Saborni hram Hristovog vaskrsenja Podgorica patrijarh Porfirije doček\nKako je crnogorski premijer Zdravko Krivokapić juče rekao, Vlada Crne Gore je na sednici usvojila informaciju i iskazala apsolutnu spremnost za potpisivanje Temeljnog ugovora sa SPC u najkraćem vremenskom roku.\nPodgoričke "Vijesti" prenele su sadržaj poslednjeg nacrta ovog dokumenta, i sada se očekuje reakcija SPC i, ako su obe strane zadovoljne, i potpisivanje, samo što za sada nije poznato kada bi ono moglo da se dogodi.\nU preambuli između ostalog piše da je hrišćanska crkva na prostoru današnje Crne Gore prisutna od apostolskih vremena i njenog kontinuiteta kroz istorijsko pravoslavno i crkveno ustrojstvo od osnivanja Zetske, Budimljanske i Humske episkopije (1219. g.) “u sastavu Žičke arhiepiskopije, Pećke patrijaršije, odnosno Srpske pravoslavne crkve”.\nTakođe, navodi se i da se uvažava istorijska uloga SPC a posebno Mitropolije crnogorsko-primorske za vreme crnogorskih mitropolita-gospodara, kao i njenu uloga u državnosti Crne Gore i društvenom, kulturnom i obrazovnom razvoju.\nStrane ugovornice potvrđuju da su SPC i Crna Gora (država), svaka u svom polju delovanja nezavisne i samostalne, i obavezuju se da će u međusobnim odnosima u potpunosti poštovati to načelo. Obavezuju se da će međusobno sarađivati u cilju celovitog duhovnog i materijalnog razvoja čoveka i društva i unapređivanje opšteg dobra.\nNadležna crkvena vlast ima pravo da samostalno uređuje njenu unutrašnju organizaciju i da osniva, menja, ukida ili priznaje crkveno-pravna lica prema odredbama pravoslavnog kanonskog prava i Ustava SPC.\nNadležna crkvena vlast o tim odlukama obaveštava organ državne uprave radi evidentiranja crkveno-pravnih lica u skladu sa državnim propisima. Nadležni državni organ je dužan da postupi po prijavi nadležnih crkvenih vlasti.\nDržava jemči Crkvi, crkveno-pravnim licima, sveštenstvu, monaštvu i vernicima slobodu održavanja duhovnih i administrativnih veza, saglasno pravoslavnom kanonskom pravu i Ustavu SPC, sa svojim najvišim crkvenim telima, sa drugim pomesnim pravoslavnim crkvama, kao i sa verskim zajednicama.\nPoštujući slobodu veroispovijesti, Crna Gora priznaje Crkvi slobodu vršenja njene apostolske jevanđelske misije, posebno u pogledu bogosluženja, ustrojstva, crkvene uprave, prosvete i veske propovedi.\nCrkva ima isključivo i neotuđivo pravo na slobodu, u skladu sa potrebama i na osnovu pravoslavnog kanonskog prava i Ustava SPC, u Crnoj Gori uređuje sopstveno crkveno ustrojstvo, kao i da osniva, menja i ukida arhijerejska namesništva, crkvene opštine, parohije, manastire i druge organizacione jedinice.\nCrkva je nadležna za sva crkvena imenovanja, premeštaje, smene, dodelu i oduzimanje crkvenih službi, u skladu sa pravoslavnim kanonskim pravom i Ustavom SPC.\nSveti arhijerejski sabor SPC je kao najviša crkvena vlast isključivo nadležan za izbor, hirotoniju i postavljanje arhijereja u eparhijama u Crnoj Gori, kao i za osnivanje, menjanje i ukidanje eparhija u skladu sa pravoslavnim kanonskim pravom i Ustavom SPC.\nDržava jemči Crkvi slobodu bogosluženja, verskih obreda i ostalih verskih i humanitarnih delatnosti. Bogosluženje, verski obredi i ostale verske delatnosti se obavljaju u hramovima, drugim zgradama, na grobljima i prostorima u crkvenoj svojini, kao i na javnim mestima, otvorenim prostorima i mestima vezanim za značajne istorijske događaje ili ličnosti.\nDržava jemči Crkvi nepovredivost prava svojine i državine nad manastirima, hramovima, zgradama i drugim nepokretnostima i prostorima u njenom vlasništvu, u skladu sa zakonodavstvom Crne Gore. Samo zbog izuzetnih razloga i sa izričitim pristankom crkvenih vlasti objekti i prostori mogu biti korišćeni u druge svrhe.\nU objektima i prostorima državni organi ne mogu preduzimati bezbedonosne mere bez prethodnog odobrenja nadležnih crkvenih organa, osim u slučajevima kada to nalažu razlozi hitnosti zaštite života i zdravlja ljudi.\nPrilikom održavanja bogosluženja ili verskih obreda na javnim mestima i otvorenim prostorima (litije, hodočašća i slični crkveni obredi), nadležne crkvene vlasti će blagovremeno obavestiti državne organe koji će osigurati javni red i bezbednost ljudi i imovine.\nU slučaju vođenja krivičnog postupka ili istrage o kliricima i verskim službenicima Crkve zbog eventualnih krivičnih dela koja su predviđena Krivičnim zakonikom, nadležni organi će o tome prethodno obavestiti nadležnog arhijereja.\nTajna veroispovesti je u potpunosti i uvek nepovrediva.\nKao neradni dani za pravoslavne hrišćane u Crnoj Gori su predviđene nedelje i sLedeći verski praznici: Badnji dan (24. decembar po julijanskom/6. januar po gregorijanskom kalendaru), Božić i Sabor Presvete Bogorodice (25. i 26. decembar/7. i 8. januar), Veliki petak, Vaskrsni ponedjeljak, Prvi dan krsne slave.\nStrane ugovornice se mogu dogovoriti o eventualnim promenama neradnih dana ukoliko se za to ukaže obostrana potreba.\nCrkva i crkveno-pravna lica imaju pravo da nasleđuju, kupuju, poseduju, koriste i otuđuju pokretna i nepokretna dobra, kao i da stiču i otuđuju imovinu, obavljaju privredne i druge delatnosti prema odredbama pravoslavnog kanonskog prava i Ustava SPC, a u skladu sa zakonodavstvom Crne Gore.\nPatrijaršija u Beogradu\nImovina iz stava 1 koja predstavlja kulturnu baštinu Crne Gore ne može se otuđiti, niti izneti iz države bez saglasnosti Vlade Crne Gore, u skladu sa zakonodavstvom Crne Gore.\nNepokretnu i pokretnu imovinu koja treba da bude vraćena Crkvi u vlasništvo ili za koju će država obezbediti pravičnu naknadu utvrdiće Mešovita komisija sastavljena od predstavnika strana ugovornica.\nDržava se obavezuje da omogući Crkvi saradnju sa nadležnim državnim organima prilikom izrade prostorno-planskih dokumenata u cilju stvaranja uslova za izgradnju verskih objekata.\nNadležne vlasti u Crnoj Gori neće razmatrati zahteve za izgradnju verskih objekata koji nemaju pismeno odobrenje nadležnog eparhijskog Arhijereja, u skladu sa zakonom i autonomnim propisima Crkve.\nDržava finansijski pomaže Crkvu, naročito obnovu i očuvanje pravoslavnih verskih objekata koji imaju kulturno-istorijsku vrednost.\nDržava jemči Crkvi slobodu vršenja prosvetne, kulturne, naučne, informativne, izdavačke i drugih delatnosti koje su povezane sa njenom duhovnom misijom, a u skladu sa važećim zakonodavstvom Crne Gore.\nDržava jemči Crkvi pravo da poseduje, štampa i izdaje knjige, novine, časopise i audio-vizuelne materijale verskog, prosvjetnog, kulturnog i naučnog sadržaja.\nCrkva ima pristup sredstvima javnog informisanja koja su dužna da verodostojno, objektivno i bez diskriminacije obavještavaju javnost o stavovima i delatnostima Crkve.\nCrkva ima pravo da u skladu sa Ustavom SPC osniva verske obrazovne ustanove za srednje i visoko obrazovanje sveštenika i vjerskih službenika. Osnivanje drugih obrazovnih institucija od strane Crkve reguliše se zakonom.\nFinansiranje prosvetnih i kulturnih ustanova u Crnoj Gori, čiji je osnivač Crkva, kao i status njihovog osoblja i korisnika (lica koja ih pohađaju), bliže će se urediti posebnim sporazumom u skladu sa zakonom.\nDržava jemči pravo roditeljima i staraocima da svojoj deci obezbijede versko obrazovanje u skladu sa sopstvenim uverenjima. Pravoslavna verska nastava u javnim školama biće regulisana posebnim ugovorom između strana ugovornica.\nCrna Gora jemči Crkvi pravo na pastirsku brigu o pravoslavnim vernicima u oružanim snagama i policijskim službama, kao i onima koji se nalaze u zatvorima, javnim zdravstvenim ustanovama, sirotištima i svim ustanovama za zdravstvenu i socijalnu zaštitu javnog i privatnog tipa.\nNadležni organi obezbeđuju, u dogovoru sa nadležnim crkvenim vlastima, uslove da se pravoslavnim vernicima omogući ostvarivanje slobode veroispovijesti, kao i bogoslužbeni prostor i posnu hranu za pravoslavne vernike u bolnicama, zatvorima, vojsci, policiji, đačkim, studentskim i staračkim domovima.\nUstanove iz stava 1 ovog člana svoju unutrašnju organizaciju i način rada regulišu statutima odobrenim od strane nadležne crkvene vlast, i imaju isti pravni položaj kao i državne ustanove iste namene.\nU cilju praćenja primjene Ugovora i unapređenja saradnje između strana ugovornica obrazovaće se Mešovita komisija sa jednakim brojem predstavnika. Mešovita komisija se sastaje po potrebi, a najmanje jednom u šest meseci.\nUgovor se zaključuje na neodređeno vreme, a može se menjati saglasnošću strana ugovornica.\nUgovor je sačinjen u četiri istovetna primerka od kojih se po dva nalaze kod svake strane ugovornice. Ugovor stupa na snagu danom potpisivanja.\nUgovor će se objaviti u “Službenom listu Crne Gore” i “Glasniku” - Službenom listu SPC.\nCrna Gora SPC Temeljni ugovor Potpisivanje\nKO JE NAJVEĆI GUBITNIK Vlada Crne Gore je pala, čeka se novi kabinet i premijer koji bi mogao najviše da ispašta zbog te odluke


Prikaz govora poslanice Dubravka Filipovski\nPoštovana potpredsednice Vlade, gospođo Mihajlović, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, poštovane građanke i građani, prvi put se u pravnom sistemu oblast energetike reguliše na ovaj način, oblast koja je od posebnog državnog i nacionalnog interesa.\nPredloženi zakoni su usklađeni sa evropskim standardima, prošli su sve procedure, održano je javno slušanje i obavljeni su razgovori sa privrednicima, što smatram veoma važnim.\nOvim setom energetskih zakona moraćemo da smanjujemo probleme, da smanjujemo termoelektrane na ugalj, da smanjujemo individualna ložišta na ugalj, da krenemo sa konkretnim aktivnostima u proces energetske tranzicije.\nPredloženi zakoni daju osnovu da se ispunjavaju standardi kada je u pitanju održivi razvoj u oblasti klimatskih promena.\nDa bi Srbija bila energetski bezbedna zemlja i sigurna zemlja važna su tri pravca. Prvi se odnosi na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, drugi se odnosi na racionalnu upotrebu energije, a traći se odnosi na rudarstvo i geološka istraživanja, s obzirom da Srbija ima velike rezerve uglja.\nMi se ne možemo odreći proizvodnje uglja u dogledno vreme, ne možemo se odreći kao što je i pomenuto u ovom visokom Domu, kao što to nisu uradile ni Poljska, ni Nemačka, ali moramo da smanjimo podzemnu eksploataciju i primenjujemo ekološke standarde.\nPrvi put se predviđa da imamo investicioni plan u oblasti energetike. Vi ste u ovom visokom Domu u raspravi sa kolegama predložili jasan investicioni plan u vrednosti od 16 milijardi evra, jasno po oblastima. To smatram veoma važnim.\nMene ohrabruje i činjenica da je za osumoravanje u oblasti rudarstva do 2030. godine, predviđeno 1,6 milijardi, a da je već do sada utrošeno 600 miliona evra.\nKada je reč o izmenama i dopunama Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, važne su i po mom mišljenju bitne novine koje se odnose na nove procedure za izdavanje dozvola za geološka istraživanja, zatim osnivanje Rudarsko-geološke komore i zahtev koji smatram veoma važnim, a koje je vaše Ministarstvo predložilo Ministarstvu finansija, a to je za povećanje rudne rente u Srbiji koja se kreće od 3% do 8% prihoda, u Hrvatskoj je na 10%, u Rumuniji je 12%, u Sloveniji 18%, dok je u Rusiji 22%.\nOhrabruj u planovi u petogodišnjem ciklusu vezani za rast BDP-a, u oblasti rudarstva i energetike. Umesto sadašnjih 5,5% učešća rudarstva i energetike, plan je da to bude između 7% i 9%.\nProcena je da vrednost investicija u ovoj oblasti bude najmanje 16 milijardi evra, i ne sumnjivo je da će ovaj set zakona dati jedan zamajac privredi, koji je neophodan.\nSrbija ima ogroman potencijal u oblasti energetike i Srbija taj potencijal mora na jedan racionalan način da iskoristi. Građani i lokalne samouprave moraju aktivno da se uključe, za početak su potrebni podsticaji, ali to je nešto što je i predviđeno i što smatram obaveznim.\nŽelim posebno da istaknem, kao bitnu novinu Predloga zakona o energetskoj efikasnosti i činjenicu da se na svakoj firmi, na svakoj kući, na svakoj školi, u svakoj hali predviđaju solarni paneli kao mogućnost da se proizvodi zelena energija i na taj način smanje troškovi i proizvodnja energije iz takozvanih prljavih izvora.\nSet predloženih zakona ide u pravcu da Srbija i njeno stanovništvo zaštiti od uništavanja prirodnih resursa koji nisu obnovljivi i ide u pravcu sprečavanja zagađenja životne sredine u kojoj živimo.\nOvim zakonima ćemo dati poseban doprinos zdravlju građana i kvalitetu života svakog građanina.\nNesumnjivo je da nam je za primenu ovih zakona potrebna ekonomska i finansijska stabilnost.\nTakođe smatram veoma važnim ono što ste vi rekli na početku danas u obrazlaganju ovih zakona, da je cilj da Srbija do 2040. godine, proizvodi 40% energije iz obnovljivih izvora, a 2050. godine 50%.\nMislim da je veoma važno što Srbija sa ovim setom zakona ide u pravcu i regionalnog povezivanja. Takođe ste danas u obrazlaganju ovih zakona pomenuli i Zelenu agendu. To je nekih devet milijardi evra koje je Evropska unija predložila za ceo region.\nMoje pitanje za vas je koliko će Srbija u oblasti energetike iskoristiti od ovog novca? Da li je Srbija već, odnosno resorno ministarstvo i Vlada konkurisala za ova sredstva sa nekim projektima?\nNa kraju, želim da istaknem da su ovi zakoni dokaz da Srbija preduzima važne korake u oblasti energetike, u oblasti zaštite životne sredine, i da bez obzira na to što svi imaju pravo na svoje mišljenje i na svoje stavove, nedavni ekološki protesti su bili nesumnjivo politički motivisani i sa neodgovornom retorikom.\nOno što želim posebno da istaknem je da je za svaki rezultat potreban jedan odgovoran, ozbiljan pristup i rad i da je to najvažnije.\nJa ću u danu za glasanje, kao i moje kolege iz Srpske napredne stranke podržati ovaj set predloženih zakona.\nZahvaljujem, predsedavajuća, gospođo Kovač.\nUvažena ministarko Vujović, želim da izrazim zadovoljstvo što je Vlada Republike Srbije predložila Narodnoj skupštini Republike Srbije da se izjasni pozitivno o sva tri amandmana koje je Vlada prihvatila i da ova tri amandmana posle našeg izjašnjavanja, nadam se da će postati sastavni deo zakona. Zašto je važan ovaj član 2. zakona i amandman koji smo mi kao Zelena poslanička grupa podneli na stav 2.?\nU obrazloženju koje je Vlada poslala Narodnoj skupštini Republike Srbije, kaže se da je i Doha amandman na Kjoto protokol stupio na snagu 31.12.2020. godine, te da se njime uvodi i azot trifluorid u grupu gasova sa efektima staklene bašte.\nZašto je ovaj član zakona važan? Pre svega, zbog toga što kroz član 2. ovog zakona mi imamo priliku da izmerimo nivo gasova i znaćemo na taj način kako da smanjimo emisiju gasova koji proizvode staklenu baštu i kako da ih zadržimo na određenom nivou.\nKroz član 2. ovog zakona su, pre svega i dijagnostikivani problemi, odnosno prepoznati sektori koji su ugroženi, a to su i zdravstvo, i poljoprivreda, i šumarstvo i uopšte vodoprivreda.\nRegistar GHG gasova koji će se voditi preko Agencije za zaštitu životne sredine, biće osnova i za praćenje i za merenje nivoa GHG gasova. Ono što je u narednom periodu i važno, to je što ni investicije koje će dolaziti ne mogu biti odobrene u Srbiji bez merenja ovih gasova.\nTako da je ovo zaista jedan odličan zakon od čije primene građani Srbije očekuju zdraviju i čistiju životnu sredinu.\nNaravno da ne mogu, a da se ne osvrnem i na činjenicu da su građani Srbije zanemeli pred informacijom sa koliko novca raspolažu firme Dragana Đilasa i Dragana Šolaka u 17 zemalja u svetu.\nSvi oni koji nam ovih dana spočitavaju i govore da o tome ne treba da govorimo u ovom visokom Domu i da je to pre svega nadležnost državnih organa, ja želim da kažem da je ovo jedina i najviša zakonodavna institucija u kojoj se donose zakoni od važnosti za život građana Srbije, institucija koja prati nadzor nad javnim finansijama i smatram da parlament treba da bude na prvoj liniji u borbi protiv korupcije.\nTakođe, želim da kažem da sam o ovoj temi možda prvi put u Srbiji govorila još 2009. godine, na konferenciji za novinare iznoseći jasne i tačne podatke APR-a o firmama Dragana Đilasa i o novcu koje oni prihoduju. Tada je prošlo pet godina od trenutka kada je on stupio u politiku. Moram da kažem da su tada i institucije i mediji i nevladine organizacije zaćutale.\nU međuvremenu, ova hobotnica o kojoj se danas govori je pustila pipke u 17 zemalja i građani Srbije imaju pravo da znaju o poreklu ovog novca, i institucije Srbije i te kako treba da rade na rasvetljavanju porekla ovog novca i činjenice da li je plaćen porez državi Srbiji za ovaj novac.\nTakođe, mislim da smo mi, nažalost, jedina zemlja u svetu koja ima ovakve razmere korupcije i kriminala, ljudi koji su bili na vlasti i koji bez obzira na sve pokušavaju i plagiraju da se ponovo vrate kako bi otimali novac od građana Srbije, a Srbiju i dalje uništavali.\nPre nego što obrazložim ovaj amandman, želim samo da kažem da mi ceo dan umesto odgovora na poreklo novca, na pranje novca, imamo pretnje, najjezivije pretnje upućene predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, a ja pozivam građane Srbije, pošto raspravljamo o Predlogu zakona o klimatskim promenama, da samo razmisle koliko je kanalizacionih mreža, koliko je reciklažnih centara, koliko je postrojenja za preradu vode moglo da bude izgrađeno od novca koji je, ukoliko se utvrdi, otet od građana Srbije?\nŠto se tiče predloga amandmana koji je grupa poslanika podnela na član 15. stav 2, reč je o produžetku roka za izveštaje o merama prilagođavanja koji se dostavljaju Ministarstvu za zaštitu životne sredine na izmenjene klimatske uslove za one sektore i sisteme u kojima je potrebno smanjiti nepovoljne uticaje.\nDva su razloga zašto smo tražili da se ovaj rok produži. Prvi je zato što te mere prilagođavanja mogu biti različite. U zavisnosti od područja, negde je potrebno održavanje i obnavljanje vlažnih staništa, negde je potrebna kontrola erozije, negde je potrebno pošumljavanje, negde je potrebno više vremena za nasipe.\nDrugi razlog je što za većinu mera je potreban duži period za realizaciju i jedan realan rok. Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Vlada Republike Srbije su shvatili da je produženje roka neophodno i da je važno imati realan rok. Smatram da će i narodni poslanici u danu za glasanje prihvatiti ovaj amandman grupe poslanika.\nZahvaljujem, predsedavajući, kolega Orliću.\nU skladu sa obavezama koje proizilaze iz konvencije Ministarstvo za zaštitu životne sredine priprema Dvogodišnji izveštaj i Izveštaj Republike Srbije prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime.\nS obzirom da je prema pravilima Sporazuma iz Pariza dvogodišnji ažurirani izveštaj počevši od 2021. godine, postaje samo dvogodišnji izveštaj, mi smo predložili da se zbog toga u članu 65. amandmanom izbriše reč „ažurirani“, jer ukoliko ostavimo stari naziv, znači, Dvogodišnji ažurirani izveštaj, to bi moglo da izazove dosta proceduralnih problema u kasnijoj fazi kada se ovakvi dokumenti sa novim nazivom budu dostavljani na usvajanje.\nMislim da je cilj ovog amandmana postignut, jer je reč o potrebi da se ukaže na periodičnost podnošenja izveštaja, a ne na naziv, što je Vlada i prihvatila.\nJa koristim priliku da kolege narodne poslanike i narodne poslanice pozovem da u danu za glasanje glasaju za ovaj amandman kako bi zbog ove tehničke, ali veoma važne stvari ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona o klimatskim promenama.\nUvažene kolege i koleginice narodni poslanici, poštovana ministarko Vujović sa saradnicima, poštovani građani i građanke, mi danas u ovom visokom Domu raspravljamo o Predlogu zakonu o klimatskim promenama, strateški važnom zakonu.\nNesumnjivo je da klimatske promene u svetu postaju sve složenije i kompleksnije i da Zakon o klimatskim promenama treba da stvori uslove za čistiju industriju, za ekološku privredu koja troši manje energije, za zdravu životnu sredinu i za bolje zdravlje građana i građanki Srbije.\nPredlog Zakona o klimatskim promenama treba da omogući našoj privredi da se konačno prilagodi novoj vrsti ograničenja emisija gasova sa efektima staklene bašte, kako bi mogla da bude što konkurentnija na međunarodnom tržištu. To je svakako i prilika i za nove inovacije i za modernizaciju ne samo u sektoru zaštite životne sredine, nego i u sektoru poljoprivrede, saobraćaja, energetike.\nPredlogom ovog zakona Srbija pokazuje da ispunjava svoje međunarodne obaveze, kad to kažem, pre svega mislim na Sporazum iz Pariza. Ovim Predlogom zakona Srbija pokazuje spremnost da se našoj privredi otvore nova tržišta i ovim Predlogom zakona daje se doprinos smanjenju gubitaka i šteta usled elementarnih nepogoda i prirodnih katastrofa. Mislim da ćemo to u narednom periodu odmah po usvajanju ovog zakona te efekte na smanjenje gubitaka i šteta usled elementarnih nepogoda tek videti.\nŠta uređuje ovaj zakon? Po mom mišljenju nekoliko važnih stvari. Pre svega, stvara uslove za smanjenje uticaja čoveka na promenu klime, i promene klime na privredni društveni razvoj kroz monitoring, izveštavanje i verifikaciju aktivnosti, što predstavlja jedan osnov za planiranje i za razvoj.\nOvaj zakon uređuje i obavezu izrade Strategije niskokaloričnog razvoja i Akcionog plana, uređuje dozvole za Emisiju GHG gasova, tu zaista više neće biti nikakve tolerancije, potrebno je da vodimo registar koji će biti u nadležnosti Agencije za zaštitu životne sredine i ovaj zakon uređuje formiranje Nacionalnog saveta za klimatske promene i još mnogo toga.\nNesumnjivo je da će Srbija i u narednom periodu biti izložena sušama i poplavama, želim samo sve da nas podsetim na poplave iz maja 2014. godine, koje su bile najveće poplave u poslednjih 120 godina, i koje su izazvale ekonomsku štetu te godine u visini od 5% BDP-a Srbije.\nKoliko će biti razarajući gubici u svetu u padu BDP-a zbog klimatskih promena je poznato i podaci su alarmantni, a ja ću izneti samo nekoliko tih podataka. U koliko porast temperature bude samo za 1% smanjenje BDP-a će iznositi u periodu od 2020. do 2040. godine 1,20%, u periodu od 2040. do 2100 godine 4,74%. U koliko porast temperature bude u svetu za 2%, u periodu od 2020. do 2040. godine, u svetu će pad BDP-a biti 4,53%, a u periodu od 2040. do 2100. godine 10,2%.\nS obzirom na ove podatke da nas u narednom periodu čeka nekoliko važnih izazova kada je u pitanju zaštita životne sredine, pre svega bi tu istakla kvalitet i dostupnost informacija, zatim, jasno definisanje nadležnosti i postavljanje prioriteta, kompletiranje strateško pravnog okvira, stabilnost sistema finansija u narednih nekoliko godina za potpuno rešenje svih problema u zaštiti životne sredine predviđeno je za Srbiju 15 milijardi evra, to je ogroman novac.\nMislim da nijedna zemlja u EU ovo pitanje nije mogla da reši samo iz budžeta, nego da su i te kako bili dostupni za njihovo korišćenje fondovi EU, mislim da nam je u narednom periodu potrebno dalje jačanje kapaciteta na svim nivoima, što Ministarstvo za zaštitu životne sredine uočava, i naravno, spuštanje teme životne sredine na lokal, akcioni planovi, detektovanje problema i put kojim se tu treba rešavati.\nNekoliko kolega je spomenulo i edukacije, stalne edukacije, podizanje svesti o zaštiti životne sredine i inspekcijski nadzor.\nPo mom mišljenju, za ceo proces zaštite životne sredine u Srbiji važan je i budući proces pregovaranja. On će, po mom mišljenju, zavisiti od nove metodologije, od klasterskog pristupa, od izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije, ali i o realizaciji „Zelene agende“ koja je važna za naš region i koja je potpisana 10. novembra prošle godine, a za čiju implementaciju Evropska komisija je izdvojila devet milijardi evra.\nSvakako da je ekonomska stabilnost u Srbiji uslov za ulaganje u zaštitu životne sredine i ja bih se delimično složila sa onim kritičarima koji kažu da je u periodu od kad je SNS na vlasti, od 2012. godine, moglo da se uradi više. Da, delimično bih se složila sa tim njihovim konstatacijama, ali moram da ih podsetim da smo 2012. godine, prvo, morali da spašavamo zemlju od bankrota, pa smo onda morali da otvaramo nove fabrike, nova radna mesta, da ulažemo u infrastrukturu Srbije.\nBudžet za Ministarstvo za zaštitu životne sredine iz godine u godine raste. Dakle, 2018. godine je iznosio 5,8 milijardi dinara, 2019. godine je iznosio 6,2 milijarde dinara, 2020. godine je iznosio 7,9 milijardi dinara, a 2021. godine iznosi 8,3 milijarde.\nMislim da ste vi za kratko vreme kao Ministarstvo za zaštitu životne sredine dosta toga uradili. To radite transparentno i rekla bih da postavljate standarde kako treba rešavati pitanja zaštite životne sredine i to smo mogli da vidimo i juče kada je u pitanju bio požar u Pančevu i pre neki dan kada ste potpisivali u Kosjeriću važan ugovor za zamenu kotlarnica i mnogo toga što se dešava i, takođe, kada se pojavio požar u Kovinu. Dakle, veoma transparentno radite, idete u susret problemima. Tačno kao Ministarstvo navodite šta treba da se uradi i u kom će roku. Zato kažem da je to veoma važno, jer postavljate standarde kako treba da se stvari i problemi u zaštiti životne sredine rešavaju.\nKada su u pitanju investicije koje ste do sada pokrenuli, ja bih izdvojila samo nekoliko, po mom mišljenju, veoma važnih. To je ulaganje od 100 miliona evra u recikliranje, da je uključeno 30 jedinica lokalne samouprave, 200 miliona evra u izgradnji 28 postrojenja. U 28 lokalnih samouprava na osnovu samo ovog ulaganja će biti rešeno 70% kanalizacije. Zatim, konkurs za uklanjanje nesanitarnih deponija, ekološka vozila, merači koji su postavljeni za merenje vazduha na ključnim mestima u Beogradu.\nKada je u pitanju grad Beograd, moram da istaknem da bi rešavanje deponije u Vinči i izgradnja kanalizacije na levoj obali Dunava, kada je u pitanju grad Beograd, ekološke teme nekako stavila u neki poseban epilog. Mislim da su to dve ključne stvari za grad Beograd i da je veoma važno da dobijemo tačne informacije kada će se te dve stvari rešiti.\nMoram i ja da istaknem da je Zelena poslanička grupa, kao neformalna grupa koja se bavi pitanjima zaštite životne sredine i koja okuplja veliki broj narodnih poslanika i poslanica iz svih poslaničkih grupa, podnela nekoliko amandmana. Mislim da smo kao Zelena poslanička grupa usmereni na aktuelizaciju teme zaštite životne sredine i održivog razvoja. Želimo da se ove teme nađu i da dobiju prioritet u odlučivanju u ovom visokom domu.\nNa kraju, želim da istaknem da se Srbija izuzetno dobro bori sa pandemijom korona virusa, da sve naše ekonomske parametre održavamo stabilnim, da ćemo se u narednom periodu posebno boriti protiv kriminala i korupcije, posebno protiv onih koji zloupotrebljavaju svoj položaj, koji su se neovlašćeno obogatili i koji su svoje račune i novac izneli na račune, koliko sada čujemo, na Mauricijusu i u Švajcarskoj. Za sve to još uvek ne odgovaraju. Verujem da će tužilaštvo u narednom periodu pokrenuti pitanje svih ovih ljudi koji nas godinama opterećuju lažima i prevarama, koji se kriju iza neizlaska na izbore, a opljačkali su građane Srbije dok su bili na vlasti.\nU danu za glasanje, kao i moje kolege narodni poslanici i narodne poslanice iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić – za našu decu, ću podržati ovaj predlog zakona.\nUvažene koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre Selakoviću, uvaženi građani i građanke Srbije koji pratite naš rad, mnogo toga je rečeno juče i danas o ovom izveštaju poslednjem Evropske komisije, šestomesečnom, ali i zaključcima koje je grupa poslanika predložila parlamentu članova Odbora za evropske integracije.\nOno što je nesumnjivo jeste da je ovaj poslednji izveštaj pokazao da je Srbija čvrsto posvećena procesu pristupanja evropskih integracija i neophodnim reformama.\nJa ove predložene zaključke lično doživljavam kao poziv na još energičniju međusobnu saradnju Srbije sa našim evropskim partnerima sa ciljem daljeg približavanja Srbije članstvu u EU.\nIz Izveštaja se, dakle, jasno vidi, što je nesumnjivo više puta juče i danas i rečeno, da nema nazadovanja Srbije u bilo kojoj određenoj oblasti, uprkos činjenici da je prethodna Vlada radila u teškim okolnostima, i političkim i ekonomskim i zdravstvenim zbog pandemije, ali i zbog bojkota institucija, zbog nasilnih protesta opozicije i redovnih parlamentarnih izbora.\nJasno je da je ovaj Izveštaj Evropske komisije pisan po novoj metodologiji, po novoj metodologiji koju je Srbija prihvatila i, kako je juče ministar Jadranka Joksimović istakla, koja je povezana danas u šest klastera.\nTakođe, više je nego jasno da su države članice EU učestvovale u pisanju ovog Izveštaja po novoj metodologiji, što je nestimulativno za nas i što državu Srbiju podstiče u daljem radu i sprovođenju reformi, ali uz žaljenje što nije održana politička međuvladina konferencija na najvišem nivou na kojoj bi se uz učešće Srbije govorilo i dogovaralo o implementaciji nove metodologije.\nNaravno, mi razumemo objektivne okolnosti zbog kojih se suočava ceo svet, znači pandemije, ali i Bregzita i donošenja budžeta u EU i sigurno će biti u narednom periodu prilike da se na najvišem nivou o tome govori. To ne znači da mi danas ovde u ovoj raspravi i našim građanima i našim evropskim partnerima ne treba da kažemo da Srbija želi da bude proaktivna u svom pristupanju EU, da želi da bude još efikasnija u reformama.\nKada govorimo o našoj efikasnosti u reformama moram da kažem da je država Srbija preduzela određene aktivnosti i postigla određene rezultate odmah posle 6. oktobra kada je ovaj Izveštaj prezentovan i odmah pošto je konstituisala svoje institucije, dakle novi saziv parlamenta i novu Vladu.\nU prethodnom sazivu parlamenta mi smo ispravili većinu zamerki Evropske komisije. Nastavili smo to i u ovom sazivu parlamenta sa ukidanjem hitnih postupaka, a zarad građana Srbije moram da kažem da i u EU članice EU imaju hitne postupke u svojim parlamentima, ali na nivou do 10%. Dakle, i mi se trudimo da imamo taj nivo.\nDakle, duplirali smo radno vreme za usvajanje budžeta, dupliraćemo sigurno i u narednom periodu za mnoge druge zakone, održavamo sednice odbora van sedišta parlamenta, javna slušanja. Nova Vlada je već uputila Narodnoj skupštini Republike Srbije ustavne amandmane koji su od strane Evropske komisije ocenjeni veoma visoko i čije usvajanje očekujemo na proleće u našem parlamentu. Imamo, znači, kompletan implementacioni plan za prvi klaster, za vladavinu prava.\nVlada Republike Srbije je medijsku strategiju spremila, spremila je Akcioni plan, spremila je Predlog radne grupe koja će se baviti bezbednošću i zaštitom novinara. Usvojili smo Kodeks ponašanja, GREKO preporuke su na jedan javan i transparentan način prikazane. Očekujem da posle Božića po Julijanskom kalendaru budu nastavljeni međustranački razgovori, iako moram da kažem da i u prethodnim razgovorima sve ono što je opozicija tražila, sve je ispunjeno. Uprkos tome, deo opozicije nije izašao na izbore, uprkos tome opozicije kod naših evropskih partnera proziva Srbiju zbog slobode medija, a vanparlamentarna opozicija je zastupljena na društvenim mrežama i u medijima više nego ikad, zato što ima nas koji smo bili opozicija i koji smo svedoci kakvo je bilo stanje u medijima u Srbiji od 2008. do 2012. godine. Verujem da to naši evropski partneri na pravi način vrednuju.\nTakođe, zaista verujem da će sve ovo, što smo konkretno preduzeli i konkretno uradili, već u prvim mesecima posle ovog izveštaja u nekom sledećem izveštaju biti na pravi način prezentovano.\nSrbija je ozbiljan kandidat, mi imamo ozbiljne funkcionalne institucije. Sve ovo što radimo kada su u pitanju evropske integracije radimo zbog nas, radimo zbog naših građana. Pokazali smo efikasnost u ovoj borbi sa pandemijom. Pokazali smo ekonomsku stabilnost. Moram da kažem da nismo bili nikome na teretu. Pokazali smo solidarnost za zemljama u regionu sa zemljama EU, što smatram veoma važnim. Odlično se nosimo sa migrantskom krizom.\nPitanje ljudskih prava, pitanje rodne ravnopravnosti, pitanje položaja nacionalnih manjina nije deklarativno pitanje u Srbiji. To pokazuje činjenica da smo Konvenciju Saveta Evrope o sprečavanju nasilja nad ženama i decom usvojili među prvim zemljama i veliki deo te Konvencije implementirali.\nMi smo jedna od 10 zemalja u svetu po rodnosenzitivnoj vladi. Kada je u pitanju položaj nacionalnih manjina svi naši zakoni su usklađeni sa evropskim zakonima, svih 26 nacionalnih manjina uživa prava u Srbiji.\nVolela bih i bila bih srećna kada bi i srpska nacionalna manjina u regionu i zemljama EU imala ista ona prava koje nacionalne manjine imaju u Srbiji.\nNeko od kolega je juče pomenuo Sloveniju, a ja ću pomenuti da Srbija nema svoju nacionalnu manjinu ni u Bugarskoj kao članici EU, pored Slovenije, nema ni u Albaniji.\nMnogo kolega je ovde govorilo o ekologiji. Sve što su rekli je tako. Mi ćemo naša ekološka pitanja rešiti uglavnom kada otvorimo klaster vezan za ekologiju. Ali, moram da spomenem da je premijerka Brnabić 10. novembra 2020. godine, potpisala Zelenu agendu za Zapadni Balkan i da je upravo Zelena poslanička grupa, kao neformalna grupa u ovom parlamentu, koja je prva osnovana u regionu, pokrenula na onlajn konferenciji saradnju sa kolegama iz regiona u vezi implementacije Zelene agende.\nRazgovarali smo sa kolegama iz Severne Makedonije, iz Crne Gore, iz Bosne i Hercegovine, upravo o tome šta je to što naši parlamenti treba prvo da urade kada je u pitanju implementacija Zelene agende.\nPut ekonomskog razvoja i regionalne saradnje je najbolji način za jačanje stabilnosti i ubrzanja pristupanja procesu evropskih integracija. Mislim da je Mali Šengen najbolji primer stabilnosti i međusobne saradnje Zapadnog Balkana.\nNaravno da Srbija želi da sve zemlje u regionu napreduju ka EU, ali moram da kažem da Albaniji i Severnoj Makedoniji nisu odobreni pregovori, da je Severna Makedonija promenila čak i ime, da je Albanija dobila dodatne zahteve, iako je spoljnu politiku već 100% uskladila sa EU.\nTako da, ovi pregovori sa EU, koju vodi Srbija, nimalo nisu laki, kompleksni su. Mislim da toga moramo da budemo svesni.\nNa kraju svog izlaganja želim da kažem koliko je EU bila najveći investitor u Srbiji. Imam podatke sa EU info sajta. U poslednjih 10 godina, do 24. aprila 2020. godine, EU je, kada su u pitanju direktne strane investicije u Srbiji uložila 15,4 milijardi. Samo 63.000 građana i građanki Srbije radi u Srbiji u nemačkim kompanijama, 25.000 građana i građanki radi u 500 italijanskih kompanija koje su ovde otvorene, ali zato molim EU, u stvari, ja im predlažem da više otvore vrata i za naše uspešne kompanije odavde. Privredna komora Srbije, kada je to u pitanju, bori se i želim da ih ovom prilikom podržim da tu borbu nastavi i dalje.\nNikada nećemo zaboraviti koliko je EU pomogla Srbiji posle poplava. Dakle, 170 miliona evra je tada bila pomoć, dali su i 600 miliona evra, što nije mala pomoć za migracije. U martu ove godine je ponudila Srbiji 93 miliona evra za borbu protiv Kovid-19. Moram da istaknem da je za zemlje zapadnog Balkana sedmogodišnjim budžetom predviđeno iz EU 12,5 milijardi evra.\nIako se radi o velikoj sumi novca predviđenoj za zemlje zapadnog Balkana, puna integracija u EU ipak donosi značajnu korist, a to ću uporediti sa sredstvima koje je dobila Hrvatska, kao najmlađa punopravna članica EU, dakle, skoro duplo od ovog novca koje su dobile sve zemlje zapadnog Balkana, 22 milijarde evra.\nDakle, EU može uvek da računa na Srbiju, kao što je to uvek i računala u svojoj istoriji, a na nama je da što pre sprovedemo reforme i da postanemo punopravni član.\nU danu za glasanje podržaću predložene zaključke.\nPoštovani predsedavajući, uvažena predsednice Vlade, gospođo Brnabić, poštovani prvi potpredsedniče Vlade, gospodine Dačiću, kolege i koleginice narodni poslanici, pa posle mesec i po, nešto više od mesec i po dana stekli su se uslovi za ukidanje vanrednog stanja, a današnja rasprava je upravo prilika da se kaže da se Srbija uspešno prilagodila novonastaloj situaciji u sprečavanju zaraze Kovidom-19.\nMislim da ćete se složiti sa mnom da smo na vreme progutali gorku pilulu i uveli teške mere koje su za cilj imale da sačuvamo živote ljudi i u tome smo uspeli, iako ta borba još uvek traje, iako su izazovi svakodnevni.\nMoja poruka i moj kolega iz SNS iz ovog visokog doma danas je, da mi nećemo odustati od borbe za životom, da borba protiv Koronavirusa i dalje traje i da ona nije poligon, niti sredstvo za političko delovanje i za zloupotrebu kakvu smo mogli da vidimo danas na početku zasedanja u režiji narodnog poslanika Boška Obradovića.\nKo nije razumeo ili nije želeo da razume da je u Srbiji postojao osnov za katastrofu zbog razornog delovanja Koronavirusom i da je vanredno stanje pružilo pravni okvir da se uvedu neophodne mere i da se privremeno ograniči kretanje ljudi da bismo sačuvali živote, po mom mišljenju ima problem sa realnošću sa kojom se danas suočava ceo svet. Posle ovih mesec i po dana, možemo sa sigurnošću da kažemo da se nije reagovalo na vreme i odlučno, ozbiljno bi doveli u pitanje živote ogromnog broja građana Srbije.\nSrbija je izbegla crni scenario kakve su imale mnogo razvijenije zemlje od nas i u tome smo uspeli zato što smo sačuvali naš zdravstveni sistem i zato što nismo dozvolili da nam ljudi umiru zbog nedostatka medicinske opreme. Zbog toga je za sve učinjeno do sada u sprečavanju širenja Koronavirusom bio veoma važan stav medicinske struke, naših sjajnih lekara, ali i političke hrabrosti i liderstva koje je pokazao predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, ali i ceo državni vrh.\nNije bilo lako trčati trku za životom u prethodna dva meseca, nije bilo lako da imamo pune prodavnice, da nabavimo lekove, da obezbedimo laboratorije, da obezbedimo maske, rukavice, respiratore i sve što je potrebno da bi život građana funkcionisao normalno, nije bilo lako vratiti desetine hiljada ljudi iz inostranstva koji su bili zarobljeni na granicama i zato je važno da se po mom mišljenju u ovoj raspravi danas, ali i u narednim danima veoma transparentno i jasno pokaže šta je sve preduzeto, koliko je novca potrošeno za te preduzete mere.\nJa znam koliko to dnevno oduzima vremena, s obzirom na redovne aktivnosti, ali zbog toga što se pojavljuju dezinformacije veoma je važno da se neke stvari i ponavljaju i da građani Srbije upravo do zvaničnih predstavnika Vlade čuju i zvanične informacije.\nDeo opozicije, kao što možemo da vidimo i danas, odbio je učešće da učestvuje u parlamentu. Oni su prethodnih dana i pozivali građane Srbije da krše mere Vlade Republike Srbije, rizikuju svoje zdravlje i izađu na ulice. Oni su na žalost i uništili aplauz koji je bio namenjen našim sjajnim lekarima i medicinskom osoblju lupanjem u šerpe, ali su otišli i korak dalje, po mom mišljenju i mišljenju većine mojih kolega, time što su zloupotrebili decu u političke svrhe.\nPoštovani građani Srbije, nikada se do sada u Srbiji nije desilo da bilo ko u političke svrhe, kao što je to uradio Dragan Đilas, koristi decu, koristi porodicu koja je svetinja i koja je osnovna ćelija društva.\nPolitika Saveza za Srbiju jednostavno nema racionalnog objašnjenja. Njihov cilj je da pošto-potom dođu na vlast i prosto njihove performanse i sve ono što žele možda i u narednom periodu da urade, na to nas podsećaju gotovo svakodnevno. Prvo je to uradio Dragan Đilas sa svojim suzama zbog njegove dece koja nisu pomenuta, a danas je to uradio Boško Obradović, koji po ko zna koji put do sada, kao narodni poslanik, nije poštovao ni ovaj dom, niti je poštovao zastavu Srbije kao državni simbol.\nZamolila bih građane Srbije samo da zamisle u svojim glavama samo jedan dan na vlasti Boška Obradovića. Kakav je bio Dragan Đilas, to vrlo dobro znamo, koliko je dece i porodica zaplakalo zbog 400 hiljada ljudi koji su ostali bez posla kada je on bio na vlast vrlo dobro znaju građani Srbije nasuprot njegovih 619 miliona evra koliko je on prihodovao, a da mi to znamo dok je bio na vlasti.\nTakođe, želim da zamolim građane Srbije da razmisle o tome kada je Srbije, s obzirom na to da se ekonomske mere za oporavak privrede od virusa Koronavirusa već primenjuju, znači da razmisle kada je Srbija u svojoj novijoj političkoj istoriji mogla od svojih prihoda za ekonomski oporavak, od bilo čega, da izdvoji 5,1 milijardu evra.\nTakođe, želela bih da pošaljem još dve poruke. Prva je da treba da spustimo loptu, da prosto spustimo tenzije, ukoliko je to uopšte moguće, s obzirom da se izborne radnje nastavljaju i da su izbori 21. juna, ali da razmislimo da nam je u ovim teškim vremenima potrebna podrška, potrebna solidarnost, potrebno razumevanje, a 21. juni će svakako biti datum kada će se građani Srbije izjašnjavati u kakvoj Srbiji želimo da živimo i šta je najbolje za našu decu.\nPitanje nestale dece je nesumnjivo teška i bolna tema koja je ostavila mrlju na nas kao društvo zbog kriminalne grupe koja je harala otimajući decu od majki iz porodilišta, od roditelja, a da pri tome tužilaštvo i institucije države u tom trenutku nisu reagovale.\nSvaka od ovih priča koju smo čuli od roditelja nestale dece izaziva buru emocija u svakom od nas i nenadoknadivu bol sa kojom se suočavaju i žive roditelji nestale dece.\nPrvi korak u pokušaju rešenja ovog problema je upravo predloženi zakon o nestalim bebama, zakon koji nije savršen i zakon koji ima puno manjkavosti, ali koji je neophodan za početak rešavanja svih okolnosti i činjenica u vezi nestalih beba.\nUdruženja roditelja, nevladine organizacije, opozicija, deo opozicije, svi ostali učesnici imali su i još uvek imaju različito viđenje ovog problema, iako je rasprava i kreiranje ovog zakona trajalo godinama unazad pitanje je da li bi za još toliko vremena mi došli do potpune saglasnosti do konsenzusa za predloženo rešenje.\nMeđutim, ono što treba danas da se kaže u ovom visokom domu je činjenica da se ovaj problem decenijama gurao pod tepih, da se sa roditeljima koji su godinama bili u potrazi za nestalim bebama nije razgovaralo, da se nije reagovalo na njihove podnete tužbe. Zato predstavnicima opozicije, dela opozicije zameram što ovaj problem nisu rešavali, što korist decu u političke svrhe i u što u svojim izjavama i reakcijama se kriju iza lažnog bojkota i što nisu imali i nemaju ni sada hrabrosti, ni stručnosti da se suoče sa ovim problemom.\nŽalosno je što se na bilo koji način sa ovom temom pojedinci utrkuju za skupljanje jeftinih političkih poena koristeći decu i što nam sada drže lekcije oni koji su bili nemi i koji su sedeli skrštenih ruku kada se trebalo uhvatiti u koštac sa rešavanjem ovog problema i ovo su činjenice i zato je suvislo pitanje za njih, koji danas nisu ovde i koji ne iznose svoj stav u ovom visokom domu, nego se kriju iza nekih saopštenja ili nekih povremenih javnih nastupa, dakle, zato je pitanje za njih – šta ste uradili?\nNažalost, manipulišu i bolesnom decom crtajući nam mete na čela, a usvojili smo Zojin zakon, osnovali Fond za lečenje bolesne dece u inostranstvu koji se svake godine uvećava sredstvima. Da li je taj novac dovoljan? Naravno da nije, ali se on svake godine povećava i omogućava i našoj bolesnoj deci da se leče.\nMislim da je velika razlika između onih političara i narodnih poslanika koji žele da se ovaj problem reši i onih kojih nažalost koriste ovu temu da bi se ubrao neki jeftin politički poen.\nJa verujem ministru Stefanoviću i ministarki Neli Kuburović koji su istakli da se u izradi Predloga ovog zakona da su se rukovodili realnim mogućnostima i savetima Saveta Evrope.\nNajvažnije preporuke Komiteta Saveta Evrope bile su da se prošire DNK analize i na roditelje koji žive u inostranstvu i sa drugom preporukom, koja je uzeta u obzir, predviđeno je uzimanje u obzir konačne presude koja utvrđuje činjenice u vezi sa smrću deteta. Upravo ova dva člana Predloga zakona pozdravio je i Komitet ministara Saveta Evrope ocenivši da imaju potencijal da povećaju efikasnost postupaka i dovedu do pružanja kredibilnog odgovora roditeljima. Zbog građana Srbije želim da kažem da je Komitet ministara Saveta Evrope nekoliko puta do sada reagovao upozorenjima, spremao je veoma oštru rezoluciju čije bi posledice osećali građani Srbije da nismo predložili ovaj Predlog zakona.\nDakle, moje mišljenje je da ovaj Predlog zakona nije mrtvo slovo na papiru, da on stvara osnovu da problem počne da se rešava, ali jasno je za je potrebna i velika upornost. Mislim da Srbija danas ima mehanizme i snagu i upravo tu upornost da se izbori sa ovim problemom. Niko ne kaže da će ova borba biti laka zato što je za neke slučajeve prošlo i više decenija od mogućeg učinjenog krivičnog dela, ali predstavlja, kao što sam rekla, neophodan i važan korak u rešavanju ovog problema.\nTakođe, činjenica je da nijedan zakon koji je ušao u skupštinsku proceduru nije usvojen u toj formi bez amandmana, za koje verujem da će pojedini i mnogi od njih biti prihvaćeni. Verujem da će u raspravi u pojedinostima ovaj zakon biti popravljen i da će ovo biti prvi korak da ispravljamo nepravdu i zločin bez kazne koji nas sve na neki način tišti i koji je bio osnova i podstrakač da do ovog Predloga zakona dođemo. Zahvaljujem.\nPoštovane kolege i koleginice, mi u ovom visokom Domu raspravljamo o setu predloga zakona koji unapređuju život građana Srbije od podsticaja preduzetništvu do projekata za izgradnju toplovoda Obrenovac-Novi Beograd, zatim o trgovini između Srbije i Evroazijske unije, a sa druge strane imamo one koji su uništili Srbiju, koji su 2012. godine poraženi a to ne mogu da shvate i koji zagovaraju bojkot i imamo one, odnosno te iste ljude koji su podržali snimanje filma „Vladalac“, koji smo ovih dana mogli da vidimo, koji je čista propaganda i koji sa puno mržnje govori o predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\nNesumnjivo je da film govori o onima koji to čine, o njihovom karakteru, o njihovim vrednostima, o njihovom poljuljanom samopouzdanju, o njihovim frustracijama, nego o legalno izabranom predsedniku koji je na poslednjim predsedničkim izborima osvojio onoliko glasova, samo koliko oni mogu da sanjaju.\nZbog toga, obraćajući se pre svega građanima Srbije, koji nadam se slušaju ovaj prenos i koji znaju da će za nedelju-dve biti raspisani redovni parlamentarni i lokalni izbori, želim da podelim svoj stav i svoje razmišljanje.\nPrvo, da li u svetu postoji demokratska država u kojoj novinari, krijući se iza istraživačkog novinarstva, lažima, prikazuju profil predsednika Srbije Aleksandra Vučića crtajući mu bezbroj puta pre toga metu na čelu, a potom kažu kako u Srbiji vlada medijski mrak i diktatura.\nDa li bi na N1 televiziji, recimo, bio prikazan film o Draganu Đilasu o tome kako i na koji način je on zaradio toliki novac dok je bio u izvršnoj vlasti, koliko je ljudi ostalo bez posla, koliko je fabrika zatvoreno, koliko je mladih ljudi otišlo iz inostranstva ili film o tome koliko su puta crtali, kao što sam rekla, metu na čelu Aleksandru Vučiću i sve pretnje njemu i njegovoj porodici?\nDa li bi na toj televiziji bio prikazan film o Bošku Obradoviću, o tome koliko je puta uvredio žene, o vešalama na Terazijama, o tome kako je ušao upravo sa Draganom Đilasom u RTS, o tome kako je imao napad sa svojim pristalicama na novinarku Pinka, Gordanu Uzelac, na predsednicu parlamenta Srbije, Maju Gojković?\nTo je pitanje o kojem građani Srbije treba da razmisle.\nOno što je posebno zabrinjavajuće u ovom filmu što su protagonisti filma koji je prikazan, koji se evo sada i dalje prikazuje na „jutjubu“, preko televizije N1, podelili građane Srbije i ponizili ih zato što podržavaju Aleksandra Vučića i podelili ih na one koji ga podržavaju i one koji su protiv njega, što je nedopustivo.\nŽalosno je i što su prevazišli sami sebe i što okrivljuju Srbe da su okupirali Glinu i Sarajevo i što su devedesete godine njima u glavi, što ih nažalost oni prizivaju.\nUprkos svemu, ne mogu da ospore postignute rezultate, ne mogu da ospore rad, ne mogu da ospore uloženu energiju i ne mogu da ospore činjenicu da Aleksandar Vučić, kao predsednik Srbije, brine o interesima Srbije.\nNaravno da ću danu za glasanje podržati ovaj Predlog zakona.\nPoštovane kolege i koleginice narodni poslanici, uvaženi ministre složila bih se sa vama da nismo završili posao i da je ovaj predlog zakona o Memorijalnom centru „Staro sajmište“, zapravo jedan prvi važan korak koji treba na pravi način da obeležimo stradanje srpskog naroda u 20.veku.\nIstorijska obaveza prema našim precima i drugim narodima koji su bili žrtve nacističkog koncentracionog logora na Beogradskom sajmu je da podignemo ovaj memorijal. Ovo je strašno mesto stradanja u kome su logoraši ubijani na najsvirepiji mogući način i u ovom koncentracionom logoru život je izgubilo preko 18 hiljada Srba, Jevreja, Roma i ostalih antifašista.\nZašto to do sada nije učinjeno? To je pitanje koje treba da se postavi nekome pre nas. Imali su priliku, a treba da odgovore zašto je nisu realizovali.\nSkupština grada Beograda je 2014. godine pokrenula ovu inicijativu, oformila komisiju čiji je krajnji rezultat upravo Predlog ovog zakona o kojem danas raspravljamo.\nNaša poruka je da moramo da čuvamo sećanje na Holokaust i da treba da se borimo protiv prekrajanja istorije koja je nažalost u ovim vremenima u kojima živimo sve izraženija. Zato nije izostala ni podrška predsednika Srbije Aleksandra Vučića predlogu člana Predsedništva BiH iz Republike Srpske, Milorada Dodika, da se u Donjoj Gradini podigne jedan memorijal koji će trajno ukazivati šta se desilo Srbima u Jasenovcu. Ne smemo biti neodgovorni prema generacijama koje dolaze i to je veoma važno.\nŽelim da istaknem da smo nedavno u Moskvi na sastanku sa Mešovitim komitetom, zapravo Komisijom Narodne skupštine Republike Srbije i Ruske Federacije upravo započeli ovu temu i da smo pokrenuli inicijativu za očuvanje istorijskog sećanja na borbu protiv fašizma sa ciljem da se sačuva prava istina o kreiranju slobodne Evrope. Izuzetno važnim smatram i pokretanje inicijative predsednika Srbije Aleksandra Vučića za formiranje Komisije o popisu NATO žrtava, spomenik Stefanu Nemanji, koji čekamo preko 800 godina. Sve je to naša obaveza i dužnost prema našim precima, istorijskom nasleđu, ali i mladim ljudima i njihovoj budućnosti.\nSve ovo što se dešava na prostorima Crne Gore sa spornim Zakonom o slobodi veroispovesti ima za cilj otimanje srpske imovine i koji mesecima unazad u litijama u Crnoj Gori i van nje okuplja desetine hiljada Srba, zatim sa Predlogom zakona u BiH da se odlukom Ustavnog suda u BiH uzme Zakon o poljoprivrednom zemljištu na celoj teritoriji BiH, zatim i činjenica da Priština već sedam godina bez kazne ignoriše implementaciju Briselskog sporazuma. Sve to nije nimalo slučajno. Sve je to udar na Srbiju sa ciljem da se izazove reakcija Srbije i da se, kao što je predsednik Aleksandar Vučić u jednoj emisiji sinoć rekao, kao i devedesetih godina Srbija okrivi za sve.\nKao što sam i rekla, sve to nije nimalo slučajno, kao ni bojkot, ni najprizemnije uvrede za predsednika Srbije i njegovu porodicu, film koji smo sinoć gledali, koji je prikazan na jednoj televiziji, i sve to predstavlja svojevremeno jednu vrstu podela koje su naša boljka svih ovih godina i koje predstavljaju jedan veliki problem kada je u pitanju srpski narod.\nMeđutim, građani Srbije veruju Aleksandru Vučiću, veruju SNS. Podražavaju njegovu politiku i znaju da Dragana Đilas i njegovi sledbenici koji zagovaraju bojkot su u stvari protivnici normalnom životu i razvoju Srbije. Građani Srbije nikada ne mogu zaboraviti kako se Dragan Đilas obogatio, a kako je građane ostavio u bedi. To je nešto što pred ove izbore treba da istaknemo kao i naš program za Srbiju 2025. i sve ovo iz oblasti kulture, istorije i kulturnog nasleđa što činimo i što je zajednički i pozitivan rezultat svih nas.


Ekonomija - datum: 2018-01-11 PODACI ZA KOMERCIJALNE BANKE Obavezna rezerva 232,6 miliona\nPrema podacima Centralne banke (CBCG), obavezna rezerva banaka na kraju novembra iznosila je 232,6 miliona eura, od čega je na računima obavezne rezerve banaka u zemlji izdvojeno 51,3 odsto, a na računima CBCG u inostranstvu 48,7 odsto.\n– Prosječno stanje ukupnih depozita banaka u oktobru, koji čine osnovicu za obračun obavezne rezerve, bilo je 3,15 milijardi eura. Od ukupnog nivoa depozita na one po viđenju odnosi se 60,7 odsto, a na oročene 39,3 odsto – pokazuju podaci CBCG.\nBanke u Crnoj Gori su izdvojile obaveznu rezervu na osnovu odluke CBCG kojom je uspostavljen sistem obračuna obavezne rezerve primjenom stope od 7,5 odsto na dio osnovice koju čine depoziti po viđenju i depoziti ugovoreni sa ročnošću do jedne godine i stope od 6,5 odsto na dio osnovice koju čine depoziti ugovoreni sa ročnošću preko jedne godine.\nNa depozite ugovorene sa ročnošću preko jedne godine, koji imaju klauzulu o mogućnosti razročenja u roku kraćem od jedne godine, primjenjuje se stopa od 7,5 odsto. A.Đ.


CarGo: Izmene Zakona o prevozu putnika zabranjuju upotrebu digitalnih aplikacija - Dijalog.net\nNaslovna IT Događaji CarGo: Izmene Zakona o prevozu putnika zabranjuju upotrebu digitalnih aplikacija\nCarGo: Izmene Zakona o prevozu putnika zabranjuju upotrebu digitalnih aplikacija\nPostavljeno 25. July 2018.\nBeograd, 23. jul 2018. – Kompanija CarGo saopštila je da je neodgovorna izjava pomoćnika ministra za saobraćaj Saše Stojanovića da "Nacrt Zakona o prevozu putnika ne zabranjuje upotrebu digitalnih aplikacija u delatnostima koje se bave organizacijom prevoza putnika".\nPomoćnik ministra za saobraćaj Saša Stojanović je rekao ranije da izmene Zakona o prevozu putnika propisuju obavezu taksista da koriste taksimetar, da izdaju račune i pečatiraju ga, ali dodaje da to ne znači i zabranu upotrebe digitalnih aplikacija u delatnostima koje se bave prevozom putnika.\nKako je CarGo naveo u saopštenju, ovim izmenama Zakona o prevozu putnika u značajnoj meri se "ograničava dalji razvoj delatnosti prevoza putničkim vozilom, obeshrabruje se korišćenje novih tehnologija, inovativno poslovanje i razvoj konkurencija ne srpskom tržištu".\nKako su naveli, neke od najproblematičnijih stavki iz nacrta Zakona o prevozu putnika su – da ne predviđaju digitalnu aplikaciju kao zamenu za tehnološki zastareli taksimetar, zatim insistiraju na pečatu što je suprotno Zakonu o privrednim društvima i naporima Vlade Srbije da se digitalizuje srpsko tržište.\n"Smatramo da je nečuveno da se prevozom putnika putničkim vozilom može baviti samo taksi prevoznik", ocenio je direktor CarGo kompanije Vuk Guberinić.\nDodaju da su problematične i stavke po kojima je dozvoljen samo određen broj taksi prevoznika, čime se, kako su naveli, ograničava mogućnost ulaska na tržište kvalitetnije ponude.\n"Nov nacrt Zakona propisuje i fiksiranu cenu prevoza, što onemogućava pružanje kvalitetnije ponude ili efikasnije, odnosno jeftinije usluge građanima. Propisuje i izuzetno restriktivne uslove za nove vozače i automatsko 'priznavanje kvalifikacija' postojećim vozačima bez obzira na realno stanje, čime se otvoreno ograničava konkurencija", naveli su.\nPrema njihovim rečima, izmenama se insistira da taksi vozač ima završenu tačno određenu srednju školu, čime se ograničava sloboda rada drugim građanima, a ograničenjem "jedna dozvola, jedan vozač, jedno vozilo" u Beogradu, troškovi neefikasnosti se svaljuju na građane.\nDodaju da nov nacrt Zakona o prevozu putnika propisuje fotokopije dokumenata, što je, kako su istakli, suprotno Zakonu o elektronskom dokumentu i naporima Vlade u pravcu digitalizacije.\n"Odredbom da preduzetnik mora 12 meseci da ima prebivalište u JLS pre nego što sme da registruje preduzetničku radnju za taksi prevoz, smatramo da se ograničava kretanje, odnosno relokacija i rad unutar Srbije", naveo je CarGo u saopštenju.\nKako su naveli, izmenama je "namerno i direktno onemogućena usluga iznajmljivanja vozila sa vozačem", osim u nekoliko određenih slučajeva, a odredbom da "limo vožnja mora biti 'dogovorena u sedištu prevoznika'" zakonski se zabranjuje dogovaranje telefonom, putem interneta ili na drugi način, što je suprotno Zakonu o obligacionim odnosima.\nCarGo je upitao pomoćnika ministra za saobraćaj Sašu Stojanovića "zašto važan sektor IT zajednice nije bio uključen u radnu grupu Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture koja se bavila ovim izmenama, a u kojoj su učestvovali predstavnici Taksi udruženja".\nDodaju da je sporno i to što se IT sektor ponudio da se uključi u rad na Nacrtu Zakona o prevozu putnika.\nRanije je Stojanović izjavio da je izrada propisa završena, a da će predlog Zakon o prevozu putnika ići na izglasavanje u Skupštinu Srbije po hitnom postupku.\nCarGo je upitao "zašto postoji nužnost da te odredbe, u čijem kreiranju nisu učestvovali svi relevantni sagovornici, što pre stupe na snagu“ i „zašto će se o predlogu Zakona o prevozu putnika odlučivati po hitnom postupku“.\nU maju su taksisti blokirali centar Beograda tražeći da se kompaniji CarGo zabrani da uz pomoć istoimene digitalne aplikacije organizuju prevoz putnika. Protest je prekinut kada su predstavnici taksi udruženja ušli u radnu grupu Ministarstva saobraćaja u kojoj su se bavili izmenama Zakona o prevozu putnika.\nPrethodno NKEU povodom godinu dana od pokretanja Unutrašnjeg dijaloga o KiM\nSledeće Prva inicijalna javna ponuda na Beogradskoj berzi\nNovi izveštaj Evropske komisije potvrdio važnost digitalne otpornosti u kriznim vremenima\nBrisel, 12. jun 2020. – Evropska komisija je objavila rezultate Indeksa digitalne ek…\nEvropska komisija traži da se vodeće internet kompanije oporezuju tamo gde prave profit\nBuenos Aires, 23. jul 2018. – Na sastanku ministara finansija i guvernera cent…\nTop Tags Društvo konkurs Vlada Republike Srbije Evropska komisija Srbija i Evropska unija mediji Evropska unija vladavina prava mladi evropske integracije istraživanje lokalna samouprava Civilno društvo ljudska prava OCD


Ponovo problemi sa prevozom u Pančevu: Od jutros gradske linije voze kao nedeljom - Telegraf.rs\n06/12/19 | 07:22\nLinija Pančevo - Beograd funkcioniše po regularnom redu vožnje\nAutobusi ATP na gradskim linijama u Pančevu danas rade po nedeljnom redu vožnje.\nKako prenosi 013info, neplanirane okolnosti zbog kojih je došlo do poremećaja u odvijanju saobraćaja je tihi protest mehaničara u garaži Autotransportnog preduzeća Pančevo koji traje već tri dana.\nPrema rečima Milana Markovića, predsednika Samostalnog sindikata ATP-a razlog protesta su neispunjena obećanja gradonačelnika Saše Pavlova i direktora preduzeća Bojana Bojanića da će solidarnu pomoć od 40.000 dinara koja se isplaćuje vozačima dobiti svi radnici.\nLinija Pančevo - Beograd funkcioniše po regularnom redu vožnje.\nU svom saopštenju, JKP ATP Pančevo se izvinjava korisnicima što je došlo do poremećaja u odvijanju saobraćaja usled neplaniranih okolnosti, tako da će se u petak, 6. decembra, u gradskom saobraćaju primenjivati nedeljni red vožnje, a u međumesnom saobraćaju red vožnje koji važi za radni dan.\nMeđutim, kako prenosi pančevački portal, sve je više autobusa koji čekaju pregled i popravke... Prema rečima Milana Markovića koji je zaposlen u garaži, prekjuče je osam vozila čekalo na servis, a juče se taj broj povećao na 12 autobusa.\nMarković je ocenio da će prevoz putnika uskoro biti ozbiljno ugrožen, jer sve i da se zahtev mehaničara danas ispuni, trebaće vremena da se sva vozila koja čekaju u garaži poprave.\nOvo je druga kriza u ATP od početka školske godine, a pre mehaničara u tihom protestu bili su vozači.\nInače, ovi protesti poklapaju se i sa procesom izdavanja koncesije privatnom prevozniku, koji će biti dužan i da uloži novac u nove autobuse, kao i da izgradi novu glavnu autobusku stanicu u Pančevu.\n"Borim se za očuvanje lepote grada": Izložba Vuka Vučkovića u Narodnom muzeju Pančevo\n6. decembar 2019 | 07:30\novde se svi prave ludi bre,sa divljim prevoznicima koje svi znaju ko dozvoljava u PA unistili su ATP. vozila koja koriste divljaci ne znam kako prelaze tehnicki,manijaci voze tako da dozvolu mogu odma da im oduzmu,dok cepaju zutom i nenormalnom brzinom policija sve to nemo posmatra.


NASTAVLjENA CRNA SERIJA: Poginup pešak, od petka stradalo 14 osoba | Novosti.RS\nNjega je u blizini auto-puta na raskrsnici sa Solunskom ulicom oborila “zastava 10”.\nLekari Hitne pomoći konstatovali su teške telesne povre. On je prevezen u Urgentni centar ali tamo podlegao povredama.\nOd petka na srpskim putevima stradalao je 14 osoba.\nsaobraćajna nesreća poginuo pešak Hitna pomoć Urgentni centar Zemun\n70 PREDSEDNIK NAJAVIO: Pomoć svim punoletnim građanima Srbije u maju


Otporan i na "Sablju"\nČetvrt miliona evra platio "slobodu" do okončanja istrage\nNIŠ - Dok su pred kraj 2003. godine iz Zrenjanina stizale vesti o višednevnom štrajku radnika tamošnje "Jugoremedije", istražni sudija Okružnog suda u Nišu Nikola Dinić saopštio je da je proširio istragu protiv niškog biznismena Jovice Stefanovića Ninija, koji je osumnjičen za zloupotrebu službenog položaja i ovlašćenja u privredi, a inače je suvlasnik makedonske firme "Jaka 80", koja je avgusta 2002. godine postala većinski vlasnik zrenjaninske fabrike. Biznismen Stefanović je, posle međunarodne poternice i petogodišnjeg "izgnanstva" februara prošle godine, kupio sebi "slobodu do okončanja istrage" kaucijom od 250 hiljada evra. Najnovije proširenje istrage odnosi se na Stefanovićevo učešće u otkupu deonica niške AIK - banke.\nStefanović je široj javnosti poznat kao većinski vlasnik firme "Jaka 80", koja je sredinom 2.002 godine kupila 43 odsto kapitala zrenjaninske fabrike lekova "Jugoremedija" za 16 miliona evra. U toj fabrici radnici su krajem minule godine, zbog vlasničkih odnosa, organizovali višednevni štrajk, nateravši Stefanovića da pregovara s njima, makar privremeno ispuni njihove najvažnije zahteve i tako obezbedi da se radnici vrate na posao.\nTrese se i "Medela"\nNakon više transakcija na Beogradskoj berzi biznismen Jovica Stefanović poseduje 45 odsto osnovne vrednosti Fabrike keksa "Medela" iz Vrbasa, čija je ukupna vrednost oko 142 miliona dinara. Ali je početkom ove godine došao u sukob s radnicima te fabrike i aktuelnim poslovodstvom, tvrdeći da je vlasnik 45 ukupnih, a ne osnovnih sredstava. Prošle sedmice bivši generalni direktor "Medele" upozorio je i na stranicama "Glasa" da Stefanović odbija da uđe u dokapitalizaciju, a da se i u ovoj fabrici ponavlja scenario iz "Jugoremedije", koja je, inače, većinski vlasnik Fabrike kozmetike i kućne hemije "Luksol" i veledrogerije "Vetfarm".\nInače, krajem 2002. godine Stefanović je pokušao da se pojavi na tenderu za kupovinu leskovačkog "Zdravlja", obraćajući se tim povodom pismom i ponudom ne samo srpskoj Agenciji za privatizaciju, nego i premijeru Đinđiću i ministru Vlahoviću. Ali njegova ponuda na raspisani tender stigla je, navodno, sa zakašnjenjem. Ili je Agencija za privatizaciju "izmislila kašnjenje" da bi izbegla kontroverznog biznismena. "Jaka 80" i Nini su za "Zdravlje", inače, nudili 10 miliona evra za 70 odsto kapitala, 30 miliona evra za dokapitalizaciju i 10 miliona bankarskih garancija, koje, inače, nisu tražene tenderskim oglasom. Generalni direktor "Jake" Ruben Gradovski bio je tada vrlo ljut na srpsku vladu, napominjući u izjavi za "Glas" da su on i većinski vlasnik njegove firme Stefanović hteli da od trougla "Jaka"-"Zdravlje"-"Jugoremedija" stvore balkanski farmakološki koncern svetskog kalibra.\nStefanović je iz egzila svoje finansijske transakcije u Srbiji nekoliko godina obavljao preko posrednika, jer se od 1998. godine nalazio u Makedoniji, nakon što je protiv njega podneta krivična prijava zbog sumnje za zloupotrebu službenog položaja prilikom poslovanja sa Fabrikom duvana (DIN), Srpskom komercijalnom bankom i još nekim firmama. Zbog toga je za njim raspisana i međunarodna poternica, ali je Stefanović uspeo da se skloni u Makedoniju. Međutim, njegova niška firma "Nini" nastavila je da posluje s lancem supermarketa, apoteka i prodavnicama kozmetike. "Glas" saznaje da je u Nišu već bio kupio plac od 18 hektara i počeo da gradi halu za buduću fabriku lekova.\nOstaće tajna kako je Stefanović u susednoj Makedoniji "na miru" poslovao kao lice sa međunarodne poternice i zašto srpske vlasti nisu od makedonske policije tražile njegovo izručenje. Nini se u Srbiju vratio februara prošle godine posle sumnjivih poslova i skopske afere sa nabavkom lekova sa makedonskim fondom zdravstvenog osiguranja. Nezvanični izvori kažu da je u Srbiji bio primoran da "kupi slobodu", jer je bio u opasnosti da je u Makedoniji izgubi.\nU trenutku kada je, zbog poternice 1998. godine, morao da beži iz zemlje, Nini je u Beogradu od Privredne komore trebao da primi priznanje "Privrednik godine". Tokom vanrednog stanja u Srbiji, uvedenog nakon ubistva premijera Đinđića, a u tada aktuelnoj policijskoj akciji "Sablja" Nini je bio uhapšen 20. maja prošle godine. Niška policija nije tada potvrdila, ali nije ni demantovala vest da je Nini uhapšen akcijom Republičkog MUP-a. Njegov advokat LJiljana Živković je tada izjavila da veruje da taj atak "Sablje" na Ninija "nema veze sa prethodnom istragom koja se protiv njega vodi". A koliko je ostao u pritvoru i uz koje obrazloženje je pušten da se vrati u svoju "kaucijsku slobodu", javnosti nije nepoznato.\nVratio se u Niš uz kauciju od 250 hiljada evra koju je uplatio preko svog niškog advokata Ljiljane Živković, što mu je omogućilo privremeno "skidanje poternice" uz dalju odbranu sa slobode. U sudu su tada u izjavama za "Glas" prihvatanje kaucije objašnjavali činjenicom da su saslušani svi svedoci i da on na njih više nije mogao da "utiče", dok je na drugoj strani isticana potreba da se postupak protiv Stefanovića ubrza i okonča. I to "ubrzanje" istrage traje gotovo godinu dana, s tim što sada istražni sudija Okružnog suda Nikola Dinić potvrđuje za "Glas" da je istraga protiv Stefanovića "pri kraju", ali da je i proširena za deo koji se odnosi na kupovinu deonica AIK-banke.\nRadi se o komplikovanoj i obimnoj dokumentaciji oko koje ima puno posla i za veštaka, ali u svakom slučaju istraga teče bez zastoja. A kada se istraga završi, predmet će biti dostavljen javnom tužiocu koji je dužan da se u roku od 15 dana izjasni o daljoj sudbini predmeta, rekao je još za "Glas" sudija Dinić.\nSudbina Stefanovića povodom ove istrage ničim neće ugroziti njegove vlasničke pozicije u preduzećima koja je već kupovao po Srbiji, jer ko ima para, može i dok je u zatvoru da posluje i kupuje akcije jer mu se ne uskraćuje poslovna sposobnost - reli su iskusni niški advokati povodom čitave priče o Stefanoviću.


Uslovi korišćenja4zida Novogradnja\nPolitika privatnosti Upravljanje saglasnostima\nKorisnicima usluga koje putem Servisa pruža Kompanija smatraju se kako posetioci, tako i registrovani korisnici ( agencije i fizička lica).\nKorisnik u svakom momentu može podneti zahtev za deaktivaciju svog profila na adresu elektronske pošte info@4zida.rs. Deaktivirani profil korisnik ne može ponovo aktivirati. U slučaju deaktiviranja profila korisnika, Kompanija ne garantuje da treća lica nisu pohranila podatke sadržane u oglasu korisnika iz perioda kada je oglas bio aktivan, kao ni da ovi podaci neće kasnije biti korišćeni u svrhu kontaktiranja od strane lica koja su podatke pohranili.\nKorisnik agencija u svakom momentu može podneti zahtev za deaktivaciju svog profila na adresu elektronske pošte info@4zida.rs. Deaktivirani profil korisnik agencija ne može ponovo aktivirati. U slučaju deaktiviranja profila korisnika, Kompanija ne garantuje da treća lica nisu pohranila podatke sadržane u oglasu korisnika iz perioda kada je oglas bio aktivan, kao ni da ovi podaci neće kasnije biti korišćeni u svrhu kontaktiranja od strane lica koja su podatke pohranili.


Lista Adrijane Hodžić (na fotografiji) je na izborima osvojila 6.739 glasova\nVrhovni sud Kosova odbio je žalbu koju je na odluku Izbornog panela za žalbe i prestavke podnela predsednica Građanske inicijative Ujedinjena zajednica Adrijana Hodžić iz redova bošnjačke zajednice kao neosnovanu. Time se poništava 4.205 glasova koje je Građanska inicijativa Ujedinjena zajednica dobila u opštinama sa srpskom većinom.\nOstaje nezivesno da li će Adrijana Hodžić ispred GI Ujedinjena zajednica ući u Skupštinu Kosova imajući u vidu da je osvojila ukupno 6.422 glasa.\nOdluka Vrhovnog suda je konačna i obavezujuća za sve strane, a Centralna izborna komisija Kosova (CIK) mora da potvrdi konačne rezultate u skaldu sa tom odlukom.\nPredstavnici manjinskih nesrpskih zajednica na Kosovu su podneli žalbu na konačne rezultate izbora zbog uverenja da su Ujedinjena zajednica Adrijana Hodžić i Romska inicijativa ušli u Skupštini Kosova zahvaljujući Srpskoj listi, odnosno da “putem svog biračkog tela Srpska lista pokušava da izvrši uticaj i stavi pod kontrolu neke od nevećinskih zajednica na Kosovu“.\nTakođe, Vrhovni sud Kosova je potvrdio odluku izbornog panela da se Romskoj inicijativi poništi preko 800 glasova koje je dobila u srpskim sredinama od ukupno 4.049 osvojenih glasova. Romska Inicijativa bi sada mogla da izgubi jedno poslaničko mesto od dva, koliko je dobila.


Kurc: Dogovoreno u dijalogu sa Beogradom mora biti primenjeno - 12.02.2016, Sputnik Srbija\nKurc: Dogovoreno u dijalogu sa Beogradom mora biti primenjeno\nMinistar inostranih poslova Austrije Sebastijan Kurc istakao je sinoć u Prištini da sve što je dogovoreno u dijalogu sa Beogradom mora biti primenjeno. 12.02.2016, Sputnik Srbija\nsebastijan kurc, kosovo i metohija, vesti\n08:56 12.02.2016 (Osveženo: 10:23 12.02.2016)\n© Sputnik / SAVA RADOVANOVICMinistar inostranih poslova Austrije Sebastijan Kurc\nMinistar inostranih poslova Austrije Sebastijan Kurc istakao je sinoć u Prištini da sve što je dogovoreno u dijalogu sa Beogradom mora biti primenjeno.\nOn je na konferenciji za novinare posle sastanka sa šefom kosovske diplomatije Hašimom Tačijem kazao da je obišao svih šest država Zapadnog Balkana, koji je za spoljnu politiku Austrije najvažniji region i koje podržava na putu u EU.\n„Za nas je odlučujuće da se ono što je sa Beogradom dogovoreno u dijalogu primeni. Nema alternative dijalogu“, naglasio je Kurc, ističući da je dijalog Beograda i Prištine važan, kako za te dve strane, tako i za ceo region, ali i „osnova“ za približavanje EU.\nŠef austrijske diplomatije je ocenio da su građani Kosova zaslužili pozitivan razvoj, koji je moguć samo ako se odnosi sa Beogradom, korak po korak, poboljšaju i sprovedu neophodne reforme.\nOn je istakao da je rado ponovo na Kosovu iako je svestan da je doputovao u teško političko doba za Prištinu.\n„Šokirala su me razbijena stakla na zgradi kosovske vlade. Sa tim u vezi mogu samo da ponovim ono što sam ranije izjavljivao, a to je da pozivam na izbegavanje nasilja i da opozicija izabere put dijaloga koji je normalan u svakoj demokratiji. Nasilje ne rešava ništa i mora biti osuđeno“, naglasio je Kurc.\nOn je takođe apelovao na kosovsku vladu da ostane aktivna u sprovođenju potrebnih reformi u oblasti ekonomije, posebno kada je reč o smanjenju birokratije, borbi protiv korupcije i zalaganju za vladavinu prava.\nTo je, prema njegovim rečima, potrebno i osnova je da investitori ostanu, ali i preduslov da novi investitori dođu.\nKada je reč o izbegličkoj krizi, Kurc je ukazao da je ona prošle godine pogodila Austriju, ali i mnoge druge zemlje u Evropi i EU kao celinu.\n„Protekle godine smo imali ogroman broj izbeglica. Mi u Austriji smo na to reagovali i odlučili da uvedemo ograničenje za prihvat izbeglica, jer ne možemo i ove godine da primimo toliki broj. Preduzimamo korake i postavljamo ograničenja“, podvukao je Kurc.\nOn je izrazio zahvalnost zemljama Zapadnog Balkana što su spremne da zaustave talas izbeglica.\nPrema njegovim rečima, posebnu ulogu u tome će imati Makedonija, koja pre svega treba da spreči izbeglice da iz Grčke nastave put ka Zapadnoj Evropi.\nKurc je zahvalio kosovskoj vladi na suzbijanju ilegalne migracije sa Kosova i poručio građanima da ne postoji mogućnost za ilegalne migrante da ostanu u Austriji i drugim evropskim zemljama.\n„Ko pokuša ilegalno da sa Kosova dođe u Austriju mora da računa da će brzo biti vraćen“, napomenuo je Kurc.\nTakozvani ministar inostranih poslova Hašim Tači je podsetio da je Austrija glavni strani investitor na Kosovu i zahvalio se Beču na dosadašnjoj podršci.\nOn je ujedno izrazio nadu da će Kosovo sa EU ubrzo dogovoriti viznu liberalizaciju.\nKao i u drugim stanicama balkanske turneje, Kurc je na Kosovu sa svojim domaćinima predstavio akcioni plan izrađen u saradnji sa tamošnjim vlastima.\nTaj plan za saradnju Beča i Prištine tokom ove godine predviđa podršku Austrije u daljim koracima približavanja Kosova EU, ali i u viznoj liberalizaciji uz ispunjenje potrebnih uslova, od kojih još osam treba da bude ispunjeno, što bi trebalo da se dogodi u prvoj polovini ove godine.\nIstovremeno, Beč želi da podrži dijalog Beograda i Prištine, ali i da pruži podršku Kosovu za članstvo u međunarodnim organizacijama.\nU Akcionom planu predviđena je i prijateljska utakmica fudbalskih reprezentacija Austrije i Kosova, posle Evropskog prvenstva.


Zastupnica u Evropskom parlamentu Terry Reintke posjetila BiH – EU-Monitoring.ba\nZastupnica u Evropskom parlamentu Terry Reintke posjetila BiH\nBosnu i Hercegovinu je 4. i 5. decembra posjetila Terry Reintke, zastupnica u Evropskom parlamentu. Terry je u četvrtak 04. decembra učestvovala na regionalnoj konferenciji u Banja Luci koja tematizuje prava LGBT osoba a u organizaciji Sarajevskog otvorenog centra. U petak 05. decembra Saša Gavrić (Sarajevski otvoreni centar) je ispred Inicijative sa Terry posjetio Parlamentarnu skupštinu BiH, gdje su se sreli i sa članovima/cama Komisije za ljudska prava, Komisije za ravnopravnost spolova i Komisije za evropske integracije. Skupa su posjetili i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH gdje su govorili o evropskim integracijama, ravnopravnosti spolova kao i pravima LGBT osoba i Roma kao naročito ranjivih i marginalizovanih grupa.\nPosebno važan sastanak i druženje je bilo petak naveče kada su članice Inicijative za monitoring evropskih integracija BiH imale priliku da upoznaju zastupnicu i sa njom podijele pojedinačna iskustva kao i ciljeve na kojima će istrajno raditi u narednom periodu.\nBosna i Hercegovina nije zaboravljena od strane evropskih institucija, iako nam slijedi veliki posao koji treba biti urađen a civilno društvo je vrlo važan sugovornik u procesu evropskih integracija, poručila je Terry, iznimno talentovana, mlada i iskrena zastupnica u Evropskom parlamentu.


SGS #970: Država da odgovori na pitanja o izgradnji rafinerije u Smederevu | podunavlje.info\nSMEDEREVO, 24. januar 2021 – Zajednica građana „Slobodan grad Smederevo #970“, koja na Fejsbuku okuplja više od 20.000 članova, nakon vesti da je Smederevo izabrano za gradnju kineske rafinerije nafte, vredne 2,6 milijardi dolara, poslala je danas dopis medijima, pa tako i ovom portalu, sa pitanjima koja su upućena nadležnim organima od kojih se traži da bez odlaganja građanima pruže informacije o tom projektu.\nS obzirom na to da je reč o investiciji koja bi mogla da prouzrokuje veliko zagađenje životne sredine, a Smederevo već spada u red najzagađenijih gradova sa vazduhom treće kategorije – opasnim po zdravlje – i da javnost u Smederevu ne zna ništa o novoj rafineriji, građani iskazuju ozbiljnu zabrinutost i podsećaju da je država dužna da javnost obavesti o detaljima projekta.\nDa li je izgradnja rafinerije nafte u Smederevu projekat koji podržava Vlada Republike Srbije?\nKoja institucija države Srbije je donela odluku da se rafinerija gradi baš u Smederevu i sa kakvim obrazloženjem?\nKoja kompanija je investitor gradnje rafinerije u Smederevu?\nKo su „predstavnici kineskih investitora“ koji su zainteresovani za gradnju rafinerije, a koji su bili na sastanku sa predstavnicima Nacionalnog saveta sa saradnju sa Rusijom i Kinom kojim je predsedavao Tomislav Nikolić?\nDa li su tom sastanku prisustvovali i predstavnici Grada Smedereva?\nKoje su kompanije iz Nemačke i SAD koje će učestvovati u proizvodnji opreme za rafineriju, kako se navodi u saopštenju Nacionalnog saveta za saradnju sa NR Kinom i Rusijom?\nNa kojoj tačno lokaciji će se graditi rafinerija nafte i hoće li o tome odlučivati Skupština grada Smedereva?\nZajednica okupljena oko grupe „Slobodan grad Smederevo #970“ insistiraće na odgovorima na postavljena pitanja iz dana u dan. Ukoliko oni izostanu, svoja prava tražićemo svim legitimnim načinima građanske borbe i pozivom na medijaciju međunarodnih institucija koje se bave pravima građana.\nU potpisu: SLOBODAN GRAD SMEDEREVO #970


Stigao prvi avion s ruskom pomoći Srbiji – lekari, respiratori, maske…\nNa vojni aerodrom u Batajnici sleteo je prvi od 11 aviona kojim Rusija šalje pomoć Srbiji u borbi protiv koronavirusa. Ruski avion na aerodromu je dočekala premijerka Ana Brnabić, ministar odbrane Aleksandar Vulin, načelnik generalštaba Vojske Srbije Milan Mojsilović kao i ruski ambasador u Srbiji Aleksandar Bocan Harčenko.\nPored medicinske opreme, respiratora i maski Rusija je u Beograd poslala i osam lekara specijalista virusologa i epidemiologa. Kako je najavljenou kupno 87 ruskih specijalista će doći da pomogne kolegama u Srbiji.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je zahvalila Ruskoj Federaciji i stručnjacima koji su došli da pomognu Srbiji.\nAna Brnabić je apelovala na građane da strogo poštuju sve što je Vlada Srbije propisala. Objasnila je odluku da se penzionerima omogući da umesto nedeljom, kupuju subotom od četiri do sedam ujutru.\n„Da prodavnice ne bi imale potrebe da se otvaraju nedeljom i da i ti ljudi koji rade u prodavnicama budu bezbedniji. Da to grupišemo da nedeljom ništa ne radi“, objasnila je Brnabić.\nOna je rekla da su današnji podaci neprijatno iznenađenje za sve, iako je bilo očekivano.\n„Nismo očekivali ogroman skok u broju zaraženih“, rekla je Brnabić.\nOna je rekla i da ima mnogo ljudi koji ne poštuju sve mere koje Vlada donosi zato što misle da su, kako je rekla, glupe ili suviše restruktivne.\n"Imamo sve samo nemamo disciplinu. Bez discipline mozemo da se borimo da suzbijemo ali ne možemo ovaj rat da dobijemo. Ovo je borba svih nas", kaže Brnabić\nVlada će, kako je najavila, ukoliko se nastavi rast broja inficiranih koronavirusom poput današnjeg, uvesti najrestriktivnije mere.\nAmbasador Ruske Federacije Aleksandar Bocan Harčenko je poželeo dobrodošlicu ruskim specijalistima kao i uspeh u njihovoj misiji .\n"U trenutku kada celo čovečanstvo proživljava teške trenutke ima trenutaka kao što je ovaj kada imamo osećanje sreće i nade. Ovo nije nešto što nije viđeno u našim dosadašnjim odnosima i potvrđuje naše stvarno prijateljstvo. Rusija će doprineti u borbi u suzbijanju epidemije koronavirusa ali je ljudski faktor najbitniji jer su vrhunski stručnjaci spremni da pomognu srpskom narodu bez obzira na lični rizik. Siguran sam da ova pomoć stiže na vreme i da će doneti rezultate", poručio je Bocan Harčenko.\nTokom dana će sleteti još četiri ruska aviona a u subotu je predviđeno da sleti još šest.\nSličnu pomoć Rusija je ranije poslala i Italiji u koju je sletelo 15 ruskih aviona sa humanitarnom pomoći i specijalistima.


RAJ ZA HEDONISTE KOJI JE I VAMA DOSTUPAN - Wellport\nPrisustvo velikih inostranih investitora, učinilo je srpsku prestonicu „gradom kranova“, a kupcima prilikom izbora životnog prostora ponudilo mnoštvo mogućnosti o kojima su prethodnih godina mogli samo da maštaju. Sve je više zainteresovanih za život u kondominijumima koji, osim najkvalitetnije gradnje, nude brojne druge pogodnosti, među kojima prednjače mir, privatnost i sigurnost. Kada je birala stan za sebe, Mina Kalezić, direktorka marketinga i prodaje vodeće konsultantske kuće za nekretnine u Srbiji – CBS International, koja je deo Cushman & Wakefield grupacije, vodila se upravo ovim kriterijumima i za sebe izabrala stan u unikatnom stambeno-poslovnom kompleksu u centru Beograda, koji pored atraktivne adrese nudi visok nivo kvaliteta stanovanja.\nMina, čija je kompanija ekskluzivni zastupnik najvećih stambenih kompleksa poput Central Gardena, Wellporta, Skylinea i Voždovih kapija, kaže kako se u Beogradu godišnje sagradi oko 5.000 stanova, a proda i do 14.000 i otkriva po čemu se život u kondominijumu razlikuje od klasičnog stambenog kompleksa.\n„Kondominijum predstavlja zatvoreni tip stambenog kompleksa sa centralnom dvadesetčetvoročasovnom recepcijom, privatnim parkom sa sadržajima za sve starosne grupe, obezbeđenjem, profesionalnim održavanjem i podzemnim parking prostorom. Sam koncept stanarima pruža osećaj sigurnosti i privatnosti.“\nDa li stanovi u kondominijumu mogu da se kupuju i u izgradnji?\n„Da, i to je zapravo jedini način da dođete do željene jedinice. Nedavno je otvorena prodajna kancelarija za najnoviji kondominijum u Beogradu, a prvi na Novom Beogradu – Wellport. Na lokaciji budućeg kompleksa, čiji se početak gradnje planira na jesen, kupce očekuje uzorni stan koji reflektuje planirani standard kvaliteta završnih radova i opreme. Kupci su danas sve sofisticiraniji u svojim zahtevima u vezi s kvalitetom života koji očekuju i prepoznaju sve prednosti kupovine u ranoj fazi izgradnje, što po završetku jedne faze kompleksa znači da nema neprodatih jedinica i da se već povećava lista zainteresovanih za narednu fazu.“\nŠta je vama bilo primarno prilikom uređenja svog stana?\n„Koncept kondominijuma sam po sebi predstavlja sinonim za kvalitet života koji je najbliži prirodi do koje možete doći na najpopularnijim lokacijama u prestonici. Lično mi je izuzetno bitan akcenat na prirodnim materijalima, poput drveta i kamena koji prostor vizuelno čine svetlijim, toplijim, a što uz vešt izbor rasvete, doprinosi da celokupan ambijent odiše dubinom i prostranošću.“\nDa li ste sve elemente birali sami ili ste konsultovali stručnjake?\n„Možda je to profesionalna deformacija, ali svaki komad nameštaja, svaki detalj enterijera sama sam birala, što nikako ne preporučujem kupcima jer je vremenski mnogo zahtevno. Kupci po izboru željene jedinice izuzetno poklanjaju pažnju svakom detalju uređenja uživajući u prilagođavanju idejnog rešenja budućeg doma svojim estetskim i funkcionalnim zahtevima uz savete stručnog tima.“\nKako uspešna poslovna žena, čiji je dan ispunjen obavezama od jutra do večeri, može da se opusti kada dođe kući?\n„To je još jedna prednost kondominijuma – u večernjim satima imate utisak kako ste apsolutno izolovani od zvukova grada, tako da se najlakše opuštam upravo u miru i tišini doma koji vam pruža jednu drugačiju dimenziju realnosti.\nDa li biste se složili s nepisanim pravilom da je enterijer stana ogledalo svog vlasnika?\n„Apsolutno se slažem. Stan mora da pruži pravu meru komfora, onu ličnu zonu mira bez koje bi dan bio nezamisliv, kao i da prati senzibilitet vlasnika. Kada je uz to stan deo kondominijuma s brojnim dodatnim sadržajima, time se kvalitet života podiže na jedan daleko savremeniji nivo po meri pojedinca.“\nINTERVJU PREUZET IZ MAGAZINA STORY


21 listopada, 2020 eksplozija 0\nNakon Maldiva leti u Dohu. Dara Bubamara ove godine obišla je nekoliko luksuznih destinacija, prije mesec dana vratila se sa Maldiva, a već sada ide na drugo putovanje. Naime, Dara je na Instagramu objavila da […]\nNaša poznata voditeljka i pjevačica Ana Sević danas slavi specijalan dan. Trudna Ana danas proslavlja svoj 35. rođendan, te čestitke pristižu sa svih strana. Osim rođendana, Sevićeva je presrećna što će uskoro roditi još jednu […]\nJedna od najvećih zvijezda bivše Jugoslavije Fahreta Jahić , poznatija kao Lepa Brena danas proslavlja 60 rođendan. Iako gazi već sedmu deceniju,ova balkanska diva izgleda sve bolje. Osim četiri decenije duge i zavidne karijere, ljepote […]\nJedna od najvećih zvijezda na našim prostorima Lepa Brena danas proslavlja 60. rođendan. Čestitke pristižu sa svih strana, a jedna je privukla posebnu pažnju. Brenu i Draganu vezuje višedecenijsko neraskidivo prijateljstvo što je potvrđeno u […]\nNaime, Bekvalčeva je snimila prizor crvenu ružu koja je ostavljena na njenom automobilu, koju je vjerovatno poklonio njen tajni obožavalac. Pjevačicu Natašu Bekvalac na automobilu je sačekalo malo slatko iznenađenje, te je odmah to podjelila […]


Poboljšati imidž Srbije – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“Moja želja je da pomognem potpredsjedniku Vučiću i Vladi da poboljšaju imidž Srbije, jer će to biti glavni preduslov za ulazak u Evropsku uniju,” rekao je Guzenbauer tokom susreta.\nPrema njegovim riječima, to je imidž nove Srbije koja se bori protiv korupcije, uspostavlja institucije, radi na razvoju strategije za privlačenje stranih investicija, Srbije koja hoće da poboljša ekonomsku situaciju i time obezbijedi bolji život svojim građanima, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nGuzenbauer je naglasio da je za Evropsku uniju je, takođe, veoma važno da Srbija bude stabilna, jer će samo stabilna Srbija, kao punopravna članica EU, moći da garantuje stabilnost potrebnu ovom regionu.\n“Osjećam pozitivnu energiju u Srbiji i zato mi je izuzetna čast što sam pozvan da pomognem, naglasio je Guzenbauer tokom susreta.\nVučić je, kako prenosi B92 rekao da će posao bivšeg austrijskog kancelara biti da svojim ugledom i poznanstvima pomogne na evropskom putu Srbije.\nTakođe, važno je i što je on Austrijanac, odnosno što dolazi iz zemlje sa kojom smo imali mnogo tenzija, kazao je Vučić.\n“On je veoma posvećen i marljiv čovek. Došao je Vladu u osam časova i zatekao je samo dva ministra što ga iznenadilo. Očekujemo puno od znanja, volje, rada, truda”, istakao je Vučić\nGuzenbauer je rekao da se, kada je dobio poziv iz Srbije zapitao “zašto ja?”, ali je i dodao da je bio dio tima Austrije za pregovore sa EU.\n“Poslije glavnih tenzija prije 100 godina u odnosima sa Austrijom, sada treba da radimo zajedno da Srbija postane dio EU. Unija je pred velikim zadatkom – da donese mir i stabilnost Zapadnom Balkanu, razorenom ratom u bivšoj Јugoslaviji,” rekao je on, prenosi B92.\nPrema njegovim riječima dio je već urađen članstvom Hrvatske i Slovenije u EU ali Srbija je “srž Balkana”.\n“Srbija je srž Balkana i samo stabilna Srbija koja je dio EU može proizvesti stabilnost u cijelom regionu”, naglasio je novi savetnik Vlae Srbije.\nOn se nada i da će svojim kontaktima u biznisu moći da privuče investicije u Srbiju i ističe da je veoma je optimističan o zajedničkom projektu.\n“Reforme zahtijevaju hrabro liderstvo i energične akcije da bi se sprovele mjere i da bi se postao uspješan član EU”, rekao je Guzenbauer.\nOdbojkaši počinju odbranu trona


Oland pozvao na nacionalno jedinstvo posle napada u Nici\nBeta\t 16. jula 2016. 16:15\nFrancuski predsednik Fransoa Oland pozvao je danas na jedinstvo i koheziju u Francuskoj posle sastanka vlade na kojoj se raspravljalo o napadu u Nici u kojem su stradale 84 osobe i povredjeno više od 100 ljudi.\n“Oland je pozvao na jedinstvo i koheziju u zemlji suočen s pokušajem podele”, izjavio je portparol vlade Stefan Le Fol.\nOland je posle napada u Nici kritikovan da je “nesposoban” da se suoči s terorističkim pretnjama.\nLe Fol je rekao da je Oland želi Francusku u kojoj će se poštovati osnovne vrednosti.\nPredsednik regionalnih vlasti u Nici Kristijan Estrozi kritikovao je danas vladu što nije preduzela konkretne mere u borbi protiv terorizma.\nEstrozi, bivši gradonačelnik Nice i član opozicione desničarske stranke “Republikanci” bivšeg predsednika Nikole Sarkozija, zatražio je dan pre napada bolje uslove za rad lokalne policije.\nNajmanje 84 ljudi je poginulo, a više od 100 osoba je povredjeno u četvrtak uveče kada je kamion uleteo u masu ljudi koji su na šetalištu u Nici posmatrali vatromet povodom nacionalnog praznika, Dana pada Bastilje.


Početna - Festival Sevdalinke\n14. FESTIVAL SEVDALINKE\n4. FESTIVAL HARMONIKE\nFestival sevdalinke „Sevdalinko u srcu te nosim“ je jedini festival posvećen sevdalinci u svijetu, koji ima društvenu, kulturno-historijsku misiju očuvanja i prepoznavanja kulturno-historijskog značaja sevdalinke za Bosnu i Hercegovinu, kao najvredniju muzičku baštinu naših prostora. Festival će od 29. novembra do 01. decembra 2022. godine doživjeti svoje četrnaesto izdanje.\nKONKURS - ZA IZBOR PJESAMA I IZVOĐAČA\nPrijave harmonikaša uskoro...\n4. MEĐUNARODNO TAKMIČENJE HARMONIKAŠASEVDALINKO HARMONIKOM OPJEVANA\nSve nam je bliže trinaesti po redu Festival sevdalinke “Sevdalinko u srcu te nosim” koji će se održati od 2. do 4. novembra 2021. godine. Festival “Sevdalinko u srcu te nosim” je jedini događaj posvećen sevdalinci u svijetu koji ima društvenu i kulturno-historijsku misiju očuvanja i prepoznavanja značaja sevdalinke za Bosnu i Hercegovinu, kao najvrjednije muzičke […]\nObavještavamo Vas da je sutra (30.10.) posljednji dan prijava za autore/izvođače na 12. Festivalu sevdalinke “Sevdalinko u srcu te nosim” Festival sevdalinke „Sevdalinko u srcu te nosim“ je jedini festival posvećen sevdalinci u svijetu, koji ima društvenu, kulturno-historijsku misiju očuvanja i prepoznavanja kulturno-historijskog značaja sevdalinke za Bosnu i Hercegovinu, kao najvredniju muzičku baštinu naših prostora. […]\nFestival sevdalinke „Sevdalinko u srcu te nosim“ je jedini festival posvećen sevdalinci u svijetu, koji ima društvenu, kulturno-historijsku misiju očuvanja i prepoznavanja kulturno-historijskog značaja sevdalinke za Bosnu i Hercegovinu, kao najvredniju muzičku baštinu naših prostora. Na ovogodišnjem festival koji će se održati od 01. do 03. decembra 2020. godine posjetit će mnogi izvođači iz BiH […]\nPartneri i sponzori Festivala Sevdalinke i Harmonike


Ana Brnabić: Sa BiH moramo riješiti pitanje svih pitanja, to je most kod Bratunca – Haber.ba\nAna Brnabić: Sa BiH moramo riješiti pitanje svih pitanja, to je most kod Bratunca\nPremijerka Srbije Ana Brnabić govorila je o tome koji su najurgentniji sporovi koje bi Srbija trebala da riješi sa svojim susjedima. Brnabić kaže da je to pitanje granica sa Hrvatskom i BiH, ali i most Ljubovija-Bratunac.\n“Ako me pitate šta je prioritetno, odnosno pitanje nad pitanjima, to je onda taj most, jer mi je nevjerovatno da građani koji žive tamo ustanu ujutru, vide most, ali ne mogu da pređu nego moraju da idu na druge granične prijelaze”, navodi Brnabić za “Tanjug”.\nPodsjeća da postoji jasan dogovor da će Srbija finansirati most, entitet RS pristupne prelaze, a država BiH granične prijelaze i da će dati dozvolu za njihovo otvaranje, što se nije dogodilo.\nNada se da će u BiH uskoro biti formirano Vijeće ministara BiH i da će se raditi na rešavanju tog pitanja.\nKad je riječ o granicama, Brnabić podsjeća da su formirane komisije koje se bave tim pitanjem, ali ocjenjuje da u ovom trenutku nije pravo vrijeme da se sa tim nastavi, jer vlast u BiH nije formirana, a u Hrvatskoj “to nije oportuno zbog njihove pripreme za kampanju”.\nTeme:Ana Brnabić, Bratunac, Ljubovija, most, Srbija, Vijeće ministara BiH


Kako razlikovati dobrog od lošeg frizera\nBlog Kako razlikovati dobrog od lošeg frizera\nČini se da pripadnici jačeg pola znatno lakše donose odluku o izboru frizera, ali zato dame neretko imaju problem u ovom pogledu, pošto ne tako lako uspevaju da pronađu upravo onaj frizerski salon koji im odgovara u potpunosti. Razlozi za tu pojavu su brojni, ali svakako nije teško baš toliko uočiti razliku između dobrog i lošeg frizera.\nMada, činjenica je da je ženski frizer zanimanje koje je u današnje vreme u samom vrhu popularnosti, pa zato ne čudi što ima veliki broj osoba koje, jednostavno nisu za to, ali su ipak završile srednju frizersku školu ili kurs za ženskog frizera i tako se kvalifikovale za to zanimanje. Nasuprot tome, ima i onih kojima je to jednostavno u krvi i koji vrlo lako dopiru do svojih mušterija, te maksimalno kvalitetno odgovaraju na zahteve svakog klijenta.\nUkoliko ste prvi put došli u neki salon, bez obzira da li je to bilo na preporuku neke prijateljice, rođake ili komšinice ili ne, posebnu pažnju bi trebalo da obratite najpre na sastav ljudi u njemu. Zatim, dobro posmatrajte i kako se osoba koja vas šiša ili fenira ponaša prema vama i ostalima u salonu.\nPodrazumeva se da je i higijena bitna, pa bacite pogled i na one detalje koji će vam jasno ukazati na to da li se o njoj tu vodi računa ili ne.\nSvakako pre nego što zakažete svoj termin, kako biste dobili željenu uslugu, obavezno se raspitajte i o ceni, pa procenite da li vam odgovara ili ne. Imajte na umu da visoka cena ne znači u svakom slučaju i odličan kvalitet usluge i suprotno - ne mora da znači da ako je povoljna cena feniranja ili šišanja, recimo da je i usluga u određenom frizerskom salonu loša.\nNažalost, činjenica je da cena u većini slučajeva ne prati kvalitet, pa se neretko događa da odlični frizeri rade upravo u manjim salonima, koji imaju i povoljnije cene.\nOvaj savet je vrlo verovatno i najvažniji...\nDakle, ako se u nekom salonu osećate prijatno čim uđete i ako vas tako dočekaju sa osmehom, a ne opterećuju vas nepotrebnim pitanjima, te uz to dobijate upravo frizuru i uslugu kakvu želite, onda je vaš izbor definitivno dobar.\nSuprotno od toga, ako vam je odlazak na farbanje, šišanje ili feniranje postao mučenje, jer znate da ćete tamo slušati tračeve i ogovaranja, pa čak i ako ste zadovoljni pruženom uslugom, onda je defitivno da niste pronašli odgovarajući frizerski salon, a bez obzira što je možda vaša frizerka majstor svog zanata.\nNe oklevajte da kažete šta mislite\nIako je moguće, činjenica je da se vrlo retko sreću situacije da čak i odlični frizeri u startu ispune zahtev svog klijenta u potpunosti. Ali to, naravno ni u kom slučaju ne znači da treba odmah da tražite drugi salon. Naprotiv, morate imati na umu da čak i najkvalifikovaniji frizeri moraju prvo da upoznaju kvalitet i osobine kose svakog svog klijenta da bi bili u mogućnosti da u potpunosti ispune njegove želje. A ako tome još dodate nepobitan podatak da i mušterije mogu biti vrlo zahtevne, u smislu da ne odstupaju od svojih zahteva, čak i ako ih frizer upozori da to neće i ne može na njihovoj kosi da izgleda potpuno isto kao i u časopisu, onda je sasvim jasno da je komunikacija između frizera i njegovog klijenta ključna za uspešnu saradnju.\nUpravo zato i preporučujemo da se ne ustručavate da kažete šta želite, ali je istovremeno potrebno i da poslušate savet osobe kojoj ćete poveriti negu svoje kose. Naravno, to sve pod uslovom da toj osobi verujete.\nAko vam se ne dopada, promenite salon\nMnoge od nas se, nekako naviknu na svoju frizerku, pa im teško pada ideja da odu kod neke druge. Ali to je jedna od najčešćih grešaka koja se čini, te po nepisanom pravilu vremenom dovodi do nezadovoljstva sa obe strane.\nZato je preporuka da pokušate prvo da ukažete na ono što vam se ne dopada, pa ako vaša frizerka prihvati sugestiju i to izmeni, onda odlično. Ali ako primetite da i dalje tera po svome, a vama to i dalje smeta, definitivno je pravi trenutak da se raspitate o nekom drugom salonu, te da potražite novu frizerku čijim radom ćete biti u potpunosti zadovoljni.\nNaučite da pravite ženske frizure


Uskoro razrešenje dugogodišnjih pregovora\nU toku ovog meseca očekuje se razrešenje dugogodišnjih pregovora opštine i resornog ministarstva o zameni Doma vojske za stanove.U utorak, 8. aprila biće potpisan ugovor o razmeni nepokretnosti tako da će opština Pirot Ministarstvu odbrane dati stanove u vrednosti 280 hiljada evra i još 560 hiljada evra u narednih 5 godina. Share This:\nPožar na hotelu Pirot\nEkipa TV Pi kanal danas je zabeležila dim iznad hotela Pirot gde su u toku radovi na rekonstrukciji objekta. Kako nezvanično saznajemo ,prilikom sečenja stare skare ,zbog nakupljene masnoće došlo je do paljenja dimnjaka,ali je požar vrlo brzo ugašen. Na lice mesta izašla je I ekipa vatrogasaca,a ovaj požar nije prouzrokovao štete. Radnici su na […]\nDanas se obeležava Svetski dan autizma. U Srbiji nema preciznih podataka koliko dece boluje od autizma, ali se pretpostavlja da sa tim razvojnim poremećajem u Srbiji živi oko 2.500 osoba. Autizam se ispoljava kroz probleme u čulnom opažanju, govoru, mišljenju i razumevanju socijalnih situacija i javlja se kod šest od 1.000 osoba. Mnoge osobe sa […]\nPage 1,536 of 1,584« First«...102030...1,5341,5351,5361,5371,538...1,5501,5601,570...»Last »


08.07.2014. - Malinari traže jedinstvenu cenu\nRazlika u otkupnoj ceni maline ove godine između šabačkog kraja, gde iznosi i do 230 dinara i većeg dela zapadne Srbije – 150 dinara, izazvala je nezadovoljstvo proizvođača ovog voća. Zbog toga su udruženja “Srpska malina” i “Vilamet” zatražila održavanje sastanka sa predstavnicima nekoliko lokalnih samouprava, koji je održan u Ivanjici.\nZastupnici malinara podsetili su da im je u Ministarstvu poljoprivrede 25. juna rečeno da će jedan dinar od svakog otkupljenog kilograma maline biti odvojen za pomoć poplavljenim područjima, i da će cena biti izjednačena na području cele Srbije.\n“Nekorektno je da cena u ovom kraju naše zemlje, gde se proizvodi najviše maline, bude niža u odnosu na Šabac. Pokušali smo da postignemo sporazum u ministarstvu, ali do toga nije došlo”, izjavio je predsednik udruženja “Srpska malina” Borko Pavić.\nMalinari su zbog toga ogorčeni i zahtevaju hitan sastanak sa premijerom Aleksandrom Vučićem.\n“Svi mi predsednici opština smo uz proizvođače maline, i saglasni smo da je cena od 150 dinara mala. Apelujem na malinare i hladnjačare da imaju korektan odnos i u svemu pronađu zajednički interes. Lokalna samouprava pomoći će udruženjima da stupe u kontakt sa vladom, i verujem da će pronaći najbolje rešenje”, izjavio je Tanjugu predsednik opštine Arilje Zoran Todorović.\nProizvođači “crvenog zlata” su zahtevali da se sa premijerom sastanu najkasnije do 6. jula, i predložili da, ukoliko do toga ne dođe, održe skup u Arilju, na kome bi iskazali nezadovoljstvo.\n“Ovo nije prvi sastanak sa predstavnicima lokalne samouprave na tu temu, očekujemo podršku od njih. Bilo je više dogovora da se malina u celoj Srbiji otkupljuje po jedinstvenoj ceni. Mi ne tražimo od države finansijsku pomoć, već da nas ne potcenjuju. Ako nas Vučić ne primi rešenje ćemo potražiti na ulici”, rekao je Vladimir Nikolić, malinar iz Kosjerića.\nNakon višečasovne rasprave odlučeno je da devet lokalnih samouprava, čiji su predstavnici prisustvovali sastanku, Čačka, Ivanjice, Arilja, Kosjerića, Bajine Bašte, Gornjeg Milanovca, Nove Varoši, Požege i Prijepolja, sačini zajednički dopis, koji će uputiti predsedniku Vlade Srbije Aleksandru Vučiću, kojim će ga zamoliti da primi delegaciju malinara, kako bi se pronašlo rešenje navedenog problema.


TotalCar.rs » Kabrio ”Buba” stiže na jesen\n0 komentara 6918 pregleda\nVolkswagen je nedavno potvrdio da će kabrio verzija čuvene ”Bube” biti zvanično predstavljena na Salonu automobila u Los Anđelesu u novembru.\nJoš uvek nema nikakvih slika ovog automobila, ali iz VW Grupe je potvrđeno da će se kabriolet u ponudi naći sa tri različita motora za američko tržište, uključujući 2.0-litarski četvorocilindarski TDI dizel motor.\nDo kraja 2013. godine na listi opcionih pogona za ”Bubu” bez krova neće se naći hibrid. E-Bugster, električni Beetle koncept, predstavljen je na Salonu automobila u Detroitu januara ove godine, kao i na Salonu automobila u Pekingu. Koncept je nešto niži od ovogodišnje ”Bube”, mada još uvek nije poznato koje će elemente dizajna proizvodna verzija usvojiti, a koje odbaciti.\nVolkswagen dodaje da će ovaj kabriolet imati 2.5-litarski petocilindarski, 2.0-litarski turpobunjeni četvorocilindarski i pomenuti dizel motor. Očekuje se da će potrošnja iznositi 5.7 l/100 km kod modela sa ručnim menjačem.\nKako bi se zadržao autentični duh ovog čuvenog automobila, Volkswagen će u ponudu uvrstiti i specijalne pakete opreme nazvane ”Pedesete”, ”Šezdesete” i ”Sedamdesete”, a svaki će verno očaravati duh pomenutih epoha, sa retro farbom i drugim detaljima.\nCena će biti otkrivena u novembru, kada će automobil biti predstavljen javnosti.