Izborna kampanja pokazuje da ne postoji zajednička politika o Kosovu\nPredsednik Srbije Boris Tadić najavio je da će do zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u septembru nastupiti nova faza u odbrani Kosova u kojoj Srbija mora da ima jasno definisanu državnu politiku i strategiju.\nTadić nije isključio mogućnost povratka srpskih diplomata povučenih iz zemalja koje su priznale jednostrano proglašeno nezavisno Kosovo dodao da ako se tako odluči da će to biti ne samo u ekonomskom interesu, već da bi se Srbija još snažnije diplomatski borila za svoj interes.\nPredsednik Srbije optužio je ministra za Kosovo Slobodana Samardžića da je bez ikakve prethodne diskusije u Vladi i institucijama sistema, izneo ideju o funkcionalnom razdvajanju srpskog i albanskog naroda, kroz plan predložen UNMIK-u što de fakto vodi podeli Kosova i odbacio tvrdnju ministra Samardžića da je plan koji je predat UNMIK-u rađen u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova.\nNa ovakve optužne reagovao je ministar Samardžić koji je izjavio da se nikada nije zalagao za podelu pokrajine i naveo da predsednik Tadić ne treba da unosi smutnju u državnu politiku Srbije na Kosovu, niti da obmanjuje javnost.\nMeđutim, i šef diplomatije Vuk Jeremić rekao je da je s ministrom Samardžićem razgovarao o potrebi da se reinstitucionalizuje odnos sa UNMIK-om, ali da na žalost tekst sporazuma nije prošao adekvatnu Vladinu proceduru. Cilj sporazuma je da utvrdimo kako ćemo sarađivati sa UNMIK-om da bi se izbegli sukobi i da ne bismo ponovo prolazili kroz ono kroz šta smo prolazili poslednjih nedelja, rekao je Jeremić.


Održavanje Dodikovog voznog parka košta 400 hiljada KM! - RTV Doboj\nBANJALUKA – Predsjednik RS ove godine samo za pranje vozila namjerava da na auto-praonama u Banjaluci i Laktašima potroši 26.326 KM sa uračunatim porezom na dodatu vrijednost. Dnevno će za ove usluge tako trošiti 72 KM. Galantnosti nema kraja, pa će vozni park ove institucije 2018. godine „progutati“ ukupno 395.000 KM, saznaje portal CAPITAL.\nDva tendera za pranje automobila Služba predsjednika RS raspisala je danas. U Banjaluci za ove namjene u narednih 12 mjeseci planira da izdvoji 18.135 KM, a u Laktašima – 8.190 KM.\nPranje automobila košta između šest i deset KM, a ako ove usluge Predsjednik RS bude plaćao po najvišoj cijeni, dnevno će prati sedam vozila iz svog voznog parka.\n„Usluge će se obavljati po potrebi i prioritetima“, stoji u tenderskoj dokumentaciji, a ponude mogu da se predaju do 22. marta.\nSlužba predsjednika u najnovijim javnim nabavkama nudi oko 4.000 KM više nego prošle godine, kada je za pranje vozila u Banjaluci i Laktašima izdvojila 22.500 KM.\nPrema planu nabavki Službe predsjednika RS za ovu godinu, koji je potpisao generalni sekretar Siniša Karan, građani Republike Srpske samo za troškove servisiranja i održavanja vozila izdvojiće 110.000 KM, za gorivo 190.000 KM, a za nabavku novih automobila 95.000 KM. Ukupno, vozni park Predsjednika RS „progutaće“ čak 395.000 KM.\nGrađani RS prošlogodišnje usluge platili pola miliona KM\nProšlogodišnji tenderski plan, pak, bio je da se za servisiranje vozila potroši 120.000, za gorivo 205.000 KM, a za nabavku automobila 70.000 KM. Obavezno i kasko osiguranje vozila u Službi predsjednika koštalo je 20.000 KM, nabavka ljetnjih autoguma 23.000 KM, a pranje vozila 22.500 KM.\nKrajem 2017. godine kupljen je i novi automobil po cijeni od oko 63.000 KM.\nZa 24 automobila 1,7 miliona KM\nSlužba predsjednika Republike Srpske je od 2007. do kraja 2017. godine nabavila 24 automobila. Kupljeno je deset automobila „VW Passat“, četiri „Audija A6“, jedan „Audi A8“, jedan „Mercedes“, četiri „VW Golfa“ i četiri vozila „VW Polo“.


U okviru faze 3 na potezu Trga kralja Tomislava – Bajski put do ulice Vareške obavljaju se radovi na raskrsnici na Karađorđevom putu. Protekle nedelje vršeni su iskop i montaža 66 metara Kolektora prečnika 900 mm i 45 metara prečnika 200 mm sa izgradnjom 1 slivnika. Takođe, vršena je izgradnja novog vodovodnog priključka za Službu hitne medicinske pomoći u ulici Petefi Šandora. Regulacija saobraćaja, odnosno njegovo preusmeravanje vrši se prema utvrđenom režimu, bez posebnih problema. Uspešno se realizuju mere obezbeđenja za učenike OŠ „Sečenji Ištvan“, uz potpunu saradnju rukovodstva Škole, nastavnika, učenika i njihovih roditelja sa izvođačem radova. Takođe, uz posebne napore, JKP „Suboticatrans“ je uspešno organizovao javni prevoz za vreme izvođenja ovih radova izmenjenim trasaman linija, o čemu je učestalo obaveštavao javnost i građane. Tokom ove nedelje, paralelno sa izvođenjem radova na izgradnji Kolektora II, vršiće se i zamena vodovodne mreže na raskrsnici na Karađorđevom putu.\nU okviru faze 4b - deonice 5. u ulici Harangozo Vilmoša izgrađeno je 116 metra Kolektora prečnika 400 mm, 38 metara prečnika 160 mm, 3 šahta i 2 slivnika.\nU okviru faze 1, partije 1, na delu Pačirskog puta prema Gradskoj bolnici izgrađeno je 96 metra magistralnog vodovoda prečnika 300 mm. Završeni su radovi na iskopu i montaži magistralnog vodovoda na ovoj partiji i vršiće se tokom nedelje priprema za povezivanje cevovoda, uz prethodno punjenje na pritisak vode od 10 bari, ispitivanje, ispiranje cevovoda sa proverom kvaliteta vode.\nU okviru faze 3, u Lošinjskoj ulici izgrađeno je 160 metara magistralnog vodovoda prečnika 300 mm. Pored nastavka iskopa i montaže, ove nedelje će se vršiti jedan ozbiljniji građevinski zahvat, utiskivanje cevovoda ispod pruge na Senćanskom putu.


Novi Sad I ZVANIČNO EVROPSKA PRESTONICA KULTURE U 2022. - Bor GRAD INFO\nurednik\t јан 14, 2022 85 0\nNa svečanosti, šef delegacije EU u Srbiji, Emanuele Žiofre, je gradonačelniku Milošu Vučeviću uručio plaketu, čime je ozvaničen početak godine Evropske prestonice kulture u Novom Sadu.\n„Ne postoji grad koji je više zaslužio i koji nosi veći potencijal od Novog Sada da visoko digne evropsku zastavicu omladine i kulture“, rekla je Brnabić.\n„Novi Sad je grad u kome danas cvetaju velike strane tehnološke kompanije, istraživački i razvoji centri, ali i grad domaće pameti i obrazovanja naših ljudi koji su svetski lideri u inovativnosti“, rekla je ona.\nPremijerka je naglsila i da je Novi Sad „jedna od najboljih evropskih prestonica“ sa najvećim budžetom uloženim u kulturu. Ona je istakla i da je Srbija zemlja pobednik koja investirajući u nauku, inovativne, kreativne i talentovane ljude i prostore postaje moderna, otvorena zemlja, zemlja partner na globalnom nivou.\n„Čestitam Novom Sadu i Srbiji na ovom postognuću. Evropa računa na vas da budete svetionik kulture otpornosti i tolerancije i svojim primerom inspirišete ostale Evropljane „, rekao je on.\nMinistarka kulture i informisanja Maja Gojković je rekla da je danas izuzetan dan za čitavu Srbiju a posebno brojne ljude koji rade u kulturi za nju žive. Rekla je da je Novi Sad uvek bila sredina u kojoj multikulturalnost stanuje „već vekovima“, te da različitosti nikada nisu bile razlog za podeljenost već vozovi koji spajaju ili ujedinjuju.\n„Kultura grada je bogati mozaik delova koji sijaju sami za sebe ali i daleko jače i blistavije kada su zajedno“, navela je ona.\nVučević je rekao da će tokom godine Novi Sad pokazati celoj Evropi „bogatstvo i isprepletanost različitih kultura“ koje su, kako je naveo, ; snažna veza medju ljudima i narodima koji ovde žive.\nSvečanosti su prisustvovali predstavnci diplomatskog kora, političkog i javnog života kao i crkveni velikodostojnici


Siluanov: Mi razvijamo privredu zasnovanu na našim resursima - Akta.ba\nSiluanov: Mi razvijamo privredu zasnovanu na našim resursima\n15.04.2019. 09:08 / Izvor: SRNA\nRusija će nastaviti da stvara povoljne uslove za razvoj ekonomije oslanjajući se na svoje vlastite resurse, ali u isto vrijeme ostaje otvorena za strane investitore, rekao je ruski ministar finansija Anton Siluanov.\n"Mi razvijamo privredu zasnovanu na naši resursima. Naravno da smo otvoreni za strane investicije, ali ako to nema onda ćemo stvoriti povoljnije ekonomske uslove nego ranije", rekao je Siluanov za televizijsku stanicu "Rusija-24".\nGovoreći o mjerama koje su već preduzete za poboljšanje ekonomije, Siluanov se osvrnuo na liberalizaciju valutnih propisa, ukidanje zastarjelih regulativa koje ometaju poslovanje i uvođenje novih prefercijalnih sistema za samozaposlene.\nSiluanov je rekao da je u slučaju novih sankcija protiv Rusije, posebno protiv bankarskog sektora, Moskva pripremila "plan B".\nOn je istakao da su mjere u slučaju globalne recesije usmjerene na ubrzanu primjenu državnih projekata i uvođenje sistema liberalizacije privrede, prenosi TASS.\nSiluanov je doputovao u Vašington, gdje će učestvovati na godišnjem sastanku Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke.\nMinistar Bevanda o naplati sredstava klirinškog duga\nRusija kaže da će sankcije povećati cijene energije za Europu\nEU može dati samo moralnu pomoć Ukrajini\nRusija dogovorila kupnju ukrajinske državne euroobveznice\nKipar traži pomoć Rusije da bi izbjegao bankrot\nMinistarstvo finansija Rusije/Ministry of Finance of the Russian Federation\nIlinka Str. 9 109097 Moskva


Saša Janković se povlači iz političkog života i s mesta predsednika PSG – Gerila\nGerila > Politika > Saša Janković se povlači iz političkog života i s mesta predsednika PSG\nobjavljeno na Dec. 17, 2018 u 7:02 pm\n“Činim to jer neću da delim ljude koji svi podjednako žele da uklone opasan i kriminalizovan režim koji nam je oteo državu. Srbija je naša zajednička domovina i ja neću biti prepreka najbitnijem cilju. Takođe, hoću da budem kristalno jasan: smatram da zamena jedne greške drugom, makar i manjom, ne donosi prave promene. To je rađeno proteklih 30 godina i rezultate toga danas živimo. Osećaj odgovornosti i iskrenosti mi nalaže da u tome ne učestvujem”, napisao je Janković.\nOn je naveo da veruje da do bolje Srbije vode političke ideje PSG i Građanskog bloka 381. Dodao je i da oseća krivicu zbog nedostatka rezultata. “Što naš program, vrednosti i drugačiji način shvatanja politike, uprkos ogromnom radu i žrtvama sjajnih ljudi oko mene, ne dobijaju zamah, već Srbija opet kreće u krug”.\nU vremenu u kom su pogažene sve ljudske vrednosti građanskog društva teško je biti trezven i racionalan, istakao je. “Još je teže izgledati normalno u srpskoj politici, u kojoj ništa nije onako kako izgleda da jeste. Nemam dilemu da li su ciljevi koje smo postavili vredni borbe i nastaviću je kao običan član Pokreta slobodnih građana i na druge načine”, zaključio je Janković.\nOn je na Tviteru komentarisao jučerašnje lokalne izbore u Lučanima i konstatovao da niko nije trebalo da troši ljude i rezurse, i da je to još jedan loš eksperiment. “Izbori će biti fer kad ih bude organizovala privremena vlada, uz podršku sveta”, napisao je ranije danas Janković.\n— Saša Janković (@sasajankovic) December 17, 2018\nTagovigrađanski pokret 381napušta politikuopozicijaostavkapismopokret slobodnih građanasaša jankovićsaša janković napušta politikusaša janković ostavkasaša janković pismo


Secesija u enterijeru – Dan studio\nPriču o secesiji započeli smo manje poznatom i neočekivano skromnom strujom u okviru ovog stila, a u nastavku naše priče vraćamo se na svima poznate maštovite i kreativne odlike secesije. Odricanje od antičkih principa i dekorativnih elemenata, uslovilo je nastanak novih, originalnih oblika i načina dekoracije. Mašta, fantazija, ugledanje na floralne i životinjske motive postali su vodeće smernice za kreiranje enterijera i nameštaja. Ipak, preterivanje u upotrebi ovakvih izvijenih, nepravilnih formi, iako je vrlo maštovito i neobično, kod posmatrača može da izazove i utisak prenatrpanosti i prezasićenosti.\nTrpezarija, Eugène Vallin, Musée de l’Ecole de Nanc\nEugène Vallini, francuski je arhitekta i izrađivač nameštaja i jedan od članova i predsednika udruženja École de Nancy. Udruženje osnovano 1901. činili su: dizajneri, izrađivači stakla, metalnih elemenata, keramike, majstori za obradu kože, arhitekte, kritičari, industrijalci toga doba… svi okupljeni oko ideje o međusobnoj saradnju u proizvodnji nameštaja i enterijera u l’ar nuvo stilu.\nNjegovi enterijeri i pojedinači komadi nameštaja predstavljaju remek dela izvedena u masivnom drvetu i vrhunac su francuskog l’ar nuvo stila. Izrađujući nameštaj isključivo po porudžbini, protivio se procesu industrijalizacije i masovne proizvodnje koji je zahvatio Evropu tog doba.\nPrvi enterijeri i elementi mobilijara koje je radio bili su namenjeni crkvi i inspirisani gotikom, pa se u njegovom celokupnom daljem radu jasno oseti uticaj gotičke umetnosti. Slavu je stekao stvarajući setove nameštaja i kompletne enterijere dnevnih boravaka i trpezarija za uticajne ličnosti svog doba.\nSto sa tri noge - Pinecone dnevni boravak, Eugène Vallin, Bureau aux Ombelles, 1902\nMasivno drvo kao osnovni materijal, omogućio mu je izradu nepravilnih, asimetričnih, zakrivljenih formi, oslonaca, frontova i zidnih obloga. Mnoštvo detalja na svakom pojedinačnom komadu nameštaja, pored toga što ukazuje na spretnost i veštinu autora, upućuje i na visok položaj i materijalno stanje vlasnika ovakvih salona. Upravo ovi enterijeri, zbog preterane dekorativnosti i upotrebe krivih linija, prenaglašene upotrebe istog materijala i preusklađenog kolorita mogu da izazovu i utisak prezasićenosti, prenatrpanosti i težine prostora.\nLouis Majorelle, još jedan je od francuskih dizajnera i proizvođača nameštaja, takođe član i predsednik udruženja École de Nancy. Njegov nameštaj i detalji na njemu, skladno duhu tog doba, inspirisani su prirodom, biljkama, cvetovima lokvanja… Vodeći računa o visokom standardu izrađenog nameštaja, kao predstavnik francuskih dekorativnih umetnosti, razvio je proizvodnju nameštaja u dva pravca. Prvi čine jeftiniji komadi nameštaja namenjeni masovnoj proizvodnji, dok drugoj grupi pripadaju luksuzniji komadi mobilijara, koji su izrađivani po narudžbini. Vešto povezujući umetnost i industrijsku proizvodnju, spajajući izradu metalnih elementa – ručica sa zakrivljenim formama svog nameštaja izrađenog od masiva, stvara fine elegantne i danas popularne forme nameštaja.\nDetalj kredenca, Louis Majorelle\nVilla Majorelle, kuća u kojoj je umetnik živeo sa svojom suprugom, iako danas nosi njegovo ime, zapravo ne predstavlja njegov autorski rad. U projekat kuće, ali i dizajn fasada, enteriejra i nameštaja, uključio je veliku grupu umetnika raznih struka, koji su bili članovi udruženja École de Nancy. Kao jedna od prvih kuća u l’ar nuvo stilu, predstavlja perfektan primer kolaboracije između mnogobrojnih umetnika i primer umetničkog jedinstva dizajna enterijera, arhitekture i dekoracije. Nakon rekonstrukcije 1997. kuća je otvorena za javnost, kao vrsta muzeja i tom prilikom u kuću su vraćeni pojedini originalni komadi nameštaja.


► Dnevnik obeležio 75. rođendan, Grupa za slobodu medija traži da se ispita\nNovosadski dnevni list Dnevnik je danas obeležio 75 godina postojanja, a Grupa za slobodu medija u isto vreme zahteva od vlasti u Srbiji da se dosledno sprovedu zakoni koji se odnose na završetak procesa privatizacije medija, kao i da se utvrdi nedržavno vlasništvo, između ostalog, i u Dnevniku.\nDnevnik, najstariji dnevni list u Vojvodini, počeo je izlaziti u Drugom svetskom ratu 15. novembra 1942. godine, pod imenom Slobodna Vojvodina, kao organ Pokrajinskog narodnooslobodilačkog odbora za Vojvodinu.\n"Zbog toga će Pokrajinska vlada učiniti sve da mu pomogne da bi opstao i trajao i u narednih 75 godina", poručio je Mirović.\nMedijski eksperti proteklih godina više puta su upozoravali da je Dnevnik u velikim dugovima i da je veoma pristrasan u izveštavanju, te da služi kao propagandno glasilo Srpske napredne stranke. Svečanosti su prisustvovali i pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama Miroslav Štatkić, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, predsednik Matice srpske Dragan Stanić, predsednik novosadskog ogranka Srpske akademije nauka i umetnosti Stevan Pilipović.


Bolnici Istočno Sarajevo do sada donirana oprema vrijedna 7,8 miliona KM\tIstaknuto\nPetak, 01 Juni 2018 14:00\nCentar za istraživačko novinarstvo (CIN) objavio je na svom sajtu bazu podataka o donacijama zdravstvenim ustanovama u Bosni i Hercegovini. U bazi se nalaze podaci o donacijama vrijednim oko 176 miliona KM, koje su za 32 bolnice poklonile firme, udruženja, organizacije i pojedinci.\nMeđu donatorima su i veleprodajne kompanije sa medicinskom opremom, koje su za sedam bolnica u BiH poklonile opremu u vrijednosti od 2,2 miliona KM.\nNaime, najveći broj ugovora je zaključen ili nakon otvorenog postupka u kojem su ti donatori bili i jedini ponuđači, ili pregovaračkim postupkom, uz obrazloženje da se radi o ekskluzivnim pravima. Istraživanje CIN-a pokazuje da dobavljači nisu uvijek ekskluzivni, ali da su tako uredili tržište, ograničavajući zastupnike i trgovce regionalno kako jedni drugima ne bi bili konkurencija.\nU Agenciji za javne nabavke BiH kažu da ovakvo poslovanje nije u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama BiH koji predviđa jednak tretman za sve dobavljače.\nPodatke o donacijama novinari CIN-a su zatražili od 34 bolnice za period od 2010. do 2017. godine. Iz Bolnice "Nevesinje" i Specijalne bolnice za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju "Mlječanica" iz Kozarske Dubice su odgovorili da nisu imali donacija.\nNa ovom spisku se našla i Bolnica Istočno Sarajevo, gdje je prema podacima CIN-a, ukupno 21 donator poklonio raznu medicinsku opremu u vrijednosti od 7.898.110 KM.\nPodatke o donacijama za bolnicu u Istočnom Sarajevu možete vidjeti OVDJE\nPosljednja izmjena Četvrtak, 31 Maj 2018 23:08\nViše iz kategorije: « Prilika za osam nezaposlenih da se obuče za posao Ubistvo kod Autobuske stanice u Istočnoj Ilidži »


Obama: Sloboda moćnija od straha\nPredsednik Obama govori o borbi protiv Islamske države.\nPredsednik Barak Obama pozvao je Amerikance da ne podležu stahu posle nedavnih napada u Parizu i Kaliforniji dok je ujedno nastojao da uveri javnost da njegova administracija ozbiljno shvata pretnju terorizma.\nU neuobičajenom obraćanju naciji u nedelju uveče, iz Ovalne kancelarije, predsednik Obama je izjavio da FBI i dalje prikuplja podatke o tome šta se dogodilo prošle nedelje u San Bernandinu u Kaliforniji, ali je istakao da još nema dokaza da je dvoje napadača bilo deo šire terorističke mreže u inostranstvu.\nPredsednik je poručio da su SAD ojačale odbranu od terorističkih pretnji a da američka vojska neumoljivo goni terorističke mreže u stranim zemljama. Medjutim, konstatovao je da se teroristi sada okreću, kako je rekao "manje komplikovanim" napadima poput onog u Kaliforniji.\nObama je izjavio da razume kada Amerikanci postavljaju pitanje da li su suočeni sa kancerom za koji ne postoji neposredni lek. Medjutim, poručio je da će SAD uništiti Islamsku državu.\nPredsednik je obećao da će američka vojska pronaći terorističke lidere gde god da se kriju i da će SAD nastaviti da pružaju obuku i opremu sirijskim i iračkim snagama koje se bore protiv Islamske države na terenu. Obama je istakao da Amerika saradjuje sa prijateljima i saveznicima, te da medjunarodna zajednica počinje da sledi plan poteza kako bi se okončao rat u Siriji.\nObama je izjavio da je Državnom sekretarijatu i Sekretarijatu za unutrašnju bezbednost izdao nalog da razmotri program olakšanog izdavanja viza po kojem je žena koja je učestvovala u pucnjavi u Kaliforniji ušla u Sjedinjene Države.\nPredsednik je pozvao Kongres da se postara da niko sa spiska osoba kojima je zabranjeno letenje ne bude u mogućnosti da kupi oružje, ističući da je neophodno otežati kupovinu poluautomatskog oružja u SAD.\nObama je poručio da su to koraci koje Amerikanci mogu da preduzmu zajedno kako bi se porazila teroristička pretnja. Takodje je izjavio da zemlja ne bi trebalo da opet bude uvučena u dugi kopneni rat u Iraku ili Siriji, dodavši da je to upravo ono što Islamska država želi da vidi. Takodje je istakao da se ne sme dozvoliti da se trenutni rat definiše kao borba izmedju Amerike i islama - ističući da je i to želja Islamske države.\nPredsednik je ocenio da muslimanski lideri moraju da saradjuju u odbacivanju ideologije mržnje koju propagiraju al-Kaida i Islamska država. Takodje je izjavio da je dužnost Amerikanca svih veroispovesti da odbace ideju da američke muslimane treba tretirati drugačije od ostalih. On je rekao da takva ideja ide pravo na ruku Islamskoj državi.\n"Na pravoj smo strani istorije" - poručio je predsednik Obama ističući da je uveren da će SAD odneti pobedu u borbi protiv terorizma.\n"Ne zaboravimo da je sloboda moćnija od straha" - zaključio je Obama.


Na izmaku ove, po svim parametrima neuobičajene godine, kada nas je pandemija sve pomerila iz uobičajenog ritma i u poslovanju i u privatnom životu, uvideli smo da može i mora drugačije. Tim povodom, imali smo prilike da nam Burak Kiroglu, generalni direktor kompanije Beko Balkans ispriča kako su se oni i kompanija prilagodili ovim novonastalim uslovima rada i života i kako su uspeli da, uprkos svim izazovima, zabeleže rast u poslovanju i u potpunosti odgovore na sve potrebe tržišta.\n„Kompanija Beko je internacionalni brend kućnih aparata koja posluje u okviru “Arcelik” grupe i postoji više od 60 godina, a vodeći je evropski brend u domenu bele tehnike. U Srbiji se nalazi sedište kompanije za Balkan od 2015. godine, a do danas smo, zahvaljujući prvenstveno svojoj inovativnoj tehnologiji i osluškivanju potreba tržišta, udeo kompanije na srpskom tržištu uspeli da povećamo sa inicijalnih 8% na 20% u 2020. godini. Ovaj rast govori i u prilog tome da je Beko najbrže rastući brend bele tehnike u Srbiji, ali i čitavoj Evropi, a svoju lidersku poziciju svakodnevno opravdava globalnim inicijativama i uključivanjem u lokalno – relevantne kampanje posvećene očuvanju zdravlja i pospešivanju zdravih životnih navika, kao i relevantnim istraživanjima koje sprovodi u cilju što boljeg razumevanja potreba potrošača i kreiranja inovativnih rešenja u domenu bele tehnike.“ naglasio je Burak Kiroglu, generalni direktor kompanije Beko Balkans.\nBurak Kiroglu, generalni direktor kompanije Beko Balkans\nOpsežna studija koju je za kompaniju Beko sprovela marketinška agencija Gfk širom 31 tržišta ove godine pokazala je koliki je uticaj pandemija ostavila na svakodnevni život ljudi – čak 70% ispitanika prestalo je da odlazi u kancelariju, a svoje radno mesto, uključujući sve propratne aktivnosti, organizovali su u okvirima svog doma, dok je 83% njih promenilo svoje navike u kupovini. Svetski trendovi koji pokazuju da su se ljudi nakon inicijalne zatečenosti okrenuli uređenju svog životnog prostora i podizanju nivoa higijene, nije zaobišla ni Srbiju, te je ista tendencija primetna i među srpskim potrošačima. Ljudi žele da kuvaju, čiste i vežbaju kod kuće, i uopšteno žive zdravije, a da u te svrhe koriste profesionalne uređaje kojima će postići najbolje efekte.\nBurak Kiroglu: HygieneShield kao inovatina tehnologija na tržištu\n„I ove godine, izazovne po mnogo čemu, uspeli smo da opravdamo poverenje svojih potrošača i održimo rast od preko 10%. Uz to smo sproveli i niz studija i na osnovu tih uvida razvili tehnologiju koja je postala prva svoje vrste na tržištu i svojim korisnicima obezbedila higijensku zaštitu koja je u vremenima pandemije postala imperativ. Ljudi su se okrenuli svojim domovima i u njima praktikuju aktivnosti koje su nekada bile isključivo u vezi sa spoljnim svetom. Zato je kompanija Beko inspiraciju potražila u prirodi i njena rešenja primenila na svojim proizvodima, kako bi svakodnevne aktivnosti potrošača odisale bezbednošću, a vrhunski kvalitet ostao nepromenjen. Tako smo nedavno predstavili novu liniju proizvoda HygieneShield, dizajniranu tako da već ima ugrađene dezinfikacione programe kako bi modernom potrošaču tranziciju na novu normalnost učinila sigurnom i bezbrižnom“, dodao je Burak Kiroglu, generalni direktor kompanije Beko Balkans.\nPrepoznajući potrebe svojih korisnika, a koristeću inovativnu tehnologiju proverenog kvaliteta, kompanije Beko je razvila HygieneShield, prvu liniju proizvoda koja u sebi sadrži programe dezinfekcije, a koji rade na principu toplote, toplotne pare i UV zraka. Inspirisana zaceljujućim svojstvima iz prirode, uređaji suzbijaju više od 99% bakterija i virusa, uključujući i koronu, čime korisnici postižu efekte profesionalnog održavanja higijene kod kuće, a ujedno koriste aparate najmodernijeg dizajna i funkcionalnosti. Ova serija sadrži sedam linija uređaja bele tehnike, a uključuje i frižidere, rerne, mašine za pranje i sušenje veša.\nFoto: Beko Balkans\nBeko Balkans/Guney Peker Kiroglu


Sastanak predstavnika SDP-a u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti FBiH - Klix.ba\nBiH Sastanak predstavnika SDP-a u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti FBiH\nSastanak predstavnika SDP-a u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti FBiH\n8.11.2013. u 15:38\nPredsjednik Socijademokratske partije (SDP) BiH Zlatko Lagumdžija i generalni sekretar SDP-a Nermin Nikšić održali su danas u radno-konsultativni sastanak s ministrima u Vladi FBiH, zastupnicima Zastupničkog doma i delegatima u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH iz SDP-a.\nNa sastanku su prezentirane aktivnosti Vlade FBiH, sa posebnim fokusom na set antikorupcijskih zakona, čije je donošenje u proceduri u instucijama izvršne i zakonodavne vlasti u Federaciji BiH.\nTokom sastanka je naglašen jedinstven pristup svih dužnosnika SDPBiH u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti i podrška konačnom usvajanju seta antikorupcijskih zakona.\nUsvajanje antikorupcijskih zakona doprinijet će jačanju stabilnosti države, sigurnosti naroda i građana, poboljšanju poslovnog ambijenta i razvoja privrede u cjelini, istaknuto je na današnjem sastanku.\nSastanak je bio potvrda snage i jedinstva predstvnika SDP-a BiH u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti na realizaciji zacrtanih programskih ciljeva stranke.\nVlada Federacije BiH nedavno je utvrdila prijedloge zakona o oduzimanju nelegalno stečene imovine, zakona o suzbijanju korupcije i organiziranog kriminala, zakona o izmjenama i dopunama krivičnog zakona FBiH te Zakon o prekršajima u FBiH, koji će se uskoro naći u parlamentarnoj procedure, saopćeno je iz CentrA za informisanje SDP-a BiH.\nprije 20h 34m 127\nprije 18h 19m 44\nprije 20h 14m 77\nprije 15h 41m 105\nprije 19h 6m 286


U skladu sa odredbama Ugovora akcionara Komercijalne banke, Ministarstvo finansija i Agencija za osiguranje depozita sproveli su postupak izbora zajedničkog finansijskog savetnika, koji bi trebalo da organizuje i sprovede postupak prodaje akcija Komercijalne banke u vlasništvu Republike Srbije, ali i ostalih potpisnika Ugovora akcionara (EBRD, IFC, DEG & SWEDFUND).\nNakon prikupljanja izjava o zainteresovanosti, a zatim i dostavljanja ponuda, kao najbolji ponuđač izabrana je renomirana investiciona kuća Nomura International plc sa sedištem u Londonu.\nNomura International plc dala je najpovoljniju finansijsku ponudu, a kako je ista imala i najbolje ocenjenu tehničku ponudu, pristupilo se pregovorima u cilju zaključivanja ugovora, koji su krajem jula uspešno završeni. Ugovor između RS i Nomure potpisan je 30. jula 2015. godine.\nPodsećanja radi, u skladu sa ugovorenim obavezama iz Ugovora akcionara Komercijalne banke, započet je postupak izbora zajedničkog finansijskog savetnika pozivom za dostavljanje Izjava o zainteresovanosti, koji su dana 28. novembra 2014. godine objavili Ministarstvo finansija, u ime RS, i Agencija za osiguranje.\nRok za dostavljanje Izjava o zainteresovanosti bio je 30. decembar 2014. godine. U predviđenom roku primljene su 22 Izjave o zainteresovanosti.\nKomisija za izbor je, na osnovu podnetih izjava o zainteresovanosti, sačinila listu od 9 kandidata koji su ušli u uži izbor i kojima je upućen zahtev za dostavljanje ponude.\nKriterijumi za uži izbor, navedeni i u pozivu, bili su:\n- opšte kvalifikacije;\n- specifično iskustvo u pripremi za privatizaciju i privatizaciji banaka (tenderskom prodajom strateškom investitoru i javnom ponudom na međunarodno priznatoj berzi);\n- kvalifikacije i kompetentnost ključnog osoblja, i\n- iskustvo u pružanju savetodavnih usluga u uspešnim privatizacijama banaka u zemljama Centralne i Istočne Evrope.\nPo isteku roka za dostavljanje ponuda, Komisija je konstatovala da je pet podnosilaca podnelo blagovremene ponude. Među njima, Nomura International plc je odabrana kao najbolji ponuđač.


Vakcine stigle, sutra počinje imunizacija zdravstvenih radnika u domovima zdravlja | Boom93\nVakcine stigle, sutra počinje imunizacija zdravstvenih radnika u domovima zdravlja\nVakcine protiv koronavirusa za zdravstvene radnike stigle su u Zavod za javno zdravlje Požarevac, a imunizacija na punktovima počeće sutra, potvrdila je za Boom 93 Ana Jovanović, direktorka ove ustanove.\nKako je Jovanović juče rekla u planu je da stigne 265 vakcina kompanije Fajzer Biontek, kojima će biti vakcinisani zdravstveni radnici u braničevskom i podunavskom okrugu.\nVakcinacija će početi od sutra na punktovima koji će biti uspostavljeni u bolnicama i svim domovima zdravlja u okrugu.\nU toku ove prve vakcinacije biće vakcinisani zdravstveni radnici koji rade u crvenim zonama i koji su izrazili saglasnost da prime vakcinu kompanije Fajzer Biontek. Oni koji su preležali koronavirus biće vakcinisani kasnije.\nOna je takođe rekla da se u toku januara očekuje i ruska vakcina Sputnjik V. i da je jedan deo zdravstvenih radnika izrazio saglasnost da se vakciniše tom vakcinom.\nOznakeAna Jovanović Fajzer-Biontek Koronavirus Požarevac vakcina vakcinacija Zavod za javno zdravlje Požarevac zdravstveni radnici\nSrbija od četvrtka ukida PCR test za makedonske gradjane


Uto 5.8 ° C.\nBeočin, 29. septembar 2016.\nPredstavnici Razvojnog fonda AP Vojvodine u opštini\nDanas je u Opštini Beočin održan radni sastanak sa predstavnicima Razvojnog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine. Sastanak je održan u cilju uspostavljanja intenzivnije saradnje između Fonda i Opštine Beočin kao i bolje informisanosti o uslugama i kreditnim linijama koje pruža Fond. Krediti koje plasira Fond mnogo su pristupačniji i daleko povoljniji od sličnih kreditnih linija koje plasiraju poslovne banke te su dobra prilika za unapređenje poslovanja lokalnih poljoprivrednika i privrednika.\nDirektor Fonda Goran Savić, sa saradnicima, predstavio je plan rada Fonda u narednom periodu, način i vid moguće saradnje sa Opštinom Beočin u oblasti prezentovanja i plasmana povoljnih kreditnih linija za poljoprivrednike i privrednike.\nPredsednik Opštine Beočin, Mitar Milinković pozdravljajući svaku dobru inicijativu ukazao je na značaj i ovakvog vida saradnje navodeći da Opština aktivno radi u svim oblastima i sa svim partnerima koji dovode do unapređenja lokalnog ekonomskog razvoja. Predsednik opštine Beočin, ovom prilikom, istakao je da su krediti koje plasira Fond pristupačniji i daleko povoljniji od sličnih kreditnih linija koje plasiraju poslovne banke te da su dobra prilika za unapređenje poslovanja poljoprivrednika i privrednika sa naše teritorije.\nNa sastanku je dogovoreno i da se u narednom periodu organizuje prezentacija i info tribina za potencijalne korisnike kako bi im se približili uslovi i prednosti povoljnih kreditnih linija sa niskom kamatnom stopom i povoljnim uslovima otplate, koji bi doprineli unapređenju njihovog poslovanja.\nRazvojni fond Autonomne pokrajine Vojvodine trenutno ima otvoreno 11 javnih konkursa namenjenih za dugoročno i kratkoročno kreditiranje poljoprivrede, pravnih lica i preduzetnika.


Đaci se vraćaju kući, agenciji se oduzima licenca, disciplinski postupak protiv profesorke\nIzvor: Radio 021, 14.Jul.2018, 12:22\nĐaci iz Beograda koji nisu mogli da uđe u hotel u Ljoret de Maru u Španiji trebalo bi danas da krenu kući, a najavljeno je oduzimanje licence turističkoj agenciji i disciplinski postupak protiv profesorke koja je organizovala putovanje.\nMinistar trgovine i turizma Rasim Ljajić rekao je da ceo slučaj nema veze sa turizmom i da je "malo reći da je reč o prevari".\nPrema njegovim rečima, turističkoj agenciji "B2R" biće oduzeta licenca, jer je prevarila beogradske >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << gimnazijalce kojima nije uplatila smeštaj u špаnskom letovаlištu.\nLjajić je za RTS izjavio da je osobi koja se nalazila na licu mesta sa učenicima licenca oduzeta pre mesec dana i da je on, da bi organizovao putovanje, našao agenciju koja regularno posluje. Kako je naveo, oni su zajedno učestvovali u prevari roditelja i dece.\nMinistar je apelovao na putnike da uvek imaju ugovor o putovanju i da ne pristaju ni na kakve priznanice da su uplatili neka sredstva, jer na osnovu ugovora mogu da se sprovode postupci. U ovom slučaju, kako je rekao Ljajić, na sreću postoje priznanice da su roditelji uplatili novac, ali šteta je mnogo veća i tiče se imidža agencija i turizma.\nNaveo je da će po važećem zakonu agenciji biti oduzeta licenca, ali da tu ima posla i za druge organe, ne samo za turističku inspekciju. Dodao je da se vodilo računa da se ne ugase male agencije, ali da će morati da se uvede red i da se pooštre uslovi kako bi u biznis ušli samo oni koji znaju da rade taj posao.\n"Ne može svako kome padne na pamet da osnuje agenciju sa jednim ili dva zaposlena, da uzima ovolike pare, a mi posle da jurimo osiguravajuća društva da se ta sredstva nadomeste, dok je neko zaradio novac od klasične prevare", rekao je Ljajić.\nRazmišlja se o mogućim zakonskim rešenjima koja bi mogla da uključuju veće garancije i veći keš depozit za osnivanje agencija koji bi mogao da bude minimum 10.000 evra. Ministar Ljajić kaže da je postojeći zakon po evropskim standardima, ali da ne postoji društvena svest i da se zato dešavaju prevare.\nDisciplinski postupak protiv profesorke\nMinistarstvo prosvete saopštilo je da ne snosi odgovornost za letovanje đaka u Španiji.\nKako su saopštili, letovanje u Španiji, tokom kojeg su učenici beogrаdskih školа imаli problem sа smeštаjem, orgаnizovаlа je sаmostаlno profesorkа istorije u Devetoj gimnаziji Snežаnа Mаrtić i protiv nje će biti pokrenut disciplinski postupak u školi.\nDodaju da "školа i Ministаrstvo prosvete ne mogu preuzeti nikаkvu odgovornost, jer je profesorkа putovаnje orgаnizovаlа u sopstvenoj režiji, bez ikаkvog učešćа škole i sаglаsnosti ministаrstvа". Ministarstvo je navelo i da su u godišnjem plаnu rаdа škole zа školsku 2017/2018. godinu ekskurzije orgаnizovаne u jesenjem periodu 2017.\nPodsećamo, učenici Devete beogradske gimnazije, Prve ekonomske i još nekih beogradskih škola su preko turističke agencije otišli na letovanje u Španiju sa profesorkom, ali ih tamo u petak nisu sačekale hotelske sobe koje su uredno platili. Kada su stigli u hotel, na recepciji im je rečeno da njihov boravak nije plaćen.\nIako je trebalo da u hotelske sobe budu smešteni još tokom prepodneva, srednjoškolci su dan proveli u holu hotela, dok im je, prema rečima roditelja, zatraženo da plate prenoćište. U hotelu je tokom večeri bila i španska policija.\nBKTV News: Gimnazijalci iz Beograda otišli na eksurziju u Španiju, sad nemaju gde da prespavaju\nN1 televizija: Oko 150 učenika iz Beograda ostalo bez smeštaja u Španiji\nRadio Televizija Vojvodine: Srpski đaci ipak ostaju u Španiji do kraja aranžmana\nRadio 021: Oko 150 učenika iz Beograda ostalo bez smeštaja u Španiji


Osnovano Udruženje 'Obnovljivi izvori energije Srbije'\nOsnovano Udruženje "Obnovljivi izvori energije Srbije"\nLicencirani proizvođači električne energije koji su u Srbiji izgradili vetroelektrane, čija je ukupna snaga veća od 300 MW, osnovali su Udruženje "Obnovljivi izvori energije Srbije".\nUdruženje je formirano 1. marta uz podršku Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), koja je opredelila sredstva za njegovo osnivanje i razvoj, saopštilo je udruženje.\nKako je navedeno, EBRD je jedan od vodećih investitora u zelenu ekonomiju u Srbiji i posvećen je jačanju dijaloga >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << privatnog i javnog sektora.\nUdruženje ima za cilj da doprinese unapređenju poslovnog ambijenta u oblasti obnovljivih izvora energije, tranziciji sa fosilnih na obnovljive izvore energije, podizanju svesti o značaju zelene energije i zaštite životne sredine, otvaranju zelenih radnih mesta, dekarbonizaciji Srbije, kao i globalnoj borbi protiv klimatskih promena.\nOsnivači udruženja su licencirani proizvođači električne energije koji su u Srbiji izgradili vetroelektrane čija je ukupna snaga veća od 300 MW, a investiciona vrednost veća od 600 miliona evra.\nOsnivači udruženja su privredna društva Vetroelektrane Balkana DOO (VE Čibuk 1), Electrawinds K-Wind d.o.o. Kovačica (VE Kovačica) i Electrawinds-S DOO BEOGRAD (VE Alibunar), čije projekte su finansirale međunarodne finansijske institucije i komercijalne banke.\nKako je navedeno u saopštenju, Srbija je poslednjih godina napravila značajan pomak u oblasti zelene energije, a novo udruženje će se truditi da dodatno unapredi poziciju obnovljivih izvora energije u Srbiji.\nUdruženje poziva sve zainteresovane kompanije i pojedince koji se bave solarnom energijom, biomasom, biogasom, geotermalnom energijom i vetroenergijom da se pridruže, kako bi svi zajedno doprineli pozicioniranju industrije obnovljivih izvora energije na lidersku poziciju u oblasti energetike i ekonomije Srbije.


GayEcho - Seks i zdravlje: Testiraj se na HIV, besplatno je\nTestiraj se na HIV, besplatno je\n19. 06. 2012. | Mondo\nTagovi: Srbija HIV zdravlje Mondo\nMinistarstvo zdravlja pokrenulo je kampanju "HIV - Ne možes da znaš dok se ne testiras", u cilju skretanja pažnje javnosti na značaj prevencije, testiranja i ranog otkrivanja, budući da svaka druga HIV pozitivna osoba ne zna da je zaražena.\nPomoćnik ministra zdravlja Marija Jevtić kaže da u Srbiji živi oko 1.600 HIV pozitivnih osoba, a da istraživanja u Evropi pokazuju da jedna od tri osobe koje su HIV pozitivne to ne zna, dok u Srbiji svaka druga osoba nije svesna bolesti, pa predstavlja i nesvesnog prenosioca.\nBlagovremeno otkrivanje infekcije omogućava da se kvalitetnije i duže živi i važno je da se poveća broj onih koji bi se testirali, jer su testiranje i savetovanje anonimni i besplatni, tvrdi ona.\nJevtićeva tvrdi da je važno da se mladi motivišu mladi na testiranje, naročito rižične grupe, i navela da broj od 7,7 testiranih na 1.000 stanovnika mora da se podigne.\nDirektorka Instituta za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" Tanja Knežević kaže da je testiranje od velike važnosti i da se to može učiniti u regionalnim institutima i zavodima, i da je ono dostupno svima, besplatno je i nije potreban uput lekara.\nOna podseća da su istraživanja pokazala da su uglavnom svi HIV pozitivni virus dobili usled rizičnog seksulanog kontakta.\nDirektorka Nacionalne kancelarije za HIV pri Institutu za javno zdravlje dr Danijela Simić ukazuje na prošlogodišnje istraživanje koje je pokazalo da populacija u Srbiji veoma dobro zna načine prenošenja HIV-a, da 61 odsto njih smatra da nije pod rizikom, četiri odsto smatra da jeste, a svega 11 odsto ne može da proceni da li je pod rizikom.\nOna navodi da je svega sedam odsto ispitanika reklo da se testiralo na HIV.\nMeđu zvanično registrovanim HIV pozitivnim osobama svaka četvrta je žena, a u starosnoj strukturi najviše je osoba u uzrastu od 20 do 39 godina, a potom sledi uzrasna grupa od 40 do 49 godina.\nSimićeva je rekla da je početkom ove godine registrovano 1.611 osoba sa HIV-om, a tokom 2011. godine otkriveno je 127 novoinficiranih osoba.\nZamenik direktora GAK "Narodni front" doktor Spasa Anđelić kaže da se od 2004. godine do polovine 2012. godine u tu ustanovu javila 31 HIV poititivna trudnica, od kojih je 21 odlučila da rodi bebu.\n"Do maja ove godine, sve one su se porodile, a nijedna od beba nije HIV pozitivna, budući da je kod njihovih majki pažljivo praćena trudnoća, primenjivana je antivirusna terapija i drugi neophodni lekovi", rekao je on.\nDirektorka HIV projekta Ministarstva zdravlja Katarina Mitić ističe da će projekat biti sproveden u 40 gradova Srbije i da je Ministarstvo i do sada sprovodilo različite kampanje u cilju skretanja pažnje na značaj testiranja.\nKampanja "Ne možes da znaš dok se ne testiras" sprovodi se u saradnji Ministarstva i Instituta za javno zdravlje, a projekat se finansira iz donacije Globalnog fonda za borbu protiv side, tuberkuloze i malarije.


Zašto ljudi trguju – Katalaksija\nKarl Menger · Objavljeno 25/12/2004\n“Da li je sklonost ljudi da trguju, trampe i razmenjuju stvari jedan od izvornih principa ljudske prirode ili je to nužna posledica sposobnosti razuma i govora”, ili bilo kog drugog uzroka koji nagoni ljude da razmenjuju dobra, jeste pitanje koje je Adam Smit ostavio bez odgovora. Istaknuti mislioci jedino su primetili da je izvesno da je sklonost ka trgovini, trampi i razmeni zajednička svim ljudima i da je ne nalazimo kod bilo koje druge vrste životinja.\nKao prvo, da bismo pojasnili problem, pretpostavimo da dva susedna farmera, posle dobre žetve, poseduju u izobilju istu vrstu ječma i da između njih ne postoje prepreke količini ječma koju će razmeniti. U tom slučaju farmeri bi mogli dati oduška svojoj sklonosti ka trgovanju i razmeniti 100 bala ili bilo koju drugu količinu ječma između sebe. Iako nema razloga zbog kojeg bi u ovom slučaju njih dvojica trebalo da odustanu od trgovine, ako razmena dobara po sebi učesnicima u toj razmeni donosi zadovoljenje, verujem da ništa nije izvesnije nego da će se ova dvojica u potpunosti uzdržati od trgovanja. Ako bi se oni svejedno upustili u ovu vrstu trgovanja, našli bi se u opasnosti da ih, zbog okolnosti pod kojima se upuštaju u razmenu, drugi ekonomski pojedinci smatraju ludacima.\nPretpostavimo sada da lovac poseduje veliku količinu krzna i, samim tim, odevnog materijala, ali sasvim skromne zalihe hrane. Njegova potreba za odevanjem je stoga potpuno zadovoljena, ali je njegova potreba za hranom neadekvatno zadovoljena. Pretpostavimo da je farmer iz susedstva u tačno suprotnoj situaciji. Pretpostavimo takođe da ne postoje prepreke za razmenu lovčevih zaliha hrane za farmerove zalihe odevnog materijala. Očevidno da je ovakva razmena dobara još manje verovatna od prethodne. Ako bi lovac deo svoje oskudne zalihe hrane trampio za deo farmerove jednako oskudne zalihe krzna, lovčev višak odevnog materijala i farmerov višak hrane će postati još veći nego pre razmene. Sve dok potreba lovca za hranom i potreba farmera za odevanjem ne budu adekvatno zadovoljene, ekonomska pozicija učesnika u razmeni će se dramatično pogoršavati. Niko stoga ne može da tvrdi da će ova dva ekonomska pojedinca osetiti zadovoljstvo iz takve razmene. Nasuprot tome, ništa nije izvesnije nego da će se i lovac i farmer najodlučnije opirati trgovinskim aranžmanima koji će značajno umanjiti njihovo blagostanje ili čak dovesti u pitanje njihove živote. Ukoliko se takva razmena ipak desi, za ta dva čoveka ne bi bilo ništa preče nego da je opozovu.\nSklonost ljudi ka trgovini mora, shodno tome, imati neki drugi razlog nego što je to uživanje u trgovini kao takvoj. Kada bi trgovanje predstavljalo zadovoljstvo po sebi, dakle, kada bi bilo samo sebi svrha a ne radna delatnost skopčanu sa opasnošću i ekonomskim žrtvovanjem, onda ne bi bilo razloga da se ljudi ne upuštaju u razmene kakve smo upravo razmotrili i u hiljade drugih. U stvari, ne bi bilo razloga zbog kojeg ne bi istu stvar iznova razmenjivali neograničen broj puta. Ali svuda u svakodnevnom praktičnoim životu možemo primetiti da ekonomski pojedinci pažljivo unapred vode računa o svakoj razmeni, i to je krajnji graničnik mimo koga dva pojedinca neće ni po koju cenu nastaviti da trguju.\nPošto smo ustanovili da trgovina nije sama sebi svrha i da po sebi ne predstavlja zadovoljstvo za ljude, u onome što sledi pokušaćemo da objasnimo njenju prirodu i poreklo.\nDa počnemo sa jednostavnim primerom, pretpostavimo da su dva farmera, A i B, prvobitno vodila brigu o ekonomiji izolovanih domaćinstava. Ali sada, posle neuobičajeno dobre žetve, farmer A ima toliku količinu žita da, ma koliko obilno ga koristio za zadovoljavanje sopstvenih potreba, nije u stanju da deo toga iskoristi za sebe i svoje ukućane. S druge strane, farmeru B, susedu farmera A, desilo se da iste te godine obavi izuzetnu berbu grožđa. Ali njegov podrum je još uvek pun vina od prethodnih berbi, a budući da je nedostaje kontejnera on razmišlja o tome da prospe izvesnu količinu starijeg vina iz lošijih berbi. Svaki farmer poseduje višak jednog dobra i ozbiljan nedostatak drugog. Farmer sa viškom žita mora da se u potpunosti odrekne korišćenja vina budući da uopšte ne poseduje vinograd, dok farmer sa viškom vina oskudeva sa prehrambenim namirnicama. Farmer A može da dopusti da velika količina žita na njegovim poljima propadne, dok bi mu burence vina pričinilo sasvim izvesno zadovoljstvo. Farmer B je u stanju da uništi i više od samo par buradi vina, dok bi veoma dobro znao šta da u svom domaćinstvu uradi sa sasvim malom količinom žita. Prvi farmer je žedan dok drugi gladuje, a obojici bi situacija mogla biti olakšana žitom koje nastavlja da propada na poljima farmera A i vinom B-a koje se inače proliva. Farmer A bi mogao da u istoj meri kao i ranije sebi i svojoj porodici obezbedi hranu, a pored toga i uživanje u pijenju vina, dok bi farmer B mogao da nastavi da se naliva vinom koliko mu volja bez da više gladuje. Stoga je očevidno da smo se suočili sa slučajem u kome će, ako je kontrola nad izvesnom svotom A-ovih dobara prenesena B-u, i ako je kontrola nad izvesnom količinom B-ovih dobara prenesena A-u, potrebe oba ekonomska pojedinca biti bolje zadovoljene nego što bi bio slučaj u odsustvu recipročnih transfera.\nUpravo prikazan slučaj, u kojem potrebe obe osobe mogu da budu bolje zadovoljene nego ranije, putem uzajamnih transfera dobara koja pre razmene ni za jednog od njih nisu imale nikakvu vrednost i bez ikakvog ekonomskog žrtvovanja ijedne strane, bio je posebno pogodan da ostavi prosvetljujuć utisak na nas o prirodi ekonomskog odnosa koji upravlja trgovinom. Ali, preusko bismo shvatili ovaj odnos ako bismo obratili pažnju samo na slučajeve u kojima osobi koja kontroliše izvesnu količinu jednog dobra koja je veća nego što su njene ukupne potrebe, istovremeno nedostaje drugo dobro, dok druga osoba u istoj meri poseduje to drugo dobro a nedostaje joj prvo. Naime, odnos kojim se bavimo, možemo takođe uočiti i u manje očiglednim slučajevima u kojima osoba poseduje izvesnu količinu dobara koja za njega ima manju vrednost od količine dobara koju poseduje druga osoba koja je u obrnutoj situaciji.\nPrimera radi, pretpostavimo da prvi od dva izolovana farmera nije požnjeo toliko žita da može da dopusti da deo letine skapa na polju bez štete po zadovoljavanje njegovih potreba, a da drugi nema toliku količinu vina da može da ga prosipa bez iste takve štete. Umesto toga, svaki farmer može da celokupnu količinu dobara pod njegovom kontrolom upotrebi na neki način koistan za njega i njegovo domaćinstvo. Prvi farmer može, nakon što je završio sa obezbeđivanjem hrane za zadovoljavanje važnijih potreba, da na koristan način upotrebi celokupnu preostalu zalihu hrane na tovljenje stoke. Drugi farmer nema toliko vina da bi mogao da deo toga baci, već taman toliko da može da deo toga podeli svojim robovima kao nagradu za vredan rad. Na taj način, iako za farmera koji se bavi proizvodnjom žita izvesna količina žita (okno, na primer) i za farmera koji se bavi proizvodnjom vina izvesna količina vina (bure, na primer), imaju tek neznatnu vrednost, one svejedno imaju neku vrednost, budući da zadovoljavanje nekih od njegovih potreba direktno ili indirektno zavisi od te količine. Međutim, činjenica da data količina žita, jedno okno na primer, ima izvesnu vrednost za prvog farmera, bez sumnje isključuje mogućnost da izvesna količina vina, bure na primer, može za njega da ima veću vrednost, kao što bi to bio slučaj kad bi užitak dobijen konzumiranjem bureta vina imao veću vrednost za njega od onog dobijenog većim ili manjim tovljenjem stoke. Slično je i sa drugim farmerom – činjenica da bure vina za njega ima izvesnu vrednost, bez sumnje isključuje mogućnost da bi okno pšenice moglo za njega imati veću vrednost, kao što bi to bio slučaj da želi da obezbedi adekvatniju hranu za sebe i svoju porodicu i možda čak da izbegne patnju od gladi.\nNajrasprostranjenija forma odnosa odgovornog za trgovinu između ljudi jeste, stoga, sledeća: ekonomski pojedinac, A, raspolaže izvesnom količinom dobra koje za njega ima manju vrednost od date količine drugog dobra, koje je u vlasništvu drugog ekonomskog pojedinca, B, koji vrednost iste količine dobra procenjuje u suprotnom smislu – data količina drugog dobra ima za njega manju vrednost od date količine prvog dobra, kojim raspolaže A. Neka količina prvog dobra koje poseduje A bude 10a i neka količina drugog dobra koje poseduje B bude 10b. Pretpostavimo da je vrednost količine 1a za A jednako W, vrednost 1b za A, ako bi ga on kontrolisao, neka bude W+x, vrednost 1b za B neka bude w, a vrednost 1a za B, ako bi ga on kontrolisao, neka bude w+y. Očigledno je da bi, iz transfera 1a koje poseduje A ka B-u i transfera 1b koje oseduje B ka A-u, A stekao vrednost x, a da bi B stekao vrednost y. Drugim rečima, posle razmene A bi bio u istoj poziciji kao kad bi dobro koje za njega ima vrednost x bilo dodato njegovom bogatstvu, a b bi bio u istoj poziciji kao kad bi dobro koje za njega ima vrednost y bilo dodato njegovom bogatstvu.\nAko, pored toga, dva ekonomska pojedinca (a) prepoznaju situaciju i (b) imaju moć da stvarno izvrše transfer dobara, postojeći odnos im omogućuje da, posredstvom pukog ugovora, osiguraju bolje, ili potpunije, zadovoljenje svojih potreba, nego što bi to bio slučaj kad taj odnos ne bi bio iskorišćen.\nIsti princip koji usmerava ljude u njihovim ekonomskim aktivnostima uopšte, koji ih usmerava da istražuju korisne stvari koje ih okružuju u prirodi i da ih podvrgavaju svojoj kontroli, koji ih navodi da brinu o unapređenju svoje ekonomske pozicije – nastojanje da zadovolje svoje potrebe onoliko koliko je to moguće – usmerava ih takođe da prilježno tragaju za ovim odnosom gde god mogu da ga nađu i da ga iskoriste zarad boljeg zadovoljenja svojih potreba. U upravo opisanoj situaciji, dakle, dva ekonomska pojedinca će osigurati da se transfer dobara stvarno i desi. Nastojanje da zadovolje svoje potrebe onoliko koliko je to moguće jeste, dakle, razlog svih fenomena ekonomskog života koje označavamo rečju “razmena”. Treba primetiti da mi ovaj termin u našoj nauci koristimo u posebnom smislu, koji ima mnogo širu primenu od onog kad se koristi u svom popularnom značenju, a naročito od onog u zvaničnoj jezičkoj upotrebi. Jer, u svom ekonomskom značenju on takođe podrazumeva kupovinu i prodaju, kao i sve delimične transfere ekonomskih dobara (zakup, iznajmljivanje, zajam) uz nadoknadu.\nAko bismo rezimirali ono što je upravo bilo rečeno, kao rezultat našeg dosadašnjeg istraživanja dobili bismo sledeće propozicije: Princip koji ljude upravlja u razmeni je isti onaj princip koji ih vodi u clelokupnoj ekonomskoj aktivnosti; to je nastojanje da osiguraju najpotpunije moguće zadovoljenje svojih potreba. Uživanje koje ljudi dobijaju iz ekonomske razmene jeste opšte osećanje zadovoljstva koje iskuse kada im neki sticaj okolnosti omogući da ostvare bolje zadovoljenje svojih potreba nego što bi inače bilo moguće. Ali, koristi od uzajamnog transfera dobara, kao što smo videli, zavise od tri uslova: (a) ekonomski pojedinac mora da kontroliše izvesnu količinu dobara koja za njega imaju manju vrednost od druge količine dobara kojima raspolažu drugi ekonomski pojedinci koji ta dobra vrednuju na suprotan način, (b) dva ekonomska pojedinca moraju biti u stanju da prepoznaju ovaj odnos i (c) oni moraju imati moć da stvarno sprovedu razmenu dobara. Odsustvo samo jednog od ovih uslova znači da nedostaje jedan od suštinskih preduslova za ekonomsku razmenu i da je razmena dobara između dva ekonomska pojedinca ekonomski nemoguća.\nKarl Menger (Carl Menger, 1840-1921) je bio profesor ekonomije na bečkom univerzitetu i osnivač je Austrijske škole. Prevod: Borislav Ristić


Miron KANJUH - NAR\nPripovedač, dramaturg, scenarita, privrednik\nMiron Kanjuh je rođen 9. novembra 1943. u Đurđevu.Školovao se u Đurđevu, Ruskom Krstiru, Vrbasu i Novom Sadu.Završio je Prirodno matematički fakultet-grupa za matematiku i fiziku u Novom Sadu 1966. godine.\nJoš kao student počeo je da radi u Radio Novom Sadu kao pomoćni daktilograf zatim kao mladi saradnik i urednik omladinskih emisija.\nRadio je kao simultani prevodilac u Skupštini SAP Vojvodine, bio je direktor KUD „Maksim Gorki“ u Novom Sadu a od 1973. do 1978 bio je novinar i urednik u izdavačkom odeljenju NIU „Ruske slovo“ u Novom Sadu.\nPosle toga bio je sekretar Društva književnika Vojvodine, vratio se na mesto urednika izdavačkog odeljenja NIU „Ruske slovo“ a zatim je radio u radio-dramskoj produkciji RNS gde je ostavio neizbrisiv trag kao pisac i režiser radio drama. Bio je sekretar Kulturno prosvetne zajednice Vojvodine.Osnovao je privatno preduzeće za proizvodnju alkohola“ Finesse“ u Rakovcu gde je bio direktor.\nKanjuh je poznati rusinsi književnik. Napisao je četiri knjige proze „Eto mene“, „Prazan tok“, „Poslednji iskorak“, „Miris“ i knjigu poezije „Šajkaška zemlja crvena“. Takođe je napisao drame „ Koncert za psa i smeće“, „Velika ptica“ i „Vesnik“ kao i brojne dečije radio i tv-drame.\nPoznat je kao i odličan pisac humoreski.Prevodio je sa srpskog, slovačkog i ruskog jezika.\nKanjuh je bio umetnički rukovodilac ART „Djadja“ i jedan od najuspešnijih režisera.\nOd 1993. godine izučava psiho-mental-psiho orijentologiju i dosledno saznanjima i ubeđenjima 2008. godine je promenio ime i prezime u Miheon HUN-KAN. Pod tim imenom objavio je stručne knjige „Najčitanija knjiga sveta“,“Istina o biblijskoj magiji“, „HumanSvet“, na srpskom jeziku . Knjigu priča za decu „Mudrilo“ na rusinskom , kao i nekoliko drama i monodrama.\nDobitnik je nagrade „Neven“ za dečiju književnost, „Svetozar Marković“ za novinarstvo, Zlatne plakete ART „Đađa“,Plakete PK SSRN Vojvodine i Iskre kulture KPZ Vojvodine.\nŽivi, stvara i deluje u Rakovcu.\nIme Miron Kanjuh- Miheon HUN-KAN se na internetu pojavljuje na više od 9 stranica\nĐura Latjak : Monografsko izdanje „25 godina ART-RNT Đađa“\nĐura Latjak :Monografija „ Pozorišni život Rusina“\nSerijal „Doprinos Rusina razvoju Novog Sada“ , nar.org.rs\n« Natalija DUDAŠ\nAhneta BUČKO PAPHARHAJI »


Vesti, 12.08.2019, 08:00 AM\nProtiv kompanije Apple podneta je zajednička tužba u Severnoj Kaliforniji zbog narušavanja privatnosti korisnika i pristupanja poverljivim komunikacijama bez njihovog pristanka, prilikom analize podataka digitalnog pomoćnika Siri.\nTužba je usledila pošto je otkriveno da je niz Appleovih saradnika, čiji je posao analiza podataka koje je prikupio digitalni asistent Siri, imao pristup privatnim podacima korisnika kao što su medicinske informacije i snimci tokom intimnih odnosa.\n„Bilo je bezbroj slučajeva snimaka sa privatnim razgovorima između lekara i pacijenata, poslovnih dogovora, dogovora o nezakonitim poslovima, intimnih susreta i tako dalje”, rekao je jedan od ljudi koji radi za Apple na poslovima analize interakcije korisnika sa Siri.\nU tužbi se navodi da je Apple prekršio nekoliko zakona Kalifornije, da je Apple znao da su neovlašćena snimanja česta, i da ih kao takve preslušavaju ljudi, koji između ostalog identifikuju da li je Siri namerno aktivirana ili ne. Ono što je sporno je da Apple nije obavestio korisnike da se oni redovno snimaju bez njihovog pristanka.\nU tužbi se navodi da ovo uključuje sve iOS uređaje sa iOS 5 i novijim verzijama, koji su objavljeni posle oktobra 2011. sa ugrađenom Siri, koji su mogli poslati takve podatke kompaniji.\n“Apple ne otkriva da Siri uređaji snimaju razgovore kojima ne prethodi rečenica ili gest za aktivaciju. Tužioci Lopez i A.L., dakle, nisu pristali da ih snimaju njihovi Siri uređaji. Štaviše, Apple nije mogao dobiti saglasnost od maloletnog tužitelja A.L. bez Appleovog naloga“, navodi se u tužbi.\nPodnosioci tužbe zahtevaju da Apple obriše sve snimke Siri sa svojih servera i da im isplati odštetu u neodređenom iznosu.


Austrijski ministar: Bilateralna i istorijska pitanja ne bi trebala biti deo pregovora sa EU\nBy Newsroom / Објављено на: December 22, 2020\n„Austrija je veoma razočarana što nije postignut sporazum o pokretanju pregovora sa Severnom Makedonijom, jer je naš stav da bilateralna i istorijska pitanja moraju ostati van pregovaračkog procesa. Severna Makedonija je učinila sve što je neophodno za početak pregovora i mislim da bi bilo pošteno da se to dogodi što pre“, rekao je austrijski ministar spoljnih poslova Alexander Schallenberg nakon sastanka s ministrom spoljnih poslova Severne Makedonije, Bujarom Osmanijem, u Beču.\n„Veoma smo razočarani što nije postignut dogovor o početku pristupnih pregovora do kraja ove godine sa Severnom Makedonijom i Albanijom“, dodao je on.\n„Sa naše tačke gledišta, sa moje tačke gledišta, to je bilo neophodno. Da budemo jasni, naš stav je da bilateralna i istorijska pitanja moraju ostati van procesa pregovora. S pravom ste rekli da je proces proširenja EU proces evropeizacije, a ne podele i tako bi trebalo da bude. To je bio naš stav o pitanju nomenklature sa Grčkom, iako je to bilo na dnevnom redu“, rekao je Schallenberg.\nNaglasio je da je Severna Makedonija zemlja uzor u procesu pregovora o pristupanju. „Učinili ste sve dobro“, rekao je, dodajući da stoga smatra da bi bilo pošteno da pregovori sa EU počnu što pre.\n„Možete računati na austrijsku podršku ovom pitanju, jer je zapadni Balkan deo naše bezbednosne, kulturne i ekonomske politike. Ne želimo da u budućnosti vidimo prazan prostor na mapi EU na jugu“, rekao je.\n„Nema sumnje da smo spremni da započnemo pregovore o pridruživanju EU i nema sumnje da je svako odlaganje započinjanja pregovora velika greška“, rekao je Bujar Osmani.\nZahvalio je Austriji na kontinuiranoj i bezrezervnoj podršci evropskoj perspektivi Severne Makedonije, uključujući pokretanje pregovora o pristupanju EU bez odlaganja.\n„Austrija je jedna od naših najbližih pristalica i ekonomskih partnera, kao i snažna i dinamična pristalica proširenja EU. Austrija je snažno podržala Severnu Makedoniju da održi međuvladinu konferenciju do kraja godine“, rekao je Osmani.\n„Ova moja današnja poseta vrhunac je mini turneje po državama članicama EU, koje su naši neposredni susedi na Balkanu i zbog toga predstavljaju naše najdirektnije, barem najbliže pristalice u procesu evropskih integracija. To je razumno samo zato što su stabilnost, razvoj i napredak na Balkanu od direktnog interesa za susede u regionu, uključujući, naravno, Republiku Austriju. Kao neposredni susedi, susedne države imaju najviše razumevanja, najbolje znanje o situaciji u regionu, što svakako čini njihovu podršku i mišljenje još važnijim“, zaključio je Osmani. / ibna\nKosovo: Vanredni izbori nakon što je Arifijev glas proglašen neustavnim\nSeverna Makedonija i Turska jačaju bilateralne veze\nSrbija: Đurić stupio na dužnost ambasadora u Vašingtonu, dočekao ga renell\nRumunija: Održana prva sednica Parlamenta\nAlbanija i Italija potpisale zajedničku Deklaraciju o saradnji policijskih snaga\nKipar: Vlada i Kancelarija za reviziju spremni za “rat”\nRumunija: PNL, USR-PLUS i UDMR se dogovaraju o formiranju vlade\nSrbija: Brnabić i Varhelyi razgovarali o šansama za početak pristupnih pregovora\nOP/ED Ditmir Bušati: Obnova poverenja


Šta će poslanici pitati Krivokapića na premijerskom satu\nTanjug 22. jula 2021. 09:02\nPODGORICA – U crnogorskom paramentu 29. jula biće održan još jedan „premijerski sat“, a poslanici će Zdavka Krivokapica, između ostalog, pitati o opstanku vlade, dijalogu, sezoni, započetim infrastrukturnim projektima.\nŠef kluba poslanika opozicione koalicije DPS-LP Danijel Živković očekuje odgovor na pitanje kada će Krivokapić pokrenuti pitanje poverenja vladi na čijem je čelu, imajući u vidu da je izgubila poverenje parlamentarne većine.\n“Ili mislite da svi građani treba da budu taoci vaše želje da, pošto-poto, ostanete u fotelji premijera? Šta nameravate da uradite kako bi zemlja učinila korak napred i izašla iz stanja agonije u koju je dovela i vaša vlada? Da li ste spremni da sa opozicijom otvorite ozbiljan proces saradnje i dijaloga o rešavanju otvorenih pitanja posebno u političkoj, ekonomsko socijalnoj, bezbednosnoj, integracionoj, kao i u oblasti funkcionisanja institucija i sistema u celini?”, pitanje je koje je Konjević postavio premijeru.\nPoslanik Socijaldemokrata Ivan Brajović u pitanju podseća da je Krivokapić bio nosilac liste koalicije “Za budućnost Cme Gore” te da je posle izbora 30. avgusta potpisao sporazum sa nosiocima lista druge dve koalicije sa kojima je kasnije formirao vladu.\n“Stavovi iz tog sporazuma su u potpunoj suprotnosti sa stavovima većine vašeg biračkog tela, onih glasača koji su glasali za koaliciju koju ste predvodili na izborima. Kako danas, posle komunikacije sa međunarodnim partnerima i dosadašnjeg iskustva sa partnerima sa kojima vršite vlast, vidite svoju poziciju?”, pitanje za premijera od Brajović.\nPredsednik Kluba poslanika Crno na belo Miloš Konatar pitaće Krivokapića koji je plan aktivnosti vlade u smislu sprovođenja neophodnih reformi kako bi Crna Gora postala naredna članica EU i kako bi se istinski izgradila kao građanska, evropska i ekološka država.\nPoslanik Demokrata Boris Bogdanović pitaće premijera kakve su njegove ocene ovogodišnje letnje turističke sezone imajući u vidu da, prema podacima nacionalne i lokalnih turističkih organizacija, broj turista svakodnevno raste.\nA poslanicu Bošnjačke stranke Kenanu Strujić Harbić interesuje dokle se stiglo sa rekonstrukcijom magistralnog puta M-6 Pljevlja Mihajlovica, regionalnog puta R-3 Pljevlja – Metaljka, I faza Pljevlja Krće i izgradnjom puta Vrulja Mijakovići, prene je portal RTCG.


Vesti online / Vesti / Svet / Teksas: Bombaš se razneo pred policijom\nŠef policije Ostina Brajan Menli objavio je da se danas aktiviranjem eksplozivne naprave ubio osumnjičeni za seriju bombaških napada, kojima je ovog meseca u strahu držao prestonicu američke savezne države Teksas, prenosi AP.\nGrađani Teksasa uznemireni zbog učestalih bombaških napada\nNavodi se da je Menli saopštio da se 24-godišnji belac razneo u sopstvenom vozilu dok su ga pripadnici specijalne jedinice opkoljavali, a jedan od njenih pripadnika pucao na vozilo.\nŠef policije Ostina je dodao da ime osumnjičenog neće biti objavljeno pre nego što mu bude obaveštena rodbina.\n* "Paket-bomba" eksplodirao u Fedeksu, ima povređenih\nLokalni mediji su ranije danas objavili da su policija i FBI uspeli da u Raund roku blizu Ostina pronađu osumnjičenog za seriju bombaških napada u Teksasu, koji se tada razneo eksplozivnom napravom, prenosi "Skaj njuz".\nPodseća se da su dve osobe ubijene u pet eksplozija koje su se ovog meseca dogodile u toj saveznoj državi. U protekle dve nedelje od početka serije bombaških napada ubijeni su Afroamerikanci Entoni Stefan Haus (39) i Drejlen Mejson (17), a ranjeno je dosta ljudi.\nAmeričke vlasti objavile su juče da sumnjaju da je paket bomba, koja je eksplodirala u skladištu međunarodne kurirske kompanije "Fedeks" u Teksasu, povezana s nizom eksplozija bombi u toj saveznoj državi.\nLokalni zvaničnik ranije je rekao da je radnik "Fedeksa" zadobio povrede nakon što je eksplodirao paket ispred objekta te kompanije u Šercu, koji je udaljen oko 100 kilometara južno od Ostina.\nPaket, koji je sadržao eksere i šrapnele, eksplodirao je malo posle ponoći po lokalnom vremenu, prenela je agencija Rojters.\nZvaničnici veruju da su ranije eksplozije delo serijskog bombaša.\n- Sumnjamo da je povezano s našom istragom - rekla je portarolka FBI Mišel Li za CNN.\nPrethodno je AP objavio da su stanovnici Ostina, glavnog grada jugozapadne američke države Teksas, uznemireni su zbog serije eksplozija, od kojih se četvrta dogodila u nedelju, a u njoj su povređene dve osobe. U prethodnim eksplozijama dve osobe su poginule, a još dve povređene.\nU svim slučajevima u pitanju su bile eksplozije paketa bombi. Prve tri bombe eksplodirale su kada su žrtve pokušale da pokupe pakete.\nGradonačelnik Ostina Stiv Adler je danas izjavio za AP da je rastući strah kod stanovnika tog grada "legitiman i realan" posle četvrte eksplozije.


Trampova administracija odustala od novog pravila za strane studente\nTrampova administracija, suočena sa osam federalnih tužbi i protivljenjem stotina univerziteta, odustala je od novog pravila prema kojem bi strani studenti morali da napuste SAD ili da se upišu u drugu školu ako bi im predavanja bila samo onlajn zbog koronavirusa, prenosi agencija Asošijeted pres.\nOdluka je saopštena na početku sudskog pretresa, održanog po tužbi koju su protiv sporne mere podneli Univerzitet Harvard i Institut za tehnologiju Masačusetsa (MIT). Okružni sudija u Masačusetsu Elison Burouz saopštila je da su federalne imigracione vlasti pristale da povuku naredbu donesenu 6. jula i da "se vrate na status kvo".\nAdvokat koji zastupa Sekretarijat za unutrašnju bezbednost i Agenciju za imigraciju i carine samo je rekao da je navod sudije tačan.\nU tužbi, Harvard i MIT naveli su da je novo pravilo o stranim studentima doneseno nezakonito i da je suprotno ranijim smernicama federalnih imigracionih zvaničnika o tome da će ograničenja na onlajn obrazovanje biti suspendovana tokom pandemije.\nTrampova administracija je prethodno saopštila da će strani studenti koji od septembra predavanja budu pohađali samo onlajn morati da napuste SAD, dok istovremeno pritiska škole i univerzitete da od septembra obnove nastavu normalno.\nAmerički koledži saopštili su da bi nova mera administracije ugrozila bezbednost studenata i nanela finansijsku štetu školama. Mnoge škole zavise od školarine koju plaćaju strani studenti, a neke bi izgubile milione dolara da je mera sprovođena.\nElitni univerziteti podneli tužbu zbog novog pravila o stranim studentima


Azilantske muke - Pančevo.city\nSve duže zadržavanje u Srbiji, ilegalne deportacije iz Hrvatske i Mađarske i porast krijumčarenja migranata samo su neke od činjenica koje su prethodnu godinu azilatima učinile još težom.\nPrema procenama Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila, kroz našu zemlju je prošlo najmanje 20, a najviše 40 hiljada ljudi u 2017. godini. Od tog broja, čak preko 60 posto njih došlo je iz Avganistana, potom Iraka, Kurdistana, Pakistana i Sirije. Za razliku od prethodnih godina, kada su migranti mahom bili muškarci između 20 i 30 godina starosti, u prethodnoj godini promenila se i demografska struktura tražioca azila. Sada se na takav podvig odlučuje čak 40 posto maloletnika, sa ili bez porodične pratnje, a ima i 20 odsto žena koje napuštaju svoju ratom zahvaćenu domovinu.\n– U svakom trenutku prošle godine imali smo po nekoliko hiljada ljudi koji su bili zaglavljeni u našoj zemlji. To znači da Srbija sve više i više postaje tampon zona između zemalja porekla azilanata i zemalja Evropske unije, ka kojima oni gravitiraju. Iz medija smo imali prilike da saznamo da su hrvatska i mađarska policija ilegalno vraćale migrante u Srbiju, a u velikom broju slučajeva, i fizički i verbalno zlostavljala – ističe Radoš Đurović, izvršni direktor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila.\nU takvim okolnostima, mnogi azilanti su pokušavali i po 20, 30 puta da pređu granicu. To je za posledicu imalo porast krijumčarenja migranata. U drugoj polovini prošle godine, restriktivnoj politici prema azilantima pridružila se i Rumunija.\n– Javno mnjenje u zemljama u okruženju, pa i u samoj Evropskoj uniji, nije naklonjeno izbeglicama. Smatram da je razlog tome strah koji proizilazi iz nepoznavanja tih ljudi, njihove kulture, tradicije i običaja, a prisutna je i bojazan od terorizma – kaže Đurović.\nKada je reč o Srbiji, vidljivi su pomaci u prihvatanju ovih ljudi u lokalnim zajednicama. Đurović smatra da naš narod pozitivno reaguje na izbeglice jer nas povezuje sličan mentalitet. U pojedinim školama u Sjenici, Tutinu, Beogradu i Lazarevcu sve češće se može videti i najmlađa populacija azilanata koja želi da se školuje dogod je ovde. Iako se u javnosti često prikazuje baš ta slika, koja je pozitivan primer uključivanja azilanata u jedno društvo, izvršni direktor CZA smatra da su odgovori našeg sistema na, ovo veoma osetljivo pitanje, samo prividni.\n– Jedna slika se prikazuje javnosti, a sasvim druga slika može se zateći kada odete na teren, što mi iz Centra i činimo. Tada vidite da mnogi migranti ostaju van prihvatnih centara i da su osuđeni da se snalaze kako znaju i umeju, a da, čak i oni koji su dobili smeštaj i hranu, ne dobijaju ništa više, u smilsu socijalne ili psihološke podrške ili bilo čega drugog što je pojedincu potrebno za normalan i dostojanstven život. Na taj način, ti ljudi ostaju van sistema i država ih gura u sivu zonu.\nAzilanti „dobili smeštaj“ u Beogradu\nU Srbiji ima 18 prihvatnih centara, ali nisu svi istog kapaciteta. Lokalne sredine nemaju mogućnosti da se na adekvatan način bave migranntskim pitanjem. Azilna procedura u Srbiji je spora i neefikasna, o čemu svedoči i podatak da je u prošloj godini pet hiljada ljudi izrazilo nameru da traži azil, a da je do oktobra samo 200 ljudi uspelo da podnese zahtev, od kojih je 13 osoba azil i dobilo.\n– Naša politika prema rešavanju migranstkog pitanja formalno ne postoji, ali se stiče utisak da se zvanične institucije nadaju da azilanti neće ovde ostati. U ovakvim uslovima u kakvim je EU danas, mogu da kažem da je to poprilično naivno razmišljanje koje dovodi do toga da migrante sve više guramo u ilegalu i ruke krijumčara – kaže Radoš i nastavalja:\nVeliki je problem što u državnim instituacijama rade ljudi koji nisu stručni da se bave pitanjem migracije, pa iz tog straha da azilanti ovde ne ostanu, donose odluke koje su bazirane na neznanju i pretpostavkama.\nKao primer takvih uprava, Đurović navodi prihvatne centre u Krnjači i Obrenovcu.\n– Menadžement tih centara čine ljudi koji su nedavno primljeni na ta radna mesta i koji ne znaju na koji način se takvom vrstom ustanova upravlja. Zbog toga su veoma često nesenzitivni prema azilantima i njihovim potrebama, a postavlja se i pitanje koliki je stepen bezbednosti na takvim mestima i da li krijumčari imaju pristup tim centrima – navodi Radoš.\nMigracija će se nastaviti i u ovoj i u godinama koje slede i zbog toga je potrebno da kao društvo naučimo kako da se odnosimo prema tom procesu.\n– Smatram da treba da izgradimo sistem u kojem će migranti biti uključeni kao građani koji imaju svoja prava i obaveze. Oni ni na koji način ne smeju biti diskriminisani ili zloupotrebljeni. Ukoliko sad propustimo priliku da migraciju držimo, uslovno rečeno, pod kontrolom, to će stvoriti ogromne potrese u ovom društvu u budućnosti – tvrdi ovaj diplomirani pravnik.\nTokom svoje dugogodišnje karijere, Đurović je pohađao brojne seminare i prakse iz oblasti azila i izbegličkog prava u inostranstvu. On kaže i da u mnogim zapadnim društvima nije uspostavljen dobar odnos sa tražiocima azila.\n– U mnogim razvijenim zemljama migranti su i dalje poprilično izolovani. Ta zatvorenost i bivstvovanje u okviru svoje etničke grupe dovodi do stvaranja nesporazuma između njih i lokalnog stanovništva. To često pogoduje političkim partijama koji koriste azilanatsko pitanje za prikupljanje političkih poena – priča izvršni direktor CZA.\nAzilati žele da žive u zemljama gde će biti prihvaćeni\nIpak, kao pozitivan primer tretiranja i rešavanja azilantskog pitanja Đurović ističe zemlje poput Nemačke, Švajcarkse, Švedske i Austrije. U ovim društvima migranti imaju rešen status, znaju pod kojim uslovima ostaju tamo da žive i rade, a radi se i na razvijanju komunikacije i integracije sa lokalnim stanovništvom.\nazilanti Centar za zaštitu i pomoć tražiocima zila migrantska kriza prihvatni centri Radoš Đurović tampon zona\nRistić / feb 25


Autovesti, Camaro se "prekrstio" u Ke Mai Luo\nVaša lokacija: Naslovna strana » Zanimljivosti » Camaro se "prekrstio" u Ke ...\nCamaro se "prekrstio" u Ke Mai Luo\n23. Mart 2011.\nChevrolet Camaro će na kineskom tržištu nastupiti kao Ke Mai Luo\nOdavno je poznato da značaj kineskog tržišta za sve svetske proizvođače automobila ubrzano raste. Stoga se brojni modeli prilagođavaju upravo Kinezima i to na razne načine, uključujući i nazive.\nNajnoviji primer je Chevrolet Camaro, koji će se u Kini prodavati kao Ke Mai Luo, što je na kineskom znatno “milozvučnije”.\nCamaro u ofanzivu na Kinu kreće krajem godine, a koštaće oko 500,000 juana ili 76,000 dolara. Ova cena je prilično visoka čak i za sve veći broj kineskih milionera, koji za ovoliki novac imaju više nego dobar izbor.\nŽeleznica kao u 19. veku\nPreskočio NSX u punoj brzini\nNova Thema se šepuri po Veneciji\n01. Septembar 2011.\nDavid Guetta dobio doživotnu zabranu!


General Salami: Osveta za atentat na iranskog naučnika stavljena u plan – .\nHome/iran/General Salami: Osveta za atentat na iranskog naučnika stavljena u plan\nSaharTV – Zapovjednik Revolucionarne garde Irana, general Hossein Salami, je u reakciji na atentat na iranskog fizičara i zvaničnika Ministarstva odbrane Irana, Mohsena Fahrizadea, rekao da planere, počinitelje i pomagače atentata čeka teška osveta i kazna.\nGeneral Salami je objavio poruku u kojoj izražava saučešće zbog smrti istaknutog naučnika, koji je bio šef Organizacije za istraživanje i inovacije pri Ministarstvu odbrane Irana.\nOn je kazao da je atentat djelo ilegalnog, terorističkog i djecoubilačkog režima Izraela, te da je teška osveta i kazna stavljena u plan.\nSalami je poručio da takvi zločini neće poljuljati volju iranskog naroda na njegovom putu uspjeha i moći.\nKnjiga “Pogled na Iran” prevedena na bosanski jezik


ALEN ŠERANIĆ ODLUČIO: NEMA PREMIJER LIGE BIH | Hayat.ba\nALEN ŠERANIĆ ODLUČIO: NEMA PREMIJER LIGE BIH\nI dok se fudbal polako vraća u sve evropske lige, u Bosni i Hercegovini od nastavka sezone neće biti ništa. Nogometni savez BiH je zauzeo stav da će se sezona nastaviti, ali odlukom ministara zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alena Šeranića, da u manjem entitetu nema fudbala prije 1. jula, praktično je stavljena tačka na ovu sezonu.\nTako je Alen Šeranić praktično ugasio Premijer ligu BiH, a vjerovatno i egzistenciju više klubova u našoj zemlji.\nNaravno da je zdravlje svima na prvom mjestu, ali u situaciji kada je počeo sa radom javni gradski prevoz, kada su se otvorili vrtići, kafići, kada se mogu obavljati treninzi na otvorenom i kada je ukinuta zabrana kretanja, odluka da se ne može igrati profesionalni meč do 1. jula je u najmanju ruku skandalozna i sramotna.\nNogometni savez naše zemlje jučer je zatražio dozvolu entitetskih kriznih štabova o mogućnosti da se sezona nastavi 7. ili najkasnije, 14. juna, s obzirom na to da je krajnji rok za završetak sezone 2. avgust.\nDanašnjom odlukom da nema profesionalnih liga, i definitivno je zabijen i posljednji ekser u kovčeg zvani Premijer liga BiH, uprkos činjenici da su zemlje u okruženju u mnogo goroj situaciji nego RS ili federacija.\nU Srbiji i Hrvatskoj odavno su počeli treninzi i sezona će se nastaviti, ali u BiH, neće zbog nelogičnih odluka pojedinaca kojima je za cilj, očito, da unište sport u potpunosti.\nDa pojasnimo, do sada je u RS potvrđeno 1.217 slučajeva novog koronavirusa, od posljedica COVID-19 preminulo je 86 osoba, a oporavile su se 543 osobe, što je 45 posto od ukupnog broja potvrđenih slučajeva infekcije.\nTestirano je ukupno 20.335 osoba, pod zdravstvenim nadzorom su 3.803, a nadzor je završen kod njih 26.844. Među ovim brojevima, ne postoji nijedan zaražen sportista, niti je logično da se može hodati po pijacama, a ne može igrati fudbal.


-Takvi sporazumi (između Australije, Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država) suprotni su duhu neširenja nuklearnog oružja i odgovarajućim međunarodnim ugovorima, naglasio je kineski diplomata.\nVašington, London i Kanbera ne bi trebalo da destabilizuju međunarodnu situaciju, upozorio je.\n-Ponovo insistiramo na tome da Australija, Velika Britanija i Sjedinjene Američke Države prestanu da slede ideologiju iz doba Hladnog rata i jasno se pridržavaju međunarodnih obaveza vezanih za neširenje nuklearnog oružja, naglasio je Džao.\nVašington, Kanberra i London potpisali su sporazum 15. septembra prema kome će Australija započeti izgradnju podmornica na nuklearni pogon koristeći američke tehnologije. Kanbera namerava da izgradi najmanje osam takvih podmornica, a očekuje se da će prva od njih ući u upotrebu 2036.


ŽESUS DVA PUTA STRELAC U POBEDI SITIJA! Palas slavio sa igračem manje – Sport Express\nFudbaleri Mančester sitija su rezultatom 4:1 pobedili Barnli u utakmici 15. kola engleske Premijer lige.\nMančester siti je posle iznenađujućeg remija u prošlom kolu uspeo da pobedi Barnli i ponovo dođe do jednocifrenog zaostatka za Liverpulom.\nDo nove pobede, desete u šampionatu, vodio je brazilski napadač Gabrijel Žesus koji je prekinuo post i sa dva postignuta pogotka pomogao Sitiju da upiše nova tri boda.\nSvoj prvi pogodak, Žesus je postigao već u prvom poluvremenu, kada je na asistenciju iskusnog Davida Silve uspeo da matira odličnog Nika Poupa i da dovede “Građane” do prednosti.\nSiti je nastavio da napada iako je imao visoku prednost, a to im se isplatilo već u 68. minutu, kada je Rodrigo postigao prelep pogodak sa nekih 18 metara udaljenosti.\nOvo ipak nije bio konačan rezultat. Rijad Mahrez je u 72. minutu utakmice zamenio gotovo neprimetnog Rahima Sterlinga, da bi već u 87. minutu postigao i 4. gol na susretu, inače njegov 50. u Premijer ligi.\nSamo minut kasnije videli smo i odgovor Barnlija. Posle jedne veoma lepe akcije Brejdi je uspeo da iz kaznenog prostora matira Edersona za konačnih, Barnli 1 – Mančester siti 4.\nU prvoj utakmici 15. kola, fudbaleri Kristal Palasa su u Londonu dočekali Bornmut. Oni su uspeli da trijumfuju u jednoj turbulentnoj utakmici, koju su čak završili sa deset fudbalera u polju, pošto je Mamadu Sako već u 19. minutu utakmice zbog neopreznog starta zaradio direktan crveni karton.\nSrpski reprezentativac Luka Milivojević bio je kapiten Palasa na ovom susretu i proveo je svih 90 minuta na terenu. Palas je tako minimalnim rezultatom savladao Bornmut, a jedini strelac bio je Džefri Šlup, koji je asistenciju Džejmsa Mekartura pretvorio u gol.\nSiti sada sa 32 boda kaska 8 bodova za prvoplasiranim Liverpulom koji ima 40 bodova, dok je Barnli “ušuškan” na sredini tabele, gde se nalazi i Bornmut. Kristal Palas je ovom pobedom ostao u trci za najbolje četiri ekipe u Premijer ligi sa 21 osvojenim bodom.\n(Brejdi 88 – Žesus 24, 50, Rodrigo 68, Mahrez 87)\nLIGA 1: Marsej nastavlja sa pobedama, Brest i Bordo “minirali” protivnike


Početak/Društvo/General Lazarević otpušten na kućno lečenje: Izlečio ga sin\nMaja Vodeničarski26. juna 2021.\nSa Klinike za kardiohirurgiju UKC Niš nakon uspešnog oporavka otpušten je na kućno lečnje general Vladimir Lazarević.\n„Zahvaljujući najsavremenijim aparatima i mašinama koje naša klinika poseduje bilo je moguće odrediti najspecifičnije i veoma delikatne promene u koagulacionom sistemu kako bi se primenila i najefikasnija terapija. Ono što je manje poznato javnosti je činjenica da odeljenjem za hemostazu i ekstrakorporalnu cirkulaciju na našoj klinici rukovodi najmlađi sin generala Lazarevica – Milan. I upravo je dr Milan Lazarević, zajedno sa prof Slobodanom Vojinovićem bio glavni ordinarijus u lečenju svog oca. Nije mogao neko drugi jer je dr Milan jedini lekar transfuzijske medicine u UKC i jedini lekar u Srbiji koji pored ove specijalizacije ima i specijalizaciju iz hematologije“, kaže prof. dr Dragan Milić, direktor Klinike za kardiohirurgiju.\nAparate kojima dr Milan rukuje i njegovo odeljenje čine samu srž velikog uspeha koju ova klinika ima. Od početka godine urađene su 172 najsloženije kardiovaskularne procedure sa stopom smrtnosti od 1.74%.\nLečiti člana svoje porodice za svakog lekara je poseban izazov pogotovo kada to lečenje ne može da preuzme neko od tvojih kolega.\nPonosan na dr Milana Lazarevića koji je sa samo 37 godina već stvorio najbolju laboratoriju za kliničku hemostazu u Srbiji. I to nije došlo preko noći: dr Milan je počeo da stvara odeljenje pre 13 godina sa jednom jedinom mašinom…. I pored velikih obaveza na klinici, dr Milan je stigao da napiše i doktorat koji će braniti u septembru mesecu, kaže profesor Milić.\n„Po mom skromnom mišljenju, najbolja doktorska teza koju sam do sada imao priliku da pročitam“, završava Milić.\nUpornost, znanje i vestina mogu da naprave cuda. A sve u korist pacijenata i nase Otadzbine….\ndr Dragan Milić UKC vladimir Lazarević\nJedan od najvećih hirurških kongresa posvećen laparoskopskoj hirurgiji održava se u Nišu\nUrađena prva operacija u UKC – u koja smanjuje broj napada kod obolelih od epilepsije\nDevojčicu iz Preševa izujedao čopor pasa, zbrinuta u UKC Niš


“Dobio sam poziv sa nekoliko strana iz RS od prevoznika u kojima ističu da su u jako teškoj situaciji. Koliko smo upoznati, počelo je nažalost masovno otpuštanje radnika i najava gašenja firmi”, kazao je Mijić.\n“Što se tiče prevoznika koji rade u gradskom, prigradskom, područnom i republičkom saobraćaju, naš zahtjev smo, iako znamo da je budžet u teškoj situaciji, sveli na minimum, i to na uplate poreza i doprinosa za avgust, septembar i oktobar, a mi ćemo plate isplatiti”, pojašnjava Mijić.\n“Radimo sve da se koliko-toliko održi privredna aktivnost i uopšte društveni život. Trenutno svi radimo na svoju štetu, trpimo i pravimo ogromne gubitke”, ističe Mijić.\nI Nikola Grbić, predsjednik Udruženja prevoznika za međunarodni unutrašnji transport RS, istakao je za “Nezavisne” da se prevoznici nalaze u katastrofalnoj situaciji, te da je većina firmi već prepolovljena jer su morali početi otpuštati radnike.\n“U mojoj firmi radimo sa 50 odsto kapaciteta i nažalost morao sam otpustiti 50 odsto radnika. U više od 90 odsto slučajeva prevoznici u RS su masovno otpustili radnike jer ne postoji nikakva ekonomska opravdanost i način da ih zadržimo”, naveo je Grbić.\n“Mislim da više ne postoji rješenje za ovu situaciju. Mi iz Udruženja smo poslali sigurno više od 100 dopisa institucijama od kojih smo tražili pomoć, međutim nismo dobili nikakav odgovor. Nakon što završi ova pandemija suočićemo se sa masovnim odlaskom radnika u Njemačku, te niko neće više moći ni raditi, što će dovesti sigurno do masovnog gašenja firmi i radiće se sa 70 odsto manje kapaciteta nego prije virusa korona”, istakao je Grbić.\nU Ministarstvu saobraćaja i veza RS su rekli za “Nezavisne” da je na devetoj sjednici Upravnog odbora Kompenzacionog fonda RS, održanoj 27. oktobra, usvojena informacija o privrednim subjektima koji su u skladu s Uredbom o postupku dodjele sredstava privrednim subjektima u oblasti međunarodnog prevoza lica u drumskom saobraćaju.\n“Odobrena je isplata sredstava u ukupnom iznosu od 499.881,29 KM za pomoć 33 privredna subjekta koji su podnijeli zahtjev u skladu sa navedenom uredbom”, navode u resornom ministarstvu.\n“Od Privredne komore imamo uvjeravanja da je ovakav vid saradnje i zajedničkog djelovanja najbolji put za ostvarivanje prava i pomoći za ugrožena preduzeća, na čemu ćemo raditi i u narednom periodu”, zaključili su u Ministarstvu saobraćaja i veza.\nPonedjeljak, 12.04.2021. 355


Floriva dobila ECOCERT Sertifikat za organsku proizvodnju sadnica – Floriva – proizvodnja sadnica, otkup i prerada voća\nFloriva dobila ECOCERT Sertifikat za organsku proizvodnju sadnica\nFloriva je prva i jedina firma u Srbiji koja je uvela sertifikat za organsku proizvodnju sadnica.\nŠta je EcoCert ?\nFrancuski EcoCert je jedna od najvećih sertifikacionih kuća na svetu, koja vrši obuku i sertifikaciju na mnogim poljima. Naročito je zanimljivo polje organske proizvodnje biljaka, gde EcoCert trenutno obučava, kontroliše i sertifikuje preko 60% svetskog tržišta.\nŠta podrazumeva sertifikat za organsku proizvodnju sadnica ?\nU zavisnosti od toga kako su okruženje i biljke tretirani, period konverzije iz konvencionalnog u organski režim proizvodnje može trajati od 24-36 meseci. To znači da se pre svega koriste organska sredstva za zaštitu i ishranu u proizvodnji sadnica. Takođe, potrebno je strogo pratiti uputstva i primenjivati samo one mere koje sertifikaciono telo dozvoljava. Tako se na primer, vodi računa da se koriste biodinamički preparati, da godišnji sadržaj azota u otpadnim vodama ne bi trebalo da prelazi 170kg po hektaru itd.\nKompletne detalje sertifikata možete pročitati na Eco cert sertifikat za organsku proizvodnju biljaka.\nŠta za mene znači sertifikovana sadnica ?\nUkoliko želite da pokrenete organsku proizvodnju plodova jagodastih voćki, sa našim sadnicama, već prve godine možete imati Organik sertifikat, ukoliko se budete pridržavali uputstava koje dobijate prilikom kupovine sadnica.\nKako da prepoznam sertifikovane sadnice ?\nVlasnici sertifikata imaju pravo da na svoj proizvod dodaju specifičnu oznaku “Organski proizvod” koja označava da se radi o sertifikovanom proizvodu.\noznaka za organski proizvod


Saopštenje / Održan performans „Svečani ispraćaj otpada iz Drvara“ / Radio Sarajevo\nRadiosarajevo.ba/Performans Neformalne grupe\nSaopštenje / Održan performans „Svečani ispraćaj otpada iz Drvara“\n29. 03. 2021. u 14:20:00 Radiosarajevo.ba\nČlanovi neformalne grupe građana okupljeni oko inicijative „Drvar bez italijanskog otpada“ danas je u Drvaru održala performans „Svečani ispraćaj otpada iz Drvara“ sa početkom u 9h.\nOni su u svom saopštenju naveli kako su performansom željeli ukazati na to da iako je konačno pri kraju dugo najavljivano uklanjanje spornog otpada iz ovog grada i dalje niko nije odgovarao.\nDodali su kako se nisu promijenila ni imena funkcionera koji su potpisali rješenja i dozvole, na osnovu kojih je otpad uvezen.\nRadiosarajevo.ba: Performans Neformalne grupe\n„Nelegalno deponovani otpad je napokon napustio naš grad, a nadamo se i ostale gradove u kojima su ga neodgovorni pojedinci istresli. Naravno, i dalje nema nijedne informacije da je neko zbog ove afere odgovarao, a kamoli kao čin moralne odgovornosti podnio ostavku“, navela je Živana Sabljić članica neformalne grupe.\nKada to kažem prvenstveno mislim na kantonalnog ministra ekologije Hikmeta Hodžića koji ne samo da nije podnio ostavku nakon ovog skandala, nego je nagrađen novim mandatom. U normalnoj državi, i nakon blažih afera, ljudi napuštaju funkcije“, istakla je Sabljić.\nOkupljeni građani su svečanim špalirom ispratili kamion pun tekstilnog otpada iz Italije u Lukavac gdje će u pogonima kompanije Kemeko BH biti šrederovan, a potom i spaljen u nekoj od ovlaštenih spalionica u BiH ili inostranstvu.\nTo će budžet Federacije BiH koštati oko 165.000 maraka.\nTagovi: grupa Drvar otpad performans inicijativa građani članovi afera ispraćaj\nVišegrad / Pukla je i lančanica: Pogledajte otpad koji pluta Drinom\nPismo / Dramatičan apel načelnice Drvara: Otpad i dalje isparava, prvi slučajevi virusa\n! / Džaferović: Agresija na BiH je pokazala slabosti EU i NATO-a\nAfera "Korona ugovori" / Branislavu Zeljkoviću i saučesnicima prijeti 15 godina zatvora?


SPREČENO BEKSTVO IZ ZATVORA: Robijaš prilikom hapšenja povredio čuvara! - Informer\nJužne vesti | 02. 06. 2016.\nOsuđenik sa KIM koji izdržava kaznu zatvora u Okružnom zatvoru u Prokuplju, pokušao je da pobegne iz zgrade Doma zdravlja, gde je sproveden zbog popravke zuba\nKako "Južne vesti" nezvanično saznaju, zatvorenik Durim M. (24) je tražio intervenciju zubara i ona mu je po zatvorskoj proceduri i odobrena, a zatim je i odveden u tu ustanovu.\nNajverovatnije planirajući odranije bekstvo, zatvorenik je želeo da iskoristi nepažnju čuvara koji je bio u njegovoj pratnji u Domu zdravlja, ali je čuvar, zahvaljujući svojoj prisebnosti, na vreme prozreo nameru zatvorenika i u opštoj pometnji uspeo je da ga savlada, ali je pritom i povredio rame.\nZbog povrede koju je zadobio, čuvar je tokom dana operisan na Odeljenju ortopedije prokupačke Opšte bolnice i njegovo stanje je stabilno.\nZatvoreniku je povređena nadlaktica i on je nakon incidenta odveden u zdravstvenu ustanovu gde su mu konstatovane lake povrede.\nPolicija zatvor Prokuplje povređen bekstvo Zatvorenik sprečen\nLOPOVI NA SLOBODI: Iz zatvora "Dubrava" kod Istoka pobegla dva zatvorenika!


Godfri: Ne mogu svi da se uklope u Samit za demokratiju - Kosovo Online\nGodfri: Ne mogu svi da se uklope u Samit za demokratiju\n9. Novembar 2021. • 14:09\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu Entoni Godfri je izjavio danas da je Samit za demokratiju, koji će organizovati američki predsednik Džozef Bajden u decembru, inicijativa koja ne može da obuhvati sve partnere, prenosi Tanjug.\n"U ovu inicijativu ne mogu da se uklope svi partneri", izjavio je Godfri u odgovoru na pitanje N1 zašto Srbija nije pozvana na Samit za demokratiju u Vašingtonu.\nNaglašava da SAD ostaju posvećene saradnji sa Srbijom na unapređenju i jačanju demokratije, sprečavanju demokratske regresije, promovisanju poštovanja ljudskih prava i borbi protiv korupcije kako bi se dokazalo da demokratije ispunjavaju potrebe naroda.\n"Samit za demokratiju je jedna od mnogih američkih inicijativa usmerenih na jačanje demokratije, borbu protiv korupcije i unapređenje poštovanja ljudskih prava širom sveta", izjavio je Godfri.\nPrema njegovim rečima, cilj inicijative je bio da se okupi regionalna i socio-ekonomska grupa zemalja i jurisdikcija, koja uključuje demokratije sa dobrim osnovama, kao i nove demokratije sa različitim veličinama stanovništva, demografijom i lokacijama.\nSrbija samit Sjedinjene Američke Države demokratija Entoni Godfri\nArifi: Kosovo nije pozvano na Samit za demokratiju između ostalog i zbog ZSO i Dečana\nTo što Kosovo nije na spisku učesnika Samita za demokratuju, koji organizuje predsednik SAD Džo Bajden, jasan je politički signal Vladi u Prištini, ocenjuje profesor međunarodnih odnosa Dritero Arifi, prenosi Koha.\nKurtijev savetnik: Kosovo nije pozvano na Samit demokratije zbog lošeg rezultata prethodne vlade


Vesti online / Vesti / Srbija / 15 godina od smrti Zorana Đinđića: Tadić plače, a Vlada diže spomenik\nĐinđićeva udovica Ružica i sin Luka su sa rukovodstvom Demokratske stranke čiji je bio lider posetili njegov grob, a potom je DS održao tradicionalno takmičenje u besedništvu.\nBivši predsednik Srbije i DS Boris Tadić je na groblje došao sam i zapalio sveću svom nekadašnjem saborcu.\nNakon odavanja počasti novinari su zamolili Tadića za izjavu, a on se, piše beogradska štampa, tokom priče o Zoranu gorko rasplakao.\nTable isprskane farbom\nU Novom Sadu, incident, tri table sa imenom Zorana Đinđića u okviru Novosadskog univerziteta osvanule su isprskane crvenom farbom. To nije prvi put da se table sa Đinđićevim imenom nađu na meti. Bile su oštećene septembra 2012, zbog čega je bio održan i protest "Protiv mržnje, stop fašizmu" na kojem je bilo nekoliko stotina studenata i građana.\nNeke od stranaka iznikle iz DS povele su pristalice "U šetnju za Zorana", Beogradom, a neistomišljenici su u Novom Sadu oštetili table sa njegovim imenom.\nVlada Srbije je krenula u realizaciju ideje da Đinđić, nadomak Studentskog trga, gde je stanovao, dobije spomenik.\nU Nemanjinoj 11 su i članovi Đinđićeve vlade, ali i aktuelne, položili venac na mesto gde je ubijen, a potom je na sednici Vlade odlučeno da se prosledi novac Gradu Beogradu za spomenik.\n- Vlada smatra obavezom da finansira izradu spomenika čoveku koji je ubijen kao predsednik Vlade - saopšteno je iz Nemanjine 11.\nSpomenik Đinđiću će, kako je najavio gradski menadžer Goran Vesić, biti postavljen čim u tom delu grada bude završena garaža i pešačka zona.\n- To je mesto koje na simboličan način odražava Zoranov život. Filozofski fakultet koji je završio i gde je doktorirao - kazao je Vesić, istakavši da je sada najvažnije da se, zahvaljujući predlogu predsednika Republike Aleksandra Vučića, zemlja oduži na neki način Đinđiću.


JAVNI POZIV NEVLADINIM ORGANIZACIJAMA ZA PREDLAGANJE PREDSTAVNIKA/CE ZA ČLANA/ICU SAVJETA ZA SARADNJU SA ISELJENICIMA | CRNVO\n· upisana je u registar nevladinih organizacija prije objavljivanja ovog javnog poziva;\n· u aktu o osnivanju i statutu ima utvrđene djelatnosti i ciljeve u vezi sa pitanjima saradnje sa iseljenicima;\n· u prethodnoj godini je realizovala najmanje jedan projekat ili aktivnost iz oblasti saradnje sa iseljenicima;\n· predala je poreskom organu prijavu za prethodnu fiskalnu godinu (bilans stanja i bilans uspjeha);\n· više od polovine članova/ca organa upravljanja nevladine organizacije nijesu članovi/ce organa političkih partija, javni funkcioneri/ke, rukovodeća lica ili državni službenici/ce ili namještenici/ce.\n· je crnogorski državljanin/ka, sa prebivalištem u Crnoj Gori;\n· posjeduje radno iskustvo u oblasti saradnje sa iseljenicima;\n· nije član/ica organa političke partije, javni funkcioner/ka, državni službenik/ca ili namještenik/ca.\n· kopiju rješenja o upisu u Registar nevladinih organizacija;\n· kopije akta o osnivanju i statuta;\n· pregled realizovanih projekata i aktivnosti u prethodnoj godini iz oblasti saradnje sa iseljenicima;\n· kopiju potvrde o podnešenoj poreskoj prijavi za prethodnu godinu;\n· izjavu lica ovlašćenog za zastupanje i predstavljanje nevladine organizacije o tome da više od polovine članova/ca organa upravljanja nevladine organizacije nijesu članovi/ce organa političkih partija, javni funkcioneri/ke, rukovodeća lica ili državni službenici/ce ili namještenici/ce;\n· fotokopiju lične karte ili drugog dokumenta na osnovu kojeg se utvrđuje identitet kandidata/kinje;\n· biografiju kandidata/kinje, sa podacima o radnom iskustvu u oblasti saradnje sa iseljenicima;\n· izjavu kandidata/kinje da nije član/ca organa političke partije, javni funkcioner/ka, rukovodeće lice ili državni službenik/ca, odnosno namještenik/ca;\n· izjavu kandidata/kinje da prihvata kandidaturu za člana/cu Savjeta za saradnju sa iseljenicima.\nPredlaganje kandidata, vrši se dostavljanjem predloga i potrebne dokumentacije na e-mail adresu: dijaspora@mfa.gov.me, ili dostavljanjem poštom ili lično na adresu Uprave za dijasporu: Bulevar revolucije 15 (stara zgrada Pobjede), 81000 Podgorica,\nsa napomenom:,,Predlaganje kandidata/kinje za člana/icu Savjeta za saradnju sa iseljenicima”.\nUprava za dijasporu će, u roku od tri dana od isteka roka utvrđenog pozivom, na svojoj internet stranici objaviti listu kandidata/tkinja koji su predloženi za člana/icu Savjeta za saradnju sa iseljenicima, sa nazivima nevladinih organizacija koje su ih predložile.\nPodgorica, 06. mart 2017. god\nmr Predrag Mitrović, s.r.


Dodik: Nema razgovora sa Šmitom - Povezane vesti - Naslovi.net\nDodik poručio Srbi su žešći orah, gospodine Šmit\nRepublika Srpska nema šta da razgovara sa visokim predstavnikom Kristijanom Šmitom, rekao je Milorad Dodik koji sutra neće ići na sastanak Predsedništva BiH. Poručio je i da je BiH na "nepovratnm putu", a da Republika Srpska ima prava da bira svoj… »\nDodik:Nema razgovora sa Šmitom\nDodik: Velike sile žele da unište RS, pozivam političke stranke i narod da se okupe oko fronta otpor\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da se "politička situacija u BiH usložnila" i da će "vrlo brzo doći vreme kada će Republika Srpska odlučivati o svojoj samostalnosti". "Ako RS ne može da bude samostalna u okviru dejtonske… »\nLider SNSD i srpski član Predsjedništva BiH, Milorad Dodik, ponovio je da Kristijan Šmit ne može biti visoki predstavnik jer nije izabran u Savetu bezbednosti UN, niti je na njegovo imenovanje pristala Republika Srpska. - Visokog predstavnika nigde… »\nSa Kristijanom Šmitom bez mandata, Republika Srpske i njene institucije neće sarađivati, rekao je Milorad Dodik, srpski član Predsedništva BiH, na konferenciji za novinare u Banjaluci. Milorad Dodik kaže da se Šmit hvali nekim svojim iskustvom, ali… »\nIzlazak iz krize u BiH nastale zbog nametanja odluke doskorašnjeg visokog predstavnika u BiH Valentina Incka o dopuni Krivičnog zakona BiH, kojima se zabranjuje i kažnjava negiranje genocida, moguć je ukoliko se ta odluka odmah povuče i stavi van… »\nMilorad Dodik rekao je da je izlaz iz nastale krize zbog nametanja odluka Valentina Incka da se ista odmah povuče i stavi van snage. "Srpska se neće povući ni pedalj u ovoj političkoj borbi. Raduju me pojačana svest i odgovornost svih političkih… »\n"Ne plašim se hapšenja, ići ću u Sarajevo"\nFoto Tanjug Ovako, u intervjuu za "Novosti", već danima napetu atmosferu u Republici Srpskoj komentariše Milorad Dodik, srpski član Predsedništva BiH: - Aktuelna situacija u BiH može trajati danima, mesecima, godinama. Predstavnici RS neće… »\nDodik poručio Ne plašim se hapšenja, ići ću u Sarajevo!\nIzlaz iz nastale krize zbog nametanja odluka Valentina Incka je da se ista odmah povuče i stavi van snage, kaže Dodik. Milorad Dodik rekao je da je izlaz iz nastale krize zbog nametanja odluka Valentina Incka da se ista odmah povuče i stavi van snage… »\nDnevnik pre 2 satajoš 33 povezane\nBlic sport pre 34 minutajoš 32 povezane\nAl Jazeera pre 4 satijoš 28 povezanih


Završna konferencija CPZV -a povodom projekta Early Childhood Education and Care - Mreža organizacija za decu Srbije\n5.12.2018. u Kulturnom centru Novog Sada, Centar za proizvodnju znanja i veština – CPZV održao je završnu konferenciju povodom projekta “Rano obrazovanje i briga o deci u funkciji prevencije osipanja i povećanja obrazovnih postignuća dece romske nacionalnosti u Novom Sadu”.\nCilj konferencije bio je predstavljanje rezultata projekta a predstavljena je završna publikacija pod nazivom „Integrisani pristup obrazovnoj inkluziji: podrška ranom razvoju u funkciji prevencije napuštanja sistema obrazovanja kod dece romske nacionalnosti“.\nOpšti cilj projekta je bio smanjenje nejednakosti i unapređenje obrazovne i socijalne inkluzije najranjivijih grupa, pre svega Roma, u Srbiji. Projekat je implementirao mere podrške ranom razvoju dece u neformalnim romskim naseljima, jačanju roditeljskih kompetencija i upisa dece uzrasta 3,5 do 5 godina u predškolsku ustanovu. Pored toga, pilotirana je intenzivna međusektorska saradnja na sprečavanju osipanja učenika iz obrazovnog sistema u Novom Sadu, realizovan niz obuka za profesionalce koji se bave brigom o deci u Novom Sadu kao i javno zagovaranje za uključivanje mera podrške ranom razvoju i sprečavanja osipanja u lokalne politike.\nNeka od najznačajnijih postignuća su:\nSprovedene 988 posete romskim porodicama u okviru kojih je održano 269 razvojno stimulativnih radionica na 49 različitih tema u neformalnim romskim naseljima Veliki Rit i Adice, u periodu od juna 2017. do novembra 2018.;\nPodrška oko podnošenja zahteva za upis u predškolsku ustanovu za 27 dece iz 18 porodica, uzrasta 3-5,5 godina (14 devojčica i 13 dečaka), od kojih je upisano 15 dece, dok ostali nisu primljeni zbog nedostatka kapaciteta ustanove. Takođe, 36 roditelja iz istih 18 porodica je detaljno pripremano za uključivanje dece u sistem ranog obrazovanja, kroz podizanje svesti o važnosti ranog obrazovanja i pružanje podrške u administrativnim procedurama;\nPružena psihosocijalna i socijalno edukativna podrška za 59 porodica i 67 predškolske dece u neformalnim romskim naseljima, kao i za 51 porodicu odnosno decu školskog uzrasta u riziku od osipanja iz školskog sistema, od čega se 49 vratilo u škole i pohađaju nastavu;\nMaterijalna podrška u vidu odeće i obuće za 50 školaraca i 15 dece upisane u vrtić, te higijenski paketi za 50 porodica sa decom uzrasta do 5,5 godina, i to u dva ciklusa;\nInicirano formiranje školskih timova za prevenciju osipanja, izradu i implementaciju akcionih planova za prevenciju osipanja u 9 osnovnih škola u Novom Sadu.\nU okviru ovog projekta, objavljena je i publikacija Podrška ranom razvoju u funkciji sprečavanja osipanja iz sistema obrazovanja, Integrisani pristup obrazovnoj inkluziji: podrška ranom razvoju u funkciji prevencije napuštanja sistema obrazovanja kod dece romske nacionalnosti. Publikacija je takođe dostupan i na romskom jeziku.\nKonferencija za medije – prava dece u Srbiji i preporuke dece