\nZdrava Srbija će uskoro formirati i gradske odbore u Leskovcu i Vranju, kao i opštinski odbor u Vlasotincu.\n„Zdrava Srbija, kao jedina politička partija sa sedištem izvan Beograda, čije je sedište u Čajetini, želi da se uključi u politički život Niša i tako prenese deo svog političkog iskustva iz Čajetine, zalažući se za decentralizaciju vlasti, razvoj poljoprivrede, stočarstva i turizma“, rekao je Stamatović.\nOn je dodao da će insistirati da članovi Zdrave Srbije u Nišu budu ljudi od časti i poštenja, koji su nešto konkretno uradili i čiji su rezultati vidljivi.\n„Bavićemo se životnim temama, nemamo čega da se stidimo, nikome ništa ne dugujemo i niko ne može iz Beograda da daje direktive šta će u kom gradu da se radi, vi ovde najbolje znate ko je ko“, rekao je Stamatović.\nPoverenik Zdrave Srbije u Nišu biće Žarko Ilić, a Stamatović je ocenio da sprovodjenje stranačkih programskih načela njemu neće biti laka ali da će imati punu podršku vrha stranke i svih članova.\nNova Stranka prostorije Regionalni centar stranka Zdrava Srbija\nKošarkaši u kolicima se vraćaju u Niš\nStari nišlija kaže:\n18. juna 2021. u 22:42\nSamo da ne bude ko šapić


Sveti Stefan danas prima prve goste, cijena do 3.500 eura dnevno » SEEbiz.net\n/ Sveti Stefan danas prima prve goste, cijena do 3.500 eura dnevno\n26.04.2013. Autor: Redakcija SEEbiz.net Sveti Stefan danas prima prve goste, cijena do 3.500 eura dnevno\nVlada Crne Gore je početkom 2007. godine nekada najprestižnije crnogorske hotele Sveti Stefan, Miločer i Kraljičina plaža dala u zakup na 30 godina singapurskoj kompaniji “Aman rizorts”. Posao investiranja i rekonstrukcije poznatog ljetovališta u međuvremenu je preuzeo “Adriatik propertis”, dok je “Aman”ostao kao operater hotela\nGrad hotel Sveti Stefan, nakon višegodišnje rekonstrukcije, danas će primiti prvu grupu gostiju, čime će zvanično početi ovogodišnju turističku sezonu.\nPredstavnici zakupca grada hotela, kompanije “Adriatik propertis”, saopštili su juče da je ljetovalište potpuno obnovljeno i spremno za doček gostiju.\nKevin Bruk, generalni menadžer Hotela Aman Sveti Stefan, rekao je novinarima da će tokom ovogodišnje sezone u hotelima Sveti Stefan i Miločer biti zaposleno 350 radnika, većinom iz Crne Gore.\nBruk je naveo da će gostima na raspolaganju biti 50 soba i apartmana na Svetom Stefanu i osam u Vili Miločer, šest restorana, tri plaže i novi spa centar u Miločerskom parku, koji će biti otvoren tokom sezone.\nPrema njegovim riječima, cijena smještaja iznosi od 900 do 3.500 eura dnevno.\nHotel Aman Sveti Stefan će, kako je saopšteno, raditi do 1. novembra.\nVlada Crne Gore je početkom 2007. godine nekada najprestižnije crnogorske hotele Sveti Stefan, Miločer i Kraljičina plaža dala u zakup na 30 godina singapurskoj kompaniji “Aman rizorts”. Posao investiranja i rekonstrukcije poznatog ljetovališta u međuvremenu je preuzeo “Adriatik propertis”, dok je “Aman”ostao kao operater hotela.\nPrethodni članciTurska i Albanija ove godine hit destinacije Bosanaca i HercegovacaBeograd dobija još jedan moderan hotelBiH prvi put na sajmu turizma i gastronomije LATO 2014 u VaršaviThe Economic Times: BiH među najuzbudljivijim turističkim destinacijama svijeta Oznake za vijest\n“7. Gastro Eko-Fest – Sarajlicious 2014.” od 23. do 26. aprila\nBez posla 34.000 građana Crne Gore\nMeđunarodni dani turizma – Sarajevo 2014 od 8. do 11. maja\nTurska i Albanija ove godine hit destinacije Bosanaca i Hercegovaca


Više od deset škola na jugozapadu Kine u provinciji Gujidžou i autonomnom regionu Guang Sidžang, uvele su te uniforme u školski program.\nUkoliko učenici nose uniforme, nadležni u školi primaju zabeleženo tačno vreme njihovog ulaska i izlaska iz škole i automatski šalju te podatke roditeljima i nastavnicima, objasnio je Lin Cungvu, direktor jedne od tih škola u provinciji Gujidžou.\nOd jeseni 2016. godine, više od 800 učenika u toj školi nosi takve uniforme.\nPrema navodima tehnološke kompanije Gujindžou Guanju koja se bavi tehološkim delom u izradi tih uniformi, ukoliko učenik izađe iz škole bez dozvole, aktivira se automatski zvučni alarm.\nUz pomoć opreme za prepoznavanje lica koja je ugrađena na ulazu u školu, alarm bi se oglasio i u slučaju da učenici zamene uniforme.\nU predeo ramena uniformi ugrađena su dva čipa koja mogu da istrpe temperature do 150 stepeni i 500 pranja, kazao je Juen Bičang, vođa projekta te kompanije.\nMeđutim, kako se navodi, ova praksa mogla bi da izazove zabrinutosti za privatnost, ako se uzme u obzir činjenica da taj sistem može da locira učenike čak i u vreme koje nije predviđeno za nastavu.\n"Biramo da ne proveravamo tačnu lokaciju učenika u vannastavnom periodu, ali kada učenik nije tu i ne dolazi na časove, uniforma nam pomaže da ga lociramo", kazao je Lin i naglasio da se od uvođenja uniformi u sistem školstva, znatno povećao broj prisustva nastavi.


Projektno sufinansiranje: Partijsko dobošarenje umesto informisanja - NUNS\nProjektno sufinansiranje: Partijsko dobošarenje umesto informisanja\nMedijska reforma, započeta 2012. godine, oslanjala se na nekoliko ključnih tačaka sa jednim jedinim ciljem: osnaživanje medijskog pluralizma.\nSa tom namerom osmišljena je i prva medijska strategija, a potom donesen i set medijskih zakona 2014. godine. Gotovo svi učesnici su bili saglasni da se zacrtano može ostvariti pre svega preko razvlašćivanja države u medijskoj sferi.\nOsmišljeni mehanizmi koji je trebalo da dovedu do objektivnijeg i raznovsnijeg informisanja bili su – povlačenje države iz vlasništva u medijima, privatizacija i, pre svega, sistem projektnog sufinansiranja sadržaja od javnog interesa.\nDanas, skoro sedam godina kasnije suočavamo se sa poraznim efektima medijske reforme sublimiranim u jednom zaključku koji je golim okom vidljiv. Ulogu države preuzela je vladajuća stranka koja je stavila pod kontrolu kako nacionalne, još i više lokalne medije, koristeći pritom projektno sufinansiranje kao osnovnu polugu za održanje svoje partijske medijske infrastrukture.\nUpravo zato, umesto zaštite javnog interesa dobili smo ogoljeno partijsko informisanje koje se uz to najvećim delom finansira sredstvima građana. Slobodni mediji su pogašeni ili potpuno marginalizovani, tako da je na minimum svedena mogućnost građana da dođu do raznovrsnih i uporedivih informacija.\nZAROBLJENE DRŽAVE ZAROBLJAVAJU MEDIJE\nPropagandističko dobošarenje dobilo je dominantnu ulogu nad profesionalnim i objektivnim novinarstvom, nudeći građanima jedino sliku paralelne stvarnosti „zlatnog doba“. U takvim okolnostima, donošenjem nove medijske strategije i najavljenom reformom postojećeg modela, postavlja se pitanje dometa, namere i objektivnih mogućnosti da se kvalitativno promeni jedan ovakav sistem, po principu sitnih prepravki. Kada je očita namera da se legislativnom lakirovkom stvori još jedan privid, pre svega u očima međunarodne javnosti, kako Srbija, odnosno vlast Srpske napredne stranke, sve čini da onemogući pluralizam u medijskoj sferi.\nZbog toga je za osiromašene i devastirane, pre svega, lokalne medije, ključno pitanje da li je moguće sistem projektnog sufinansiranja vratiti u okvire zamišljenog modela koji bi omogućio svim medijima da, bez obzira na uređivačku politiku, pod jednakim uslovima, dođu do javnih sredstava koja su postala, u odsustvu legalnog tržišta, jedini izvor finansiranja.\nDr Snježana Milivojević, profesorka na beogradskom Fakultetu političkih nauka, podseća na to da je sistem javnog sufinansiranja i nastao da se jedna vitalna javna služba, važna kao obrazovanje ili zdravstvo, ojača zajedničkim novcem.\nTo je, međutim, moguće, dodaje sagovornica Dosijea, u zemljama sa razvijenom demokratijom, gde vlasti to znaju. Tamo gde se država doživljava kao partijski plen, ili instrument lične vlasti, to funkcioniše loše. Zarobljene države zarobljavaju medije i za to koriste upravo sistem javnog sufinansiranja, zaključuje ona.\n„Medijski pluralizam na lokalnom nivou sveo se na bitku za preživljavanje bar po jednog medija na lokalu, čak i nekih sa veoma dugom tradicijom. Istraživanje o digitalnim navikama domaće publike pokazalo je da je i usred krize kovid-19 skoro polovina ljudi izrazito zainteresovana za lokalne vesti (47 odsto) isto kao i prosek u 40 istraživanih zemalja sveta. U tome su im prvi izvor lokalni mediji (70 odsto), neposredna komunikacija (44) ili uključivanje u lokalne grupe na društvenim mrežama (33 odsto)”, objašnjava Snježana Milivojević.\nSTVORITI POTREBU ZA MEDIJSKOM RAZLIČITOŠĆU\nZoran Gavrilović, izvršni direktor Biroa za društvena istraživanja (BIRODI), naglašava da je projektno finansiranje trebalo da zaštiti javni interes u medijima. Imalo je za cilj i to da ojača medijsku raznolikost. Međutim, stanje medija, ne samo na lokalnom nivou, govori da je medijski pluralizam ispod nivoa koji je garantovan Ustavom, zakonom i kodeksom novinara Srbije. Upravo tu, u poštovanju i sankcionisanju nepoštovanja Zakona o elektronskim medijima i Zakona o javnom informisanju, ali i Kodeksa novinara, Gavrilović vidi načine da se vrati izgubljen medijski diverzitet.\n„Pitanje medijskog pluralizma je dvostran fenomen. S jedne strane to pitanje uređivačke politike medija, a sa druge strane i pitanje potreba publike. Pored promena na ‘medijskoj strani’ potrebno je da se poradi na medijskoj pismenosti publike kako bi se stvorila potreba za medijskom različitošću, jer ne bi bilo teško dokazati da se sistamski radi na medijskom jednoumlju pretvaranjem medija u sredstva promocije, propaganda i odmazde“, naglašava Gavrilović.\nPo njegovom mišljenju, vraćanje i jačanje regulacije i samoregulacije uz razvoj publike kroz sufinansiranje tog procesa obezbeđeno iz javnih izvih izvora koje finansiraju građani, plaćanjem poreza, put je ka medijskom pluralizmu. Pored ovih nultih uslova, kao nadogradnja ovome, ističe Gavrilović, veoma je bitna obnova partnerstva publike i medija, na način da mediji više slušaju potrebe publike na način da mediji postanu „svetionik slobodne javnosti“, odnosno čuvar prava i interesa građana u državi urušenih institucija i upitne javnosti.\n„Novi talas lokalnog alktivizma upravo nas podseća koliko su lokalni mediji važni. Uostalom i istorijski i teorijski argumenti to potvrđuju. Javni servisi, javni mediji su i pravljeni da se koriguju tržišni deficit i koncentraciju koj ugrožavaju pluralizam. Ova silovita koncentracija valsništva nad digitalnim platformama pokazala koliko je opasno javni inters u informisanju prepustiti privatnim kompanijama“, konstatuje dr Snježana Milivojević.\nPostavlja se, međutim, pitanje da li je sistem projektnog sufinansiranja moguće „popraviti“ do te mere da ispunjava svoju osnovnu svrhu i, možda još važnije, da li postoji politička volja da se tako nešto učini.\n„Veoma je komplikovano jednom urušeni sistem popraviti i vratiti mu poverenje i ugled. Sistem javnog sufinansiranja pretvoren je u svoju suprotnost. Ali, isto se desilo i sa izborima, parlamentom, pravosuđem, pa ne odustajemo od njih. Prvi korak bi bio da se ovaj mehanizam oslobodi političke kontrole, što je naravno i najteže. Razni lokalni pokreti svedoče o tome da se i politički monolit prvo načinje na lokalu, pa možda tako bude i sa medijima“, smatra dr Milivojević.\nOna navodi da u uporednoj praksi postoje različiti sistemi “državne pomoći”. Moguće je deo oglašavanja usmeriti na lokalne medije, obavezati javne ustanove i preduzeća da se u izvesnom procentu reklamiraju u lokalnim medijima, obezbediti im poreske olakšice.\n„U uslovima pandemije država je već morala da usmeri neke solidne programe pomoći ka lokalnim medijima, neke države su to već uradile a čak je i Google news je dao 100 miliona dolara za lokalne medije a i Facebook ima sličan pomoćni fond. To su izuzetne mere za ovo krizno vreme, dugoročno treba raditi na nalaženju kretivnih modela jačanja lokalnih medija. Ali to bi značilo da se oni prvo oslobode partijske kontrole, i da postanu prioritet medijske politke. Nema lakšeg i bržeg rešenja“, dodaje naša sagovornica.\nZoran Gavrilović je stava da je pre odluke potrebno ozbiljno preistitivanje postojećeg modela projektnog sufinasiranja i iz ugla medija, ali i ugla interesa građana zbog kojih i postoji projektno finansiranje kao mehanizam zaštite javnog interesa u oblasti medija. Ono što je već sada evidentno, dodaje Gavrilović, je da postoji potreba da se unapredi mehanizam identifikovanja tema i prioriteta koji treba da budu deo konkrusa.\n„Drugi nesporni element koji treba da se unapredi je sastav komisija koje evaluraju projekte na način da se reši pitanje ko je medijski ekspert, odnosno kako da se efikasnije reši pitanje sukoba interesa na nivou samih komisija koje ocenjuju projektne predloge“, kaže Gavrilović.\nOn upozorava na to da imamo situaciju da članovi komisije evaluiraju projekte svojih kolega koje su iz istog udruženja, jer je to po definiciji sukob interesa. Regulisanje ovog sukoba interesa je jedno od ključnih tačaka integriteta procesa, smatra Gavrilović, uz sugestiju da postoji prostor za učešće predstavnika nekih drugih zainteresovanih aktera na nivou lokalne zajednice u komisijama.\nNjihovim prisustvom bi bio povećan integritet rada komisija, ali i realizovao interes građana u medijima. I na kraju, kako kaže, postavlja se pitanje monitoringa realizacije projekta, koje mora da uključi analizu podržanih medijskih sadržaja.\n„Bilo kojim putem da se krene ovo su tačke u kojima se, prema dosadašnjem iskustvu, ometao uspeh ove, u suštini valjane ideje“, zaključuje Zoran Gavrilović.\nmediji, Novac, Projektno sufinansiranje\n„Vlada Srbije je majstor za projekciju – umetnost optuživanja nekoga da radi ono što upravo sama čini. Ponovni napad provladinih tabloida na KRIK je upravo\nDojčinović je u Novom danu TV N1 rekao da se naravno ne može u potpunosti verovati ljudima koji su optuženi za najteža krivična dela, ali\nPrema izveštaju specijalizovanog sajta Sport biznis media, balkanski region, koji obuhvata Srbiju, Hrvatsku, Sloveniju, BiH i Crnu Goru jedan je od najaktivnijih u otkupljivanju TV