TEŠKO POVREĐEN MLADIĆ U NOVOM SADU: Svađa oko računa u kafiću pretvorila se u masovnu tuču? – OnlineVesti\nby admin September 24, 2020, 8:50 pm 1.9k Views\nPovređeni mladić je zbrinut na licu mesta i prevezen u Urgentni centar na dalju dijagnostiku. U Kliničkom centru Vojvodine su za 021.rs rekli da je u toku noći u tu zdravstvenu ustanovu primljen O. S. (23) sa teškim telesnim povredama u vidu iščašenja lakta leve ruke. “Posle hitne, blagovremene, kompletne dijagnostike, lekarske pomoći i zbrinjavanja, pacijent je otpušten na dalje kućno lečenje”, navode u KCV-u.\nU birou MUP-a navode da je novosadska policija po prijavi da se dogodila tuča izašla na lice mesta i zatekla 23-godišnjeg mladića sa povredom podlaktice i još tri osobe. Pripadnici policije su na licu mesta dobili informacije da je nakon kraće verbalne rasprave oko računa u ugostiteljskom objektu kelner tog lokala oštećenog gurnuo s leđa. Mladić je povređen i prevezen je u Klinički centar Vojvodine, gde su mu, kako navode u MUP-u, konstatovane lake telesne povrede, što je potpuno suprotno od onog što navode za 021 u KCV-u.


Predsjednik SNSD-a Milorad Dodik i Boris Gryzlov, predsjednik Vrhovnog savjeta Ujedinjene Rusije nakon potpisivanja sporazuma o stranačkoj saradnji, septembar 2011.\nPredsjednik Republike Srpske i lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata Milorad Dodik boravio je krajem septembra u Moskvi gdje je prisustvovao kongresu “Jedinstvene Rusije”.\nPo povratku je saopštio javnosti da su vladajuća ruska partija i SNSD potpisali sporazum o strateškom partnerstvu kao i da je dogovorena saradnja u nekim privrednim projektima.\nZbližavanje Saveza nezavisnih socijaldemokrata i najjače ruske partije “Jedinstvene Rusije” evidentno je u posljednjih pet godina, a intenzivirano je unazad tri godine - ocjenjuju bosanskohercegovački analitičari.\nPosljednjih godina Republika Srpska, ali i srpski politički štabovi u Beogradu postavljaju odnose sa Rusijom kao kontratežu odnosima sa Evropskom unijom i Sjedinjenim Američkim Državama - kaže politički analitičar Vlastimir Mijović.\n"Republika Srpska, ali i srpski politički štabovi u Beogradu postavljaju odnose sa Rusijom kao kontratežu odnosima sa EU i SAD" kaže Vlastimir Mijović.\n„Gdje se smatra da dobri odnosi sa Rusijom mogu na neki način da malo poskupe cijenu ulaska Srbije i BiH, a s njom i RS, u EU. Sa svoje strane Srbi nude platformu sa koje može Rusija da ulazi u Evropu tako što će njena privreda ući intenzivnije na područje Srbije i RS i onda sa te platforme se dalje širiti u Evropu - jer znamo da je ulazak ruskog biznisa u Evropu jako otežan, postoji niz nekakvih barijera, tako da oni traže neke izokolne puteve“, navodi Mijović.\nMijović takođe podsjeća da je srpski narod na prostoru bivše Jugoslavije često tražio uporište u najjačoj pravoslavnoj državi, iz čega je proistekla i pomalo cinična srpska krilatica “nas i Rusa 300 miliona”. Ipak, taj politički analitičar smatra da ne treba čuditi Dodikov prilazak „Jedinstvenoj Rusiji“, niti, kaže, treba uzeti za zlo uspostavljanje dobrih odnosa sa konceptualno sličnim partijama.\nMilorad Dodik na kongresu Jedinstvene Rusije, Moskva, septembar 2011\n„Putinova partija poznata je još od svoga osnivanja 2001. godine kao centralistička partija, partija koja vlada prilično grubo, koja u svom logotipu ima iscrtanog medvjeda, pa se poput tog svog znaka u suštini ponekad i ponaša, odnosno često golom političkom silom ostvaruje ono što postavlja sebi za ciljeve. Prema tome, tu su se slični našli na istom fonu i to nije ništa začuđujuće“, smatra Mijović.\nKada govori o podršci zvanične Rusije Republici Srpskoj, predsjednik tog entiteta Milorad Dodik na prvo mjesto stavlja očuvanje Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ruske garancije statusa Republike Srpske za Dodika su već godinama neupitne.\nKoncesije ruskim tajkunima\nNakon potpisivanja sporazuma s „Jedinstvenom Rusijom“ Dodik je iznio suštinu odnosa s vladajućom ruskom strankom:\n„Potpuno jasna politička saradnja i uvažavanje pozicije RS. Ruska politika u samoj svojoj suštini ima podršku Dejtonskom sporazumu, što odgovara, naravno, nama - i mi mislimo da to treba da se održi, za razliku od nekih zapadnih koncepcija koje su tražile da se provodi duh Dejtona koji je u suštini tražio razgradnju onoga šta piše u Dejtonu i kako je u Dejtonu dogovoreno.“\nAnalitičari se slažu da je Miloradu Dodiku izuzetno stalo do dobrih odnosa sa „Jedinstvenom Rusijom“ i njenim ljudima koji se bave ekonomijom.\n„Da kažem sa ruskim tajkunima, koji su prislonjeni uz ’Jedinstvenu Rusiju’, kojima su ovdje dodijeljene određene koncesije, i Dodik je založio mnogo svog političkog kapitala da bi ih uveo pod jako povoljnim okolnostima recimo u Rafineriju nafte Bosanski Brod“, navodi Vlastimir Mijović.\nUpravo je Rafinerija nafte u Bosanskom Brodu, koju je ruski Zarubežnjeft kupio 2007. godine, posao koji predsjednik RS stavlja na prvo mjesto kada je riječ o saradnji sa Rusijom. Ipak, jedan dio javnosti smatra da je privatizacija Rafinerije loš potez po Republiku Srpsku.\nEkonomski analitičar Dražen Simić kaže da je ukupna vrijednost dugova Rafinerije premašila vrijednost njenog kapitala.\n„A teret kredita koji su uzeti kod ruskih banaka tek treba da prispije na naplatu, pri čemu su ugovorene ekstremno visoke kamate, daleko veće iznad prosječnih kamata u BiH, jako veliki zatezni penali za neuredno vraćanje kredita, tako da se postavlja sasvim logično pitanje kako će Rafinerija vratiti te kredite za koju godinu“, ocjenjuje Simić.\nOno što je za većinu analitičara neosporno jeste intenziviran interes Rusije za cijeli region. Kupovinom Volksbanke, najveća ruska banka Sberbanka ušla je na tržišta zemalja u regionu uključujući i Bosnu i Hercegovinu.\nNastavak širenja ruskog poslovanja u oblasti energetike dijelom je najavio i predsjednik RS Milorad Dodik, koji je potvrdio da su naredni projekti u tom entitetu nova nalazišta nafte, kao i izgradnja gasovoda.


Banka Poštanska štedionica na prvoj investicionoj konferenciji „Invest Srpska 2021″\nBanka Poštanska štedionica učesnik je prve investicione konferencije o mogućnostima i izazovima privrednog razvoja Republike Srpske „Invest Srpska 2021″ koja se danas i sutra održava u Laktašima. Predsednik Izvršnog odbora Banke Poštanska… »\nČORTANOVCI - Radovi na izgradnji srpsko-madjarske pruge teku planiranom dinamikom, komercijalni saobraćaj na deonici od Stare Pazove do Novog Sada krenuće od februara iduće godine, a krajem septembra biće završena deonica od Beograda do Stare… »\nBanka Poštanska štedionica, u kojoj je Srbija vlasnik 79 odsto kapitala, zainteresovana je za kupovinu Komercijalne banke Banjaluka, piše portal Capital. Kako navodi ovaj portal, pismo o namerama već je upućeno u Ljubljanu – NLB Grupi, koja je… »\nDržava Srbija mogla bi da otkupi deo nedavno prodate Komercijalne banke i to putem Poštanske štedionice. Naime, to će sve zavisiti od ispunjenja plana Poštanske štedionice, koja namerava da od novog vlasnika otkupi Komercijalnu banku iz Banjaluke… »\nDržava Srbija mogla bi da otkupi deo nedavno prodate Komercijalne banke. To će zavisiti od ispunjenja plana Poštanske štedionice, koja namerava da od novog vlasnika otkupi Komercijalnu banku iz Banjaluke, što je za portal N1 potvrdila i sama… »\nBanka Poštanska štedionica, čiji je vlasnik Republika Srbija zainteresovana je za kupovinu Komercijalne banke Banjaluka, a pismo namere o tome već je poslala NLB Grupi u Ljubljani, vlasniku matične Komercijalne banke Beograd, piše portal Capital.ba… »\nHot sport pre 1 satjoš 78 povezanih


Bez smena u Inđiji | Autonomija\nBez smena u Inđiji\nPredlozi za smenu opštinskog rukovodstva u Inđiji su povučeni sa dnevnog reda današnje sednice Skupštine. Oni su povučeni pre početka sednice, na inicijativu Srpske napredne stranke (SNS).\nNa zahtev opozicije, okupljene oko naprednjaka, u Inđiji je danas trebalo da se odlučuje o smenama aktuelnih i imenovanjima novih čelnika Skupštine i opštine Inđija.\n“Smena u Inđiji nije mogla da prođe na ovaj način i nikada tako neće proći”, izjavio je predsednik opštine Inđija Petar Filipović.\nOn je na konferenciji za novinare ocenio da ljudi ne žele da učestvuju u takvim situacijama, te da odbornici nijedne odborničke grupe ne žele da učestvuju u smeni vlasti na takav način.\n“Inđija nije San Pedro u Hondurasu, da se na kriminalne načine, pod pretnjama i ucenama smenjuje vlast, da se ljudi drže u izolaciji i da se izvrše najveći mogući pritisci koji nisu zabeleženi još od perioda devedesetih”, poručio je on.\nPredsednik opštine Inđija je naveo i da su se neki ljudi u opozicionim redovima dozvali pameti, pa se zbog toga danas nisu pojavili na sednici, što je razlog zbog čega je danas inicijativa za smenu opštinskog rukovodstva povučena sa dnevnog reda.\n“Siguran sam da ni oni ne žele da učestvuju u tome, pre svega odbornici Lige socijaldemokrata Vojvodine”, ocenio je Filipović.\nOn je podsetio da je sinoć u toj opštini napadnut novinar Vladimir Ješić, koji je ujedno i brat bivšeg predsednika opštine Inđija Gorana Ješića.\n“Policija je brzo reagovala, pronašla vinovnike napada i otkrila tablice automobila kojim su oni otišli iz Inđije, a koji su prema izjavama iz policije iznajmljeni od agencije iz Inđije na lično ime novog kandidata za predsednika opštine Vladimira Gaka”, kazao je Filipović.\nOn je apelovao da se ne zaboravi šta se u poslednjim mesecima dešavalo ne samo u Inđiji, već i u Titelu ili Irigu, te da pritisci na lokalne odbornike nisu samo pojedinačni izolovani slučajevi.\nFilipović je poručio da je nedopustivo da cena čelne funkcije u Inđiji budu pritisci i ulični napadi i dodao da to mora da prestane.\nPrema njegovim rečima, nekoliko odbornika, pre svega iz manjinskih stranaka, zatražilo je zaštitu, odnosno da budu “sklonjeni iz Inđije, da ne bi bili na udaru, jer su se pritisci sinoć nastavili”.\n“Pojedinici iz SNS su juče tokom celog dana obilazili kuće, ne samo odbornika iz Demokratske stranke, već i Socijalističke partije Srbije, gde je diektno nuđen novac, samo da bi došli na sednicu skupštine i glasali za smenu vlasti”, rekao je on.\nFilipović je istakao da su svi incidenti prijavljeni nadležnim organima i dodao da je on podneo krivičnu prijavu protiv jedne osobe, koja je, kako je naveo, u ime SNS obilazila odbornike i tražila da potpišu inicijativu za smenu vlasti.\nPredsednik opštine Inđija je još jednom pozvao ministra Nebojšu Stefanovića i predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića da što pre reaguju, jer su “oni jedini ljudi u Srbiji koji ovo mogu da zaustave”.


ZAOBILAZITE Srbiju: Evropski mediji pišu o problemima sa lokatorima u našoj zemlji - Pluton Logistics\nZAOBILAZITE Srbiju: Evropski mediji pišu o problemima sa lokatorima u našoj zemlji\n30/04/2019 03/05/2019 marko\t3CARGO, carina, carinjenje, carinski lokatori, e lokatori, elektronski lokator, gužve na granici, kamioni u tranzitu\nProblemi sa primenom e-lokatora u Srbiji tema su evropskih medija. Poljski trans.info piše da se zbog novih carinskih obeležja stvaraju gužve na granicama i da je zbog toga tranzit kroz Srbiju produžen za dva dana. Poljski internet sajt se poziva na podatke logističke kompanije 3CARGO:\n– U teoriji, primena e-lokatora bi trebalo da donese više koristi. U praksi,u fazi testiranja već postoje problemi. Logistička industrija prvenstveno se žali na prekide u lancu snabdevanja jer se prave redovi ispred carinskih službi. Korisnici logističkih usluga su takođe zabrinuti, jer će cene transportnih usluga porasti zbog toga.\n3CARGO upozorava da „za izvoznike iz zemalja EU koje šalju svoju robu u Srbiju i druge balkanske zemlje (kao što su Makedonija i Albanija), novi propisi označavaju moguće produženje vremena tranzita za 1-2 dana i moguće povećanje troškova zbog dužeg čekanja kamiona na carinskim ispostavama.\nIstovremeno, poljski špediter savetuje da se Srbija, kao tranzitna zemlja, preskoči gde je to moguće ili da se roba prebaci do carine u Beogradu, ako je u pitanju zbirni transport.\n„To će uštedeti vreme koje će vozilo morati da provede na carini čekajući e-lokator, kao i povezane troškove (koji obično iznosi do 150 evra za izgubljeni dan”, istakao je taj poljski špediter, a prenosi trans.info.\n← Vozač kamiona u Americi: Važno je samo da dobiješ ličnu kartu\nOd 1. maja uz razduženje dozvola prvoznici dostavljaju i JCI →\n01/03/2016 23/04/2017 marko\nViše vozila i povećan prihod od putarine na srpskim drumovima\n13/08/2018 13/08/2018 marko\n21/09/2015 24/04/2017 marko


Stari prihvataju pomoć robota, ali na distanci - Penzin\nPočetna Magazin Godine Stari prihvataju pomoć robota, ali na distanci\nStari prihvataju pomoć robota, ali na distanci\nNakon gledanja sposobnosti savremenih robota, većina ispitanika daje prednost robotima u odnosu na ljude za poslove čišćenja kuhinje, pranja veša ili bacanja smeća. Pa, ipak…\nIstraživanje Tehnološkog instituta u Džordžiji iz 2012. godine pokazalo je da su odrasli ispitanici od 65 do 93 godine spremni da prihvate pomoć robota u kući, ali samo ako to ne uključuje ličnu negu i društvene aktivnosti.\nNakon gledanja sposobnosti savremenih robota, većina je dala prednost robotima u odnosu na ljude za poslove čišćenja kuhinje, pranja veša ili bacanja smeća. Ipak, za oblačenje, hranjenje ili kupanje, ili pozivanje porodice i prijatelja, ispitanici bi se pre opredelili za ljude.\n– Zabluda je da starije osobe imaju negativan stav prema robotima. Ispitanici su bili oduševljeni i vrlo optimistični po pitanju robota u svom svakodnevnom okruženju. Bili su i vrlo određeni u svojim željama, što može pomoći u dizajnu i primeni – kaže Cory-Ann Smarr, asistent na Školi psihologije u Džordžiji.\nIspitanici su takođe rekli kako mogu koristiti robote za podsećanje da uzmu lekove, ali im je ugodnije ako im osoba pomaže prilikom odlučivanja koji lek da uzmu. Zaključak je da stariji ljudi izgleda imaju manje poverenja u robote kad je reč o donošenju odluka nego kad se radi o praćenju ili fizičkoj pomoći, i da bi istraživači prilikom dizajniranja robota trebali paziti da ne generaliziraju sklonosti ljudi u ovom pitanju.\nStarije osobe u studiji bile su sve zdrave i samostalne, a oko 75% njih svakodnevno koristi mobilni telefon i druge uređaje, a većina se izjasnila da im ne treba neposredna pomoć.\nTags:istraživanjenaukaneganegovateljipomoćpomoć u kućirobotistaritehnologija\nMozak nas laže, hvala mu na tome (2)\nSvetska banka: Uticaj starenja stanovništva na ekonomiju Evrope i Centralne Azije


U svetlu ova dva suprotstavljena trenda, kako bi zapravo mogla izgledati kancelarija budućnosti?\nElvira Munjoz Beraza, direktor master odseka za strateški dizajn prostora na IE School of Architecture and Design, u Madridu, za Gardijan kaže da će ovogodišnji poremećaji transformisati kancelarije na bolje.\n"Pandemija je ubrzala trendove koji su već postojali i primorala je kompanije i stručnjake na teške, ali neophodne razgovore", kaže ona.\nKako dodaje, kancelarija je mesto za saradnju, socijalnu interakciju i osećaj pripadnosti. To podrazumeva manje "ja" prostora, a više prostora "mi": dugi otvoreni prostori ispunjeni pojedinačnim radnim stanicama ili ispunjeni kabinama će nestati.\nSa pojedinačnim radnim stanicama koje su efikasno premeštene u ljudske kuhinje i dnevne sobe, kancelarije se rekonfigurišu kao mesta koja prvenstveno postoje za timski rad i zajedničke aktivnosti - mada sa strogim merama socijalnog udaljavanja i pregradama koje razdvajaju različite timove i odeljenja.\nArhitekte i planeri za kancelarije već su zauzeti nizom promena, uključujući veće stolove i rasporede koji više koriste stepeništa kako bi smanjila upotreba zatvorenih liftova. I, naravno, postoji stalni napor da se upotreba površina koje se često dodiruju, kao što su slavine, kvake na vratima i dugmad, svede na minimum.\nBeraza je usredsređena na to kako se kancelarije mogu razvijati u skladu sa promenljivim potrebama kompanije i njenih zaposlenih.\n"Verujem da će dizajn radnog mesta morati da se usredsredi na hibridnu kombinaciju fizičkog i virtuelnog, individualnog i kolektivnog, unutrašnjih i spoljnih akcija, zadataka i saradnje", ističe Beraza za Gardijan.\nOna primećuje važnost podrške hibridnom obliku kancelarije i rada na daljinu.\n"Rad na daljinu treba da ostane, u kombinaciji sa fizičkim susretima. Rad na daljinu je održiv jer pruža veći izbor i inkluzivniji je i raznovrsniji. Kultura 'devet do pet' kancelarija zauvek je nestala", ocenjuje ona.\nSRBIJA PLAĆA CEO MOST I AUTOPUT DO BIJELJINE "Do poslednjeg evra mi ćemo to da platimo"\nPredsednik Srbije Aleksndar Vučić rekao je da je BiH treća izvozna destinacija za Srbiju.


Sekretar Udruženja za metalnu, elektro industriju, rudnike metala i metalurgiju iznela je zaklјučke sa sastanaka sa nadležnim institucijama u prethodnom periodu na osnovu zaklјučaka sa prve sednice Sekcije. Održani su sastanci sa predstavnicima Ministarstva privrede, zaduženim za kvalitet i bezbednost proizvoda, sa predstavnicima Ministarstva trgovine, odnosno tržišnom inspekcijom kao i sa rukovodiocem laboratorije Instituta Vinča zaduženog za ispitivanje kablova. Sastanci su održani sa cilјem upoznavanja nadležnih institucija sa situacijom i problemima sa kojima se proizvođači kablova suočavaju, mogućnostima delovanja, a sve u cilјu prevazilaženja istih. Na svim sastancima predstavnici državnih organa i institucija pokazali su izuzetno razumevanje sa problematikom.\nČlanovi Sekcije su predložili da prvo treba uraditi vanredni inspekcijski nadzor sa tržišnom inspekcijom, uzorke dostaviti Institutu Vinča koji poseduje dobro opremlјene laboratorije za obrađivanje uzoraka. U ovom trenutku Institut Vinča još uvek nema akreditovanu laboratoriju ali su u završnoj fazi akreditacije. Predloženo je da se pored osnovnih propisa, a koji predstavlјaju minimum zahteva koji se tiču bezbednosti proizvoda za obeležavanje proizvoda koristi i znak kvaliteta koji se dobija od akreditovanih laboratorija, što bi se u ovom slučaju dobijalo od Instituta Vinča.\nNakon sveobuhvatne diskusije, dogovorene su naredne aktivnosti, sastanci sa predstavnicima relevantnih ministarstava, Institutom Vinča, kao i povezivanje rada ove Sekcije sa srodnim proizvođačima iz drugih oblasti, sličnih tehnoloških procesa, povezivanje sa trgovcima i krajnjim korisnicima.


Nova hidroelektrana u Gani puštena u rad | Energetski portal Srbije\nNova hidroelektrana u Gani puštena u rad\n25.12. 2013 Svet\nSvečanim presecanjem vrpce 19. decembra, predsednik Gane zvanično je pustio u rad drugu po veličini hidroelektranu na teritoriji Republike Gane. Postrojenje će centralnoj oblasti Brong Ahafo i zemlji obezbediti dodatnih 400 megavati električne energije. Brana „Bui“ postavljena je na reci Crna Volta u severnom delu nacionanog parka „Bui“.\nInvesticiju vrednu 622 miliona dolara finansijski je podržala kineska „Exim“ banka, a izvođač radova bila je kineska kompanija „Sinohydro“. Projekat je delo saradnje Vlade Republike Gane i pomenute kompanije, koja je 2005. godine pobedila sa svojom ponudom. Učešće vlade u ovom projektu iznosi 60 miliona dolara, uz dva kredita kineske „Exim” banke, kredita sa koncesijom u iznosu od 270 miliona dolara sa kamatom od 2% i komercijalnog kredita od 292 miliona dolara.\nBrana je visine 108 metara od temelja i 90 metara od rečnog korita, dužine 492 metara i zapremine je 1.000.000 kubnih metara vode.\nU poslednje dve decenije Gana se uglavnom oslanjala na hidroenergetsku proizvodnju, ali sada se okreće i drugim obnovljivim izvorima energije. U oktobru ove godine Gana je dobila 2,5 miliona dolara od Vlade Nemačke za poboljšanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.\nUhapšene 34 osobe zbog šverca 2.500 tona otpada u Afriku\nSvet je 2019. gubio površinu tropske šume veličine...\nReke širom sveta zagađene antibioticima, najzagađeniji u...


Potpuni HAOS na skupu MURAL MORA PASTI\nSAGORELI U BENGALSKIM VATRAMA! Evo gde je završio transparent sa protesta grupe AIDE ĆOROVIĆ (VIDEO)\nAutor: Glas javnosti 13.11.2021. u 21:44\nAktivisti okupljeni oko Društva za održivu budućnosti - Koraci i članovi mnogih drugih organizacija organizovali su večeras na Cvetnom trgu u Beogradu protestni skup pod nazivom "Mural mora pasti".\nCilj je bio, kako su najavili, da pošalju poruku vlastima i javnosti da državne institucije ne smeju da štite lik Ratka Mladića.\nU isto vreme tu se okupilo više desetina pristalica Ratka Mladića koji su skandirali generalu RS.\nIzmeđu dve grupe nalazio se kordon policije koji je sprečio da eventualno dođe do fizičkih sukoba.\nIako je bilo najavljeno da će učesnici skupa organizovano otići do murala Mladića u Njegoševoj ulici, od toga se odustalo iz bezbednosnih razloga.\nČitaoci Glasa javljaju da je jedan od transparenata zaplenjen na protestu o čemu svedoči snimak ispod:


Vesti online / Vesti / Svet / Srpska artiljerija pokazala mišiće u Rusiji\nPripadnici 37. mehanizovanog bataljona Treće brigade Kopnene vojske već nekoliko dana intenzivno uvežbavaju taktičke radnje i izvode gađanja na vežbi Zapadnog vojnog okruga Oružanih snaga Ruske Federacije na poligonu Luga kod Sankt Peterburga.\nPripadnici Vojske Srbije na poligonu Luga kod Sankt Peterburga\nU okviru uvežbavanja od logorskog prostora, gde su prvo bili smešteni, do samog poligona Luga, naši vojnici su izveli marš vozilima po teško prohodnom terenu u dužini od 25 kilometara do položaja na prvoj liniji odbrane, a zatim su poseli naredni položaj u očekujućem rejonu. U toku marša, primenjivane su taktičke radnje mehanizovanih jedinica.\n* Pripadnici Vojske Srbije na vežbi u Rusiji\nNa terenu učesnici vežbe borave u zemunicama koje sami izrađuju od drveta, šatorskih krila i maskiraju prirodnom vegetacijom.\nPripadnici Vojske Srbije izveli su uspešno gađanje\nPoligon Luga zauzima površinu od više desetina kvadratnih kilometara i taj prostor je potpuno nenaseljen, što omogućava uvežbavanje većih jedinica sa korišćenjem bojeve municije, bez opasnosti po život i zdravlje lokalnog stanovništva.\nPre samog početka uvežbavanja u okviru kulturnih aktivnosti za pripadnike Vojske Srbije organizovan je obilazak kulturno-istorijskih spomenika grada Luga, kao i koncert ruske narodne muzike i igara.


Podrška pripremi planske dokumentacije za grijanje na biomasu u Kolašinu » RDA BKP\nObjavljeno: 17/12/2014 od: RRA BKP\nKolašin je planinski turistički centar koji se nalazi na 960 metara nadmorske visine, sa dugim zimama i grejnom sezonom koja traje i po 10 mjeseci. Okolina grada i veći dio opštine Kolašin raspolaže bogatim šumskim potencijalom, pa samim tim i biomasom, koja predstavlja energetski izvor koji je potpuno neiskorišten.\nNa studijskom putovanju koje je organizovala RRA BKP, osoblje agencije i predstavnici lokalnih uprava su imali priliku da vide kako se biomasa koristi za grijanje u zapadnim zemljama. Iz tog razloga je RRA sa opštinom Kolašin pokrenula izradu studije izvodljivosti koja je pokazala da Kolašin može dobiti grijanje za kompletan centar grada koristeći biomasu kao gorivo.\nKako se radi o jako skupom infrastrukturnom poduhvatu, agencija je uspostavila kontakte sa Vladom Crne Gore, Njemackom razvojnom bankom – KfW i sličnim institucijama, i za opštinu Kolašin obezbijedila podršku u visini od 300.000 eura za izradu studija i tehničkih planskih dokumenata koji će se dalje koristiti za obezbjeđivanje sredstava za implementaciju ovog važnog projekta. Finansijske institucije su ovu podršku odobrile imajući na umu plan da u budućem periodu obezbijede kredit i dio sredstava kao grant za opštinu Kolašin, što bi riješilo značajan problem i građanima i lokalnoj upravi ovog grada.\nProjekat u prvom redu predvidja priključenje na toplanu hotela i javnih institucija, a zatim i stambenih objekata.\nPrethodni članakSeminar Odgovorne inovacije u sjeveroistočnom regionu Crne Gore Sledeći članakRRA dobila Wild Beauty pohvalu za film Ljudi sa Prokletih planina


Amazon nije jedini koji igra ruski rulet: Zaposlenima u ovom onlajn gigantu ponestaje strpljenja - Biznis Telegraf.rs\n24/04/20 | 10:25\nU Asosu radi više od 4.000 ljudi širom Velike Britanije, koji sada strepe za sopstveno zdravlje, ali i zdravlje svojih porodica\nU Asosu radi više od 4.000 ljudi širom Velike Britanije / Foto: Unsplash.com\nOnlajn trgovina Asos, osnovana je 2000, i danas vredi oko 6 milijardi dolara, prema pisanju Forbes-a. Iako usred korone oni stoje dobro, s obzirom na specifičnost svog poslovanja, radnici zaposleni u Asosu kažu da su na ivici živaca, jer ih kompanija dovodi u rizik.\nSlično kao i u Amazonu, radnici zaposleni u magacinima žale se na loše uslove rada: nepoštovanje socijalne distance i nedostatak zaštitne opreme, pa tako kažu da menadžment igra "ruski rulet" s njihovim životima.\nKako pišu britanski, ali i svetski mediji, budući da Asos posluje širom sveta, situacija nije loša samo u skladištu, već u prostorijama za ručavanje, gde je mnogo ljudi smešteno u malo kvadrata. Jedan od radnika kaže da će doći do domino efekta, i da će jedan zaraženi Covidom-19 da povuče sve ostale.\nRešenje ne vide u davanju otkaza, jer od nečega moraju da žive, iako neki od njih dele dom s osobama koje spadaju u rizičnu grupu. Takođe, bolovanje nije opcija, jer u startu imaju mala primanja za posao koji obavljaju. Dakle, svaki dan moraju da idu na posao "s knedlom u grlu" i da se nadaju da ih virus neće "zakačiti". Ipak, nisu želeli da se sve završi na tome.\nRadnici Asosa su se udružili, budući da svi dele iste muke, i kreirali Fejsbuk stranicu na kojoj dele svoja radna iskustva tokom pandemije, a svojim angažovanjem su privukli - ne samo pažnju medija i sugrađana, već i članova parlamenta.\n- Veoma je važno da ovu krizu preguramo svi zajedno. U Asosu radi više od 4.000 ljudi širom Britanije, i ne bismo smeli da ih dovodimo u ovu situaciju, da biraju između posla i zdravlja, svog i svoje porodice - rekla je članica parlamenta Stefani Pikok.\n- Asos treba da misli na ljudske živote, a ne samo na profit. Zaštitna oprema je obavezna na radnom mestu i to se ne sme dovoditi u pitanje - rekla je još jedna članica.\nS druge strane, portparol kompanije negira žalbe radnika i navodi kako Asos posluje u skladu s propisima. Kaže da priče koje kruže društvenim mrežama nisu tačne, te da nemaju na hiljade radnika koji rade zajedno, u jednom objektu.\nU ovom tekstu je odgovor zašto se uvodi 5G mreža... Kada dodju mašine njima neće trebati nikakva distanca, zaštitna oprema itd....


Ekologija Archives - Page 4 of 12 - Užicka Republika Press\nTokom jednomesečnog uvida u Plan kvaliteta vazduha, strateškog dokumenta koji je za potrebe grada Užica vrlo studiozno uradila agencija EcoLogica Urbo iz Kragujevca, nijedan građanin Užica nije podneo niti primedbu, niti sugestiju. Nastavak gasifikacije i poboljšanje funkcionisanja ...\nEvropska sredstva za zelenu ekonomiju u Srbiji\nZelena ekonomija, odnosno projekti u oblasti zaštite životne sredine, predstavljaju razvojnu šansu za Srbiju i jedini su način da zemlja privuče strane investicije i poveća svoj rast i broj radnih mesta. Tri ključna sektora za tranziciju ka zelenoj ekonomiji u kontekstu održivog razvoja z ...\nGrađani Užica do petka, 21. septembra u pisanoj formi mogu podneti primedbe i sugestije na kvalitet vazduha u našem gradu. Za utorak, 25. septembar u 11 časova u Gradskoj kući zakazana je prezentacija Plana kvaliteta vazduha koju je uradilo Odeljenje za zaštitu životne sredine kako bi se ...\nPrimerom pokazali šta treba svi po malo da radimo\nUdruženje “RAZVOJ UE” jedino je iz Užica koje se zvanično preko aplikacije World Cleanup Day prijavilo za globalnu akciju povodom 15. septembra Svetskog dana čišćenja. Prijavili smo lokaciju Spomen parka na Dovarju koju su naši volonteri primetili da se ne održava, a dobijali smo i suges ...\nPored grada Šapca, Čajetina je jedina opština u Srbiji koja je na čitavoj svojoj teritoriji postavila kontejnere i organizovala odvoz i deponovanje komunalnog otpada. U planu je izgradnja transfer stanice, gde će se odvajati suvi i vršiti kompostiranje mokrog otpada. U naredne dve do tri g ...\nUdruženje građana „Razvoj UE“ pridružiće se akciji Svetskog dana čišćenja a lokaciju koju će volonteri urediti je Spomen park na Dovarju. Ovu lokaciju, u subotu 15.septembra od 10 do 13 časova, čistiće volonteri kojima će se pridružiti i članovi ekološke sekcije, čija škola ...\nZnanja+ideje+ finansijska pomoć=zelena ekonomija\nUžice je jedan od gradova u koje je već zaživelo par primera iz oblasti zelene ekonomije Eko hostel, Ženski centar, proizvodnja briketa za roštilj. Pored navedenih primera zelene ekonomije u našem okrugu je primer prvog bioenergetskog sela Kostojevići, koje je uz pomoć RRA Zlatibor došl ...


U poslijednjem 30. kolu Premijer lige BiH u fudbalu remijem na svom Gradskom stadionu u Banjaluci protiv FK Vitez, Borac iz Banjaluke oprostio se od učešća u elitnom rangu bh. fudbala. U sezoni za zaborav promijenile su se dvije uprave, pet trenera, dovedeno je čak 13 pojačanja sumnjivog kvaliteta, a dres velikana iz Platonove ulice nosilo je čak 40 igrača.\nTreba napomenuti da je Borcu glavni izvor finansiranja grad Banjaluka, koji uzgred daje sredstva, ali ne prati njihovo trošenje. Trenutno, prema posljednjoj finansijskoj reviziji, Borac duguje 15 miliona maraka, a ova dugovanja rastu zbog kamata vrtoglavom brzinom. Ni jedna uprava od mnogih koje su bile i prošle, nije našla pravo rješenje za normalno funkcionisanje kluba, a u javnosti se spekulisalo i o "fiktivnim" ugovorima sa pojedinim igračima, "naduvavanju" potraživanja, nerealnim platama igrača i funkcionera, ali to nikad nije istraženo.


» Međunarodna naučna saradnja\nMeđunarodna naučna saradnja svrstana je među prioritete razvoja Fakulteta za menadžment u Zaječaru.\nProfesori Fakulteta su uključeni u rad Međunarodnog projekta doktorskih studija ekonomije i menadžmenta prirodnih resursa (International PhD in Economics and Management of Natural Resources) od 2008. godine.\nMeđunarodni projekat doktorskih studija ekonomije i menadžmenta prirodnih resursa se od akademske 2008/09. god., razvija na LUM Jean Monnet u saradnji sa partnerima: Megatrend univerzitet, Beograd (Srbija), Universitatea Alma Mater, Sibiu (Rumunija) i Saint Petersburg State Forest Technical University (SPbSFTU), Sankt Petersburg (Rusija).\nDoktorske studije predstavljaju trogodišnji program namenjen visokokvalifikovanim i motivisanim studentima koji žele da steknu istraživačke i analitičke veštine u poslovnim i upravljačkim disciplinama iz oblasti upravljanja prirodnim resursima i održivog razvoja. Ovaj program pruža studentima čvrstu metodološku osnovu i mogućnost da kreiraju i primene istraživačke projekte u poslovnim disciplinama, sa posebnim fokusom na ekološki menadžment.\nProgram je osmišljen kao kombinacija obaveznih predmeta, terenskih projekata, istraživačkih etapa na vodećim međunarodnim univerzitetima, interakcije sa profesorima i naučnicima i izrade doktorskog projekta sa mentorom. Namenjen je studentima koji žele da se bave akademskim radom, kao i onima koji žele da steknu veštine potrebne za profesionalno akademsko istraživanje da bi radili van akademske institucije u različitim industrijskim granama kao preduzetnici, menadžeri ili profesionalni konsultanti.\nOd 2014. godine Fakultet za menadžment u Zaječaru je zvanično partner Univerziteta u Novosibirsku, Rusija (Novosibirsk State University of Architecture and Civil Engineering (Sibstrin), Russia) i Univerziteta ,,Sveti Ivan Rilski“ iz Sofije (Bugarska).\nNastavnici i saradnici Fakulteta su nosioci i učesnici brojnih međunarodnih projekata.\nU toku su intenzivne pripreme za učešće na konkursima Evropske komisije HORIZONT 2020, kao i značajna saradnja na projektima sa univerzitetima svetskog renomea.\nMeđunarodna razmena studenata i nastavnika odvija se preko odeljenja za međunarodnu saradnju Univerziteta Džon Nezbit.


Još nema većih otpuštanja u Srbiji, ali...\n23/03/2022 | 20:07\nRat u Ukrajini još nije izazvao veće probleme u radu fabrika u Srbiji, mada postoji strah od otpuštanja radnika, rekao je sekretar Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije (SSSS) Zoran Mihajlović.\nOn je agenciji Beta rekao da su fabrike koje zapošljavaju po više stotina ili hiljada radnika u autoindustriji već dve godine u problemu zbog pandemije korona virusa i slabije prodaje motornih vozila.\nNajveće fabrike stranih investitora u Srbiji su, kako je podsetio Mihajlović, uglavnom proizvođači komponenti za autoindustriju.\n“Zbog pandemije virusa korona proizvođači automobila imaju smanjenu prodaju, a sada je na tu krizu nadovezan i rat u Ukrajini i prekinuti su lanci snabdevanja repromaterijalom”, rekao je Mihajlović.\nDodao je da većih otpuštanja radnika još nema, ali da postoji strah do gubitka posla i radnog mesta u krizi izazvanoj ratom u Ukrajini.\nFabrike Leonija koje proiozvode autodelove i zapošljavaju više hiljada radnika, po rečima Mihajlovića, za sada rade bez problema, a u novosadskoj fabrici Lir od 2.500 radnika određen broj je na plaćenom odsustvu jer su pojedini proizvođači automobila zaustavili proizvodnju.\nMihajlović je ocenio da se, ako ratna kriza potraje duže, može očekivati i otpuštanje radnika.\nKragujevačka fabrika automobila Fijat za sada, kako je rekao, ne planira otpuštanje radnika i zatvaranje pogona, ali da oko 3.200 radnika koji rade u fabrici ukupno godišnje rade oko mesec dana.\n“Pošto je proizvodnja delova u toj fabrici serijska svi radnici rade po nekoliko dana mesečno, a kada se sve sabere rade godišnje oko mesec dana”, rekao je Mihajlović.\nDodao je da je, prema dosadašnjim informacijama iz Fijata, plan da se pokrene proizvodnja električnog automobila. Za tu fabriku, kako je rekao, rade još dve sa oko 1.800 radnika, tako da je za nju vezano ukupno oko 5.000 radnika.\nProblemi u nabavci, otkazuju se porudžbine…\nSavetnik za ekonomska pitanja u sindikatu UGS “Nezavisnost” Zoran Ristić rekao je da u nemačkoj fabrici Norma u Subotici, oko 140 radnika koji su uposleni krajem prošle godine zbog povećane proizvodnje, neće dobiti produženje ugovora o radu jer se sada smanjio obim poslova.\nNovosadska fabrika Lir, u sastavu je američke istoimene korporacije, pre sedam dana zaposlenima je saopštila da je “došlo do problema u nabavci komponenti za proizvodnju i porudžbinama kupaca što je dovelo do prekida proizvodnje”.\nKako se navodi u obaveštenju, koje je 17. marta, dostavljeno za 2.500 radnika, “usled sankcija došlo do prekida lanca snabdevanja tako da i u automotiv industriji postoje problemi sa nabavkom poluprovodničkih komponenti i da niko u ovom trenutku ne može sa sigurnošću da tvrdi kada će se problemi rešiti”.\nMenadžment je naveo da su otkazane porudžbine njihovih kupaca zbog čega je “otkazan rad zaposlenih”, ne navodeći o kolikom broju radnika je reč, ali je istakao da pokušavaju da nađu najbolje rešenje.\nBlizak Putinov saradnik podneo ostavku\n05/04/2022 | 18:10\nPreminuo veliki pozorišni reditelj


source.ba | Ambasade, OHR i OSCE poručuju: HDZ i SNSD su direktno odgovorni za dalje širenje korupcije u BiH\nAmbasade Kanade, Francuske, Njemačke, Japana, Nizozemske, Španije, Turske, Velike Britanije, Sjedinjenih Američkih Država, OHR i OSCE su duboko zabrinuti zbog, kako navode, očigledne činjenice da u HDZ BiH i SNSD-u ne postoji istinski interes za provođenje odluke Ustavnog suda BiH o Zakonu o krivičnom postupku BiH.\nPogledajte šta su danas nakon sastanka izjavili Izetbegović, Dodik i Čović: Bh. blok je sam sebe isključio\nPočeo sastanak u Sarajevu: Sastanak predvode Bakir Izetbegović i Dragan Čović\n„SNSD neće uspjeti preusmjeriti frustracije nezadovoljnih građana na mene“\nŠpirić poziva na jedinstvo, za Bosića takve izjave licemjerne\n"Jasno je da njih ne brine to što će njihovo nedjelovanje ozbiljno ugroziti borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala u BiH", navedeno je u saopćenju ambsada i međunarodnih organizacija u BiH, prenosi novinska agencija Patria.\nU saopćenju je istaknuto da se HDZ BiH i SNSD, kroz amandmane koje je predložio HDZ BiH, bore za donošenje izmjena Zakona o krivičnom postupku u Parlamentarnoj skupštini BiH koje nisu u skladu sa međunarodnim standardima, a protive se amandmanima koji ispunjavaju te standarde i koji bi osigurali efikasan rad tužilaštava i sudova na nivou BiH. Štaviše, navodi se u reakciji, u Parlamentarnoj skupštini BiH su stvarali proceduralne prepreke za usvajanje bilo kakvih amandmana na Zakon o krivičnom postupku.\n"Potpisane ambasade i organizacije smatraju da su takva očigledna nastojanja određenih političkih stranaka da stvore rupe u zakonu, a državnim pravosudnim institucijama oduzmu instrumente da se efikasno bore protiv organiziranog kriminala i korupcije, potpuno neprihvatljiva. Zbog takvog pristupa čelnici tih stranaka i njihovi predstavnici u Parlamentu BiH direktno su odgovorni za moguće dalje širenje organiziranog kriminala i korupcije u cijeloj BiH, na štetu svih građana", navodi se u reakciji ambasada i međunarodnih organizacija u BiH, prenosi agencija Patria.\nAmbasade Kanade, Francuske, Njemačke, Japana, Nizozemske, Španije, Turske, Velike Britanije, Sjedinjenih Američkih Država, OHR i OSCE apeliraju na političke stranke u BiH da bez daljnjeg odlaganja usvoje amandmane na Zakon o krivičnom postupku koji su u skladu sa međunarodnim standardima i kojima se ostvaruju promjene koje zahtijeva Ustavni sud.\nTagovi: Dragan CovicHDZOHRMilorad DodikOSCESNSD\nKod Bosanske Gradiške sletio kombi sa 13 migranata\nOsumnjičen da je preko pokojnika "zavrnuo" 140.000 KM\nPreminuo Ismet Šljoka kojeg su jučer na smetlištu u Sarajevu pronašli kćerka i sin\nRadončića pitali je li Bakir i dalje kreten\nTurističke agencije su navele da strani turisti neće moći da uđu u himalajski region do 1. aprila.\nČaba Der (38), plaćeni ubica iz Subotice koji je 5. januara ove godine u beogradskom naselju Banovo brdo ubio Nebojšu Markovića (37), sumnjiči se i za ubistva Ivana Serdarušića u julu 2018. u Amsterdamu, kao i još jednog muškarca u Budimpešti u septembru. Holandska policija saopćila je da je Der plaćeni ubica sa mađarskim i srpskim državljanstvom, prenosi Kurir.


Prilagođavanje lokacije centra za pretraživanje - Office podrška\nNeki Veb segmenti imaju svojstvo XSL Veb segmenta koje omogućava dodatno prilagođavanje izgleda i rasporeda. Uz malo poznavanja XSLT-a možete da promenite način na koji se rezultati prikazuju na stranici. Na primer, ključne reči rezultata pretrage podrazumevano su otkucane podebljano. Izmenom XSL-a možete da promenite rezultate tako da se ključne reči markiraju žutom bojom.\nVeb segmenti su moduli koji sadrže delove koda koji se može dodati stranice sa Web segmentima i izmene za vaše potrebe. Više od 15 pretrage Web segmenata obezbeđena su SharePoint Server 2010, opsegu od za Veb segment pretrage, kojoj korisnici unose upite da biste nekoliko vrste rezultata pretrage Veb segmenata. Rezultati Web segmenata omogućavaju vam da biste odabrali i konfigurišete iskustva rezultata pretrage za korisnike. Koristite sledeću proceduru da biste postavili Veb segmenta na stranicu.\nViše informacija o radu sa Veb segmentima i konfigurisanju zajedničkih svojstava Veb segmenata potražite u pomoći za Microsoft SharePoint Foundation 2010.Da biste saznali više o radu sa Veb segmentima za pretragu ili kreiranju prilagođene lokacije centra za pretraživanje, uključujući informacije o radu sa XSLT-om, pogledajte teme u okviru Resursi na lokaciji www.microsoft.com\_enterprisesearch ili na lokaciji MSDN.


JKP "3 Oktobar" obustavio rad - Bor GRAD INFO\nJKP „3 Oktobar“ obustavio rad\nurednik\t дец 1, 2008 282 0\nDanas su radnici Javnog komunalnog preduzeća „3. Oktobar“ iz Bora samoinicijativno obustavili rad nezadovoljni dinamikom isplate zarada, visinom istih i uslovima rada u preduzeću. Skup zaposlenih je održan u krugu firme gde je odlučeno o obustavi rada i tom prilikom su sakupljeni potpisi više od polovine radnika koji podržavaju ovu obustavu.\nZboru radnika su prisustvovali direktor, predsednik sindikata, a bitno je napomenuti da su radnici sprečeni da se priključe protestu koji je danas održan ispred zgrade Skupštine Opštine Bor u 12 časova sa obrazloženjem sindikalnog rukovodstva i čelnika firme da na taj način žele da spreče zloupotrebu probelema preduzeća u kontesktu aktuelne političke situacije. Odlučeno je da se sutra organizuje protestna šetnja do Opštine Bor gde će se zahtevati razgovor sa vodećim ljudima vladajuće koalicije kao i odgovornima za ovu situaciju.


SNS, DS, SPS, JS i komunisti na vlasti u Beloj Crkvi - Nova Borba\nZgrada SO u Beloj Crkvi\nSNS, DS, SPS, JS i komunisti na vlasti u Beloj Crkvi\nLSV će biti jedina opoziciona stranka u toj banatskoj opštini\nAutor: NB, RTV\nNa danas održanoj konstitutivnoj sednici SO Bela Crkva verifikovani su mandati odbornika i izabrano je novo rukovodstvo. Okosnica vlasti će biti SNS koja je osvojila 17 odborničkih mesta, što je polovina, jer 34 mesta broji skupština opštine. Od pet lista koje su dobile najviše glasova na izborima, u opoziciji je samo LSV.\nZa predsednika Skupštine Opštine izabran je Marjan Aleksić iz SNS-a, za njegove zamenike Nenad Živanović i Željko Crnogorac.\nPredsednik Opštine je Darko Bogosavljević koji je i do sada obavljao ovu dužnost, a zamenica predsednika Opštine je Violeta Simić, oboje sa liste SNS.\nNa sednici je izabrano i devetočlano opštinsko veće.\nNa poslednjim izborima mandate u opštinskoj skupštini osvojili su SNS, LSV, Grupa građana Belocrkvanska komunistička slobodna inicijativa Boris Đurdev, DS i Jedinstvena Srbija.\nLSV: Jedina opozicija\nPredsednica Opštinskog odbora LSV Bela Crkva i odbornica u Skupštini te opštine Sandra Ristić saopštila je dabnas da je LSV jedina opoziciona stranka u toj opštini, jer su odbornici Demokratske stranke na konstitutivnoj sednici glasali u saglasju sa Srpskom naprednom strankom, Jedinstvenom Srbijom, Belocrkvanskom slobodnom inicijativom i Komunističkom partijom za sve kadrovske predloge te koalicije.\n"Pokrajinski poslanik i odbornik Demokratske stranke Željko Crnogorac koji se sa odbornicima Lige socijaldemokrata Vojvodine 15. januara borio da uđe u Skupštinu opštine Bela Crkva gde smo zatim i četiri dana štrajkovali glađu, danas je na konstitutivnoj sednici glasovima Srpske napredne stranke imenovan za zamenika predsednika Skupštine opštine", navodi se u saopštenju.\nDodaje se i da je nova skupštinska većin tom prilikom je izabrala Željka Crnogorca za zamenika predsednika SO i prvog saradnika Marjana Aleksića, "čoveka protiv kojeg se borio pre nekoliko meseci, optuživao ga da mu ugrožava život i koji je bio organizator januarskog prekomponovanja i zauzimanja te iste skupštine".


Žene se mnogo teže rešavaju ove ružne navike! - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/Novosti/T.Đ DATUM I VREME: 10.07.2020. 20:11\nDevojka, žena, stres, Foto: Shutterstock\nUkoliko žene ne mogu da ostave cigarete, a koriste preporučene preparate ili programe za odvikavanje, ne treba previše da se nerviraju. Bez obzira što postoji izražena želja da se reše ovog poroka, često su nemoćne jer su zanemarene njihove potrebe.\nKao primer navode nikotinske flastere i žvakaće gume, koji nemaju isti efekat na žene i na muškarce. Uz to, nežniji pol je osetljiviji na faktore okoline povezane sa navikom pušenja, pogotovo kada su u pitanju prijatelji pušači, raspoloženje ili sam ambijent.\nUzimajući u obzir sve faktore, stručnjaci predlažu kreiranje programa za odvikavanje od pušenja zasnovanog na polnim razlikama, jer se samo tako mogu postići željeni efekti i na žene i na muškarce pušače.


Najkvalitetniji život u Beču | Lepota i zdravlje\nNajkvalitetniji život u Beču\n29.11.2011 u 19:38 časova Nema komentara\nSam vrh godišnje rang-liste najkvalitetnijih gradova za život nije se promenio – Beč je treću godinu zaredom prvi, a Beograd na 136. mestu. Srpska prestonica tek 127. po bezbednosti.\nOd 221 grada, obuhvaćenog godišnjom studijom međunarodne kompanije “Mercer”, kvalitet života, treću godinu zaredom, najviši je u Beču, a najniži u Bagdadu, dok je Beograd zauzeo 136. mesto.\nNa listi na kojoj su gradovi prvi put ove godine rangirani po bezbednosti, prvi je Luksemburg, a Beograd je 127, dok je Bagdad i na ovoj listi poslednji. Najbezbedniji grad u regionu je Ljubljana – na 30. mestu, Zagreb je 75, a Sarajevo deli 127. poziciju sa Beogradom.\nOsim Beča, koji prvo mesto u kvalitetu života zaslužuje na osnovu odlične infrastrukture, bezbednih ulica i dobre državne zdravstvene službe, u samom vrhu liste gradova u kojima se najbolje živi su i Cirih, Ouklend, Minhen, Vankuver i Dizeldorf, javio je Rojters.\nOd gradova u regionu po kvalitetu života najbolje je rangirana Budimpešta, na 73. mestu, dok je Ljubljana 75, Zagreb 98, a Sarajevo 155.\nPri rangiranju gradova po kvalitetu života u obzir se uzima 39 kriterijuma, među kojima su politička i ekonomska stabilnost, kultura, zdravlje, higijenski uslovi, kvalitet obrazovanja i javnih usluga.\nNa vebsajtu kompanije “Mercer” navodi se da zapadna Evropa i dalje uživa najviši kvalitet života u poređenju sa drugim regionima u svetu, dok se u istočnoj Evropi i dalje živi za klasu lošije, iako pojedini gradovi, među kojima su Prag, Budimpešta i Ljubljana, neprestano poboljšavaju svoju poziciju.\nNajbezbedniji gradovi na svetu su, pored Luksemburga, Bern, Helsinki, Cirih i Beč, a rangiranje je sprovedeno prema kriterijumima kao što su nivo kriminaliteta, efikasnost snaga bezbednosti i međunarodni odnosi zemlje. Tokio je na 31. mestu, Berlin 36, Dubai 39, i Prag na 47. mestu.\nCilj istraživanja je da pomogne vladama i multinacionalnim kompanijama da pravično kompenzuju svoje zaposlene kada ih šalju na službene poslove u inostranstvo.\nLična bezbednost je ocenjivana prema unutrašnjoj stabilnosti, nivou kriminala, primeni zakona, efikasnosti i međunarodnim odnosima zemlje domaćina.\n„Najbolje rangirani gradovi po ličnoj bezbednosti su u politički stabilnim zemljama s dobrim međunarodnim odnosima i relativno održivim ekonomskim rastom”, rekao je Slagin Parakatil, viši istraživač u “Mercer”-u i ukazao da je većina slabo plasiranih gradova u zemljama, pogođenim građanskim ratovima, visokim nivoom kriminala i slabom primenom zakona.\nKljučne reči: Beč, Budmpešta, najkvalitetniji gradovi za život\nFrancuzi najneugodniji domaćiniKuda na letovanje? Hotel Anthemus Sea, Sitonija - Idealan za vaš odmorReportaža: Terraneo fest, četvrti dan\nPRETHODNOSama preko Antarktika\nSLEDEĆEIzbor svetskih vodiča: Gde treba otputovati u idućoj godini?


Jeremić: I pored krize proširenja EU, nama je potrebno evropsko društvo\nBeta 1. novembra 2017. 10:20\nPredsednik srpske Narodne stranke i Centra za medjunarodnu saradnju i održivi razvoj Vuk Jeremić izjavio je danas u Skoplju da zemlje regiona ne treba da budu obeshrabrene time što je u Evropskoj uniji tema proširenja gurnuta u stranu.\nNa otvaranju Samita „Makedonija 2025“ posvećenom političkom, ekonomskom, naučnom i tehnološkom napretku regiona, Jeremić je rekao da je regionu potreban reformski proces koji bi značio uspostavljanje nezavisnog pravosudja, zaštitu ljudskih prava i stvaranje održivog ekonomskog razvoja.\n„Neophodno je oživeti duh reformi koje bi donele odgovornost i transparentnost, što je jedini održiv pravac za naše zemlje u godinama koje su pred nama“, naveo je nekadašnji šef srpske diplomatije i predsedavajući Generalne skupštine UN.\nPrema njegovim rečima, države Balkana će se izjednačiti sa evropskim društvima kada nestane korupcije u bolnicama, sudovima, školama i opštinskim upravama.\n„Kada to ne bude više naša svakodnevnica, kada ljudi budu mogli da nadju pristojno plaćen posao, kada mala i srednja preduzeća budu mogla da se takmiče bez da moraju da traže vezu, kada počnemo da proizvodimo robu koja se može prodati po visokoj ceni u svetu, postaćemo evropsko društvo“, naglasio je Jeremić.\nOn je podsetio na reči Tolstoja i Gandija: „Svi bi da menjaju svet, ali niko ne misli da menja sebe“, dodavši da je to upravo ono što mora da se uradi i to će verovatno biti najveći izazov.\nLider Narodne stranke je naveo i da su u današnjem svetu populizam i autokratija u usponu a secesionističke aspiracije u naletu.\n„Imamo nikada veće migrantske i izbegličke talase, kao i sve veći broj država koje se raspadaju. Optimizam koji je postojao na prelazu izmedju 20. i 21. veka zamenjen je nesigurnošću i razočaranjem u mnogim delovima sveta“, ocenio je Jeremić.\nOn je kazao da kakva god da je budućnost Evropske unije i njene politike proširenja, dostizanje evropskih društvenih standarda na Zapadnom Balkanu najsigurniji je put ka mirnom i bezbednom okruženju.


Danas ističe rok Iranu da odustane od svog nuklearnog programa\nDanas istice neformalni rok koji su zapadne sile dale Iranu da odustane od nuklearnog programa kako bi izbjegao nove sankcije.\nIran je, medjutim, odbacio bilo kakvo postavljanje rokova za odgovor. Iranski predsjednik Mahmud Ahmedinedžad izjavio je da će se Iran "silom oduprijeti neprijateljima", kako bi branio svoja prava u nuklearnom domenu, objavila je državna televizija."Za njih, pitanja poput nuklearnog su samo izgovori, glavni razlog neprijateljstava tokom posljednjih 30 godina prema Iranu, oni žele da nas vrate unazad kako bismo onda morali ustupiti", rekao je Ahmedinedžad.\nBijela kuća upozorila je u petak Iran da će biti izložen novim sankcijama ako odbije ovu ponudu.\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbjednost, Havijer Solana, koji predvodi razgovore šest svjetskih sila sa Iranom, neće proglasiti da je Teheran "omašio" rok ukoliko ne odgovori u subotu, ali Zapad očekuje odgovor tokom sljedeće nedjelje, rekle su diplomate Unije. Zapad optužuje Iran da razvija vojni nuklearni program pod pokrićem da je on u civilne svrhe.\nUkoliko Iran ne obustavi svoj nuklearni program, poručuju evropske i svjetske diplomate, neće početi ni formalni pregovori o trgovinskim i\ndrugim olakšicama toj zemlji.


E3 2020 kreativni direktor je dao otkaz sa 'pomešanim osećanjima'\nNije dato obrazloženje zašto\nPosted utorak 10 03 2020 08:30:17\nKreativni direktor E3 2020 je odlučio da napusti svoju poziciju i da ne bude deo ovogodišnje konvencije.\nMrchandise i event production kompanija Iam8bit je odlučila da se povuče sa pozicije krativnog direktora E3-a 2020, uz "pomešana osećanja" kako su izjavili u tweetu, ali orazloženje nije dato.\nIam8bit je originalno doveden da "unese novi život u ovaj show, i prodrma stvari" kako je rečeno u najavi ranije ove godine.\nIdeja iza ovogodišnjeg E3-a bila je da se napravi showfloor koji bi "proslavljao igračku kulturu na uzbudljive nove načine". Sve ovo bi trebalo da bude podeljeno sa svetom preko noovg streaming i digitalnog programa.\nI dok Iam8bit nije dao zvanično obrazloženje za napuštanje njihove pozicije, organizatori E3 sajma, Entertainment Software Association (ESA), dali su izveštaj GI.biz.\n"Možemo da potvrdimo da Iam8bit nije više deo grupe koja radi na E3 2020. Veoma cenimo njihovu strast prema igračkoj industriji i njihove doprinose koje su stvorili viziju ovogodišnjeg showa," izjavili su iz ESA za GI.biz.\n"Imamo inovatini i iskusni tim na njihovom mestu koji uključuje Endeavor-ovu kreativnu agenciju 160over90, event inovatore Mat+Lo kao i dugogodišnje E3 partnere, GES, Dolaher Events i Double Forte - svi oni će zajedničkom saradnjom ostvariti ovo autentično iskustvo za fanove, medije i industriju."\nIz ESA su takođe potvrdili da se planovi neće menjati za E3 2020 bez obzira što je grad Los Angeles proglasio vanredno stanje zbog COVID-19 epidemije. Mnogi igrački događaji koji su imali datume u prvoj polovini ove godine već su otkazani zbog zabrinutosti da bi virus tako mogao da se proširi.\nESA je objavila listu kompanija koje i dalje planiraju da se pojave na E3 2020, ali jedna od najvećih kompanija koja će i ove godine nedostajati je Sony. E3 Coliseum host Geoff Keighley je takođe rekao da neće prisustvovati showu ove godine.


Uvode se nove mere: Situacija je sve gora; 'Ovo je zadnji čas ' idemo prema najgorem'\nIzvor: B92, 27.Okt.2021, 17:45\nZbog naglog pogoršanja epidemiološke situacije vlada Slovenije odlučila je danas da uvede oštrije mere, koje će stupiti na snagu od ponedeljka.\nNe isključuju se ni nove ako se nastave aktuelni negativni trendovi.\n"Epidemiološka slika je loša, idemo prema najgorem stanju u epidemiji do sada", rekao je ministar zdravlja Janez Poklukar.\nNe bude li se stanje promenilo i ako broj hospitalizovanih na intenzivnoj nezi zbog kovida 19 poraste na 160 do 180 >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << (trenutno ih je 133), to bi značilo moguće zatvaranje delova društvenog života, dodao je.\nOd ponedeljka svi učenici i studenti, koji se "samotestiraju" kako bi mogli na nastavu, to će ubuduće, umesto jednom, morati da rade dva puta nedeljno, prenosi Hina.\nOsim toga, češća redovna obavezna testiranja od ponedeljka se uvode i u zdravstvenim i socijalnim ustanovama, a maske će morati da nose i oni koji su vakcinisani, ako su u neposrednom kontaktu s drugim osobama.\nVlasnici lokala moraće da kontrolišu kovid propusnice gostiju, a ako ovi odbiju da ih pokažu ili da se identifikuju, treba im zabraniti ulaz, u protivnom snose odgovornost, rečeno je na vladinoj konferenciji za novinare.\nPredsednica stručnog tima vlade za kovid 19 Mateja Logar navela je kao moguću krajnju meru omogućavanje rada i slobodnog kretanja samo za vakcinisane ili one koji su preležali koronavirus i imaju imunitet, a moguće je i uvođenje onlajn nastave ili obavezno testiranje za sve učenike i studente.\nU Sloveniji je u poslednja 24 sata registrovano 3.166 novozaraženih, što je najviše od 5. januara, a preminulo je devetoro pacijenata. Istovremeno broj pozitivnih testova premašio je 38.\nSrbijaDanas.com: NOVE MERE STUPAJU NA SNAGU: Epidemiološka slika "najgora"\nKurir: SVE RIGOROZNIJE MERE U SLOVENIJI: Idemo prema najgorem stanju u epidemiji dosad!\nKONKURS: Za najbolje zelene ideje u lokalnim zajednicama


Ministar Jusko sa delegacijom Kuvajta: Investicioni fondovi žele graditi Koridor Vc - Privredna štampa\nMinistar Jusko sa delegacijom Kuvajta: Investicioni fondovi žele graditi Koridor Vc\nMinistar komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine Ismir Jusko sastao se danas u Sarajevu sa delegacijom Parlamentarne grupe prijateljstva Kuvajta na čelu sa Waleedom Musaedom Al-Tabtabaeiem, predsjednikom Parlamentarne grupe prijateljstva Kuvajta.\nTema razgovara bili su unapređenje odnosa dviju država, odnosno aktivno učešće kuvajtskih fondova u razvoju infrastrukture Bosne i Hercegovine i projektima na Koridoru Vc, kao i unapređenje aerodromskih kapaciteta zračnog prometa BiH.\nPredsjednik Parlamentarne grupe prijateljstva Kuvajta je istakao da je kuvajtska strana spremna učestvovati u svim prometnim infrastrukturnim projektima sa završenom projektnom dokumentacijom, te pozvao Ministarstvo da dostavi takve projekte kako bi se kuvajtski fondovi opredijelili za moguće investiranje.\nNa kraju sastanka, kuvajtska delegacija se obavezala poslati službeni poziv za održavanje sastanka delegacija Bosne i Hercegovine i Kuvajta na kojem će biti prezentirani projekti za čije investiranje je zainteresiran Kuvajt.\nMinistar Jusko se zahvalio na pozivu te istakao da će Ministarstvo pripremiti prezentaciju projekte iz svoje nadležnosti.\nBiH-KuvajtIsmir JuskoKoridor Vc\nStudenti FIT-a učestvovat će na konferenciji Microsoft NetWork 8


ETCC Manji Kur, Francuska – Lalušić perfektan na startu, u cilju 5. | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » ETCC Manji Kur, Francuska – Lalušić perfektan na startu, u cilju 5.\nETCC Manji Kur, Francuska – Lalušić perfektan na startu, u cilju 5.\nMalo ko je očekivao da će Novosadjanin MLADEN LALUŠIĆ biti najbolji na startu prve ETCC trke na poznatom MANJI KURU. Crni „seat leon rejser“ je startovao kao da je u pitanju formula jedan pa se LALUŠIĆ već posle nekoliko stotina metara našao na ČETVRTOJ POZICIJI a na startu je imao poslednje, osmo mesto u klasu SUPER 2000. Ispred njega su posle tog briljantnoig starta bili RIKHARD, FULIN i NADJ.\nOtprilike puna dva kruga je MLADEN odolevao napadima domaćeg vozača ŠOME, ali je morao da prepusti četvrtu poziciju tom automobilisti koji verovatno od svih najbolje poznaje krivine i mesta kočenja na MANJI KURU. Kada su ljubitelji sporta u Srbiji očekivali da će crni „seat“ sačuvati peto mesto LALUŠIĆ je odjednom „izgubio gas“ i vrlo brzo se našao na samom začelju svoje klase.\nZahvaljujući odustajanjima ŠRAJBERA i RIKLIJA, a i MOTE, MLADEN LALUŠIĆ je prvu trku u MANJI KURU završio kao peti i osvojio je 4 boda.Druga trke je u 12.3o ( prenos na EUROSPORTU 2 ).


Novo grupisanje Grobara za 162. večiti derbi: Bez Kimijeve frakcije na zapadu, promena i na istoku! - Telegraf.rs\nCrvena zvezda i Partizan sastaće se u nedelju od 18 časova, a 162. večti derbi doneće određene promene kada je u pitanju organizacija gostujućih navijača.\nKako Telegraf saznaje, na Marakani neće biti dostupan sektor između južne i zapadne tribine, na kojoj su ranije bili smešteni "Partizanovci", frakcija okupljena oko Miloša Radisavljevića Kimija.\nPošto je ta frakcija posle određenih dešavanja i sukoba između Grobara, prestala da bude aktivna na stadionu i ne dolazi na utakmice, za njih ovoga puta neće biti izdvojen sektor na Marakani za derbi.\nAli, svakako se taj sektor iz bezbednosnih razloga neće prodavati, već će veći deo Grobara biti grupisan na južnoj tribini, a taj prostor između juga i zapada će ostati kao tampon zona.\nSvakako će za frakciju "Zabranjeni" biti obezbeđen "kavez" između juga i istoka, gde su oni godinama već tradicionalno smešteni na derbiju.\nMeđutim, i na istočnoj tribini će biti određenih promena, pošto Zvezda ne želi da gubi veliki od prodaje karata zbog mnogo tampon zona koje su u prošlosti viđane na derbiju na istoku. Zato ovoga puta neće biti izdvajanja posebnog dela na istočnoj tribini za navijače Partizana.\nTo je bio slučaj na prethodnih nekoliko derbija, jer se upravo na istoku često dešavalo da dolazi do sukoba među navijačima, jer su i mnogi huligani koji su u grobarskim navijačkim grupama dolazili na istok i odatle napadali navijače suparničkog tima.\nČesto se dešavalo da u tim tučama nastradaju obični ljudi i ljubitelji fudbala, a organizatori veruju da bi većinsko grupisanje Grobara na južnoj tribini uz deo koji bi trebalo da bude u "kavezu", sprečio takav sukob i neophodnost tampon zona.\nSvakako bi trebalo da policija bude raspoređena za svaki slučaj i na istočnoj tribini kako bi Grobari iz "kaveza" bili dovoljno razdvojeni od ostalih navijača na istoku.\nVideo: Kimijevi huligani se zaleteli na dno tribine, hteli da probiju ogradu, pa bakljama zasuli navijače Zvezde na prethodnom derbiju na Marakani\nDeki je uneo strast i prija nam, očekujem tri boda u derbiju: Petrovića iznenadio remi Partizana


POKRET ZA PREOKRET: OPOZICIJA DA POKRENE ZAHTEV ZA SMENU GRADONAČELNIKA SUBOTICE\nGradski odbor Pokreta za preokret u Subotici danas je uputio dopis svim opozicionim strankama i pokretima u Subotici, sa zahtevom za pokretanje postupka za smenu gradonačelnika Subotice Bogdana Labana zbog nedavnih pretnji upućenih svom stranačkom kolegi Vladimiru Polovini.\nPokret je zatražio od svih parlamentarnih opozicionih stranaka i pokreta da stave u proceduru zahtev za smenu gradonačelnika Labana, kao i zahtev da se održi posebna sednica Skupštine grada na ovu temu.\n“Ukoliko opozicione stranke i pokreti u roku od sedam dana ne podrže ovu inicijativu, Pokret za preokret će organizovati potpisivanje peticije građana za smenu gradonačelnika Subotice”, navedeno je u saopštenju ovog Pokreta.\nDodaje se i da ovaj Pokret ne interesuje “stranački sud SNS-a” na koji se poziva Bogdan Laban i da “građani Subotice nisu zaslužili da imaju gradonačelnika nasilnika”.\n“Mi se sa tim nećemo pomiriti. Subotica je postala grad nasilja, kriminala i straha i jedan od protagonista tog stanja je Bogdan Laban, koji svojim ličnim primerom promoviše te ’vrednosti’“, naveo je Pokret.\nOni su podsetili da je od incidenta prošlo više od pola meseca u kom je gradonačelnik Subotice pokazao svoj primitivizam i agresivnost i da ovaj slučaj ne može da se stavi pod tepih.\n“Svesni smo da Laban šuruje sa pojedinim ‘opozicionarima’ u Subotici, ali ova inicijativa im daje mogućnost da se ‘operu’ ili da trajno ostanu njegovi trabanti”, naveo je subotički Pokret za preokret.\n“POKRET ZA PREOKRET: OPOZICIJA DA POKRENE ZAHTEV ZA SMENU GRADONAČELNIKA SUBOTICE”\n13.09.2017 at 21:22\npotpisace 90 % gradjana\nUpišite tekst * − three = four\nSavremena galerija Subotica: U toku prijave za radionicu o zaštiti spomenika kulture\nCentar za savremenu kulturu i umetnost Subotica predstavlja: Vidimo se u centru\nViktorija Aladžić: U odbranu ljudskosti


Tramp poslao najjasniji signal Americi do sada - BIGportal.ba\n10 Oktobra, 2021 10 Oktobra, 2021 068\nBivši američki predsednik Donald Tramp mitingom u Ajovi poslao je najjasniji signal do sada kako planira da se kandiduje na predsedničkim izborima 2024. godine.\nMasovni događaj u Ajovi dolazi neposredno nakon informacija da su Trampovi saradnici uspeli da ga ubede da još ne ozvaniči predsedničku kandidaturu, navodi američki “Hil” i dodaje da poslednja istraživanja pokazuju Trampa kao idealnog kandidata republikanaca.\nTramp je želeo da javno objavi kandidaturu, ali je prihvatio argument da su sada najvažniji izbori za Predstavnički dom Kongresa i trec´inu mesta u Senatu 2022. godine, te da bi njegova kandidatura mogla da omete napore Republikanaca, tvrdi američki medij, a prenosi “Sputnjik”.\nTo c´e pokazati i na mitingu u De Mojnu, gde c´e na binu izac´i sa nekoliko republikanskih senatora i kongresmena koji se suočavaju sa reizborom 2022. godine, podvlači “Hil”.\nMeđutim, ono što nec´e moc´i da izbegne je simbolika mitinga u Ajovi. Kako navodi američki medij, brojni potencijalni predsednički kandidati kroz istoriju upravo su u toj državi započinjali kampanju, i to nekoliko godina pre izbora.\nDejvid Kohel, republikanski veteran iz Ajove navodi da je Tramp prethodno držao mitinge poslednjih meseci i u Džordžiji i Ohaju, dovodec´i u pitanje simbolički značaj Ajove. Međutim, kako dodaje,\n“Tramp je dao nekoliko veoma važnih indikacija kako želi da se kandiduje na predsedničkim izborima”.\nKohel ističe da je Ajova “sigurna teritorija” za Trampa, što podržavaju i poslednja istraživanja javnog mnenja.\nTako je čak 53 odsto ispitanika u toj državi odgovorilo da ima pozitivan stav o njemu, nasuprot 45 odsto negativnih, što je bolji rezultat nego u bilo kom trenutku Trampovog predsedničkog mandata.\nSa druge strane, aktuelni predsednik Džo Bajden pozitivan je za 37 ispitanika u Ajovi, a negativan za 61 odsto.\nTramp je nekoliko puta u javnim nastupima nagoveštavao moguc´nost da se kandiduje na predsedničkim izborima 2024, ali nije eksplicitno rekao da c´e uc´i u predsedničku trku.\nTakođe, on je upuc´ivao i “strelice” ka potencijalnim republikanskim protivkandidatima za nominaciju, kao što je Ron de Santis, navodi “Hil”.\n“Ako bih se suočio sa njim, lako bih ga pobedio, kao i bilo kog drugog. Ako se ja kandidujem za republikanskog kandidata, drugi c´e odustati”, rekao je Tramp za Jahu fajnans.


Ambasada SAD o Dodikovoj izjavi: “Nijedan entitet nema budućnost izvan BiH”\nSvako djelovanje usmjereno na razgradnju Bosne i Hercegovine predstavlja kršenje Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nŠto se tiče statusa BiH, tu nisu bitna mišljenja o istom, nego činjenice i međunarodno pravo. Teritorijalni integritet i suverenitet BiH garantovani su Dejtonskim mirovnim sporazumom. Niti Dejton, niti Ustav BiH ne daju pravo na otcjepljenje niti jednom od dva entiteta, navodi se u odgovoru Ambasade Sjedinjenih Američkih Država za Radio Slobodna Evropa (RSE) na upit o ocjeni koju je Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH, iznio u Istočnom Sarajevu, 13. aprila.\nZadatak visokog predstavnika je, između ostalog, da nadgleda sprovođenje mirovnog rješenja, održava kontakte sa strankama radi promovisanja njihovog potpunog pridržavanja civilnih aspekata mirovnog sporazuma, periodično izvještava Ujedinjene nacije, Evropsku uniju, Sjedinjene Države, Rusku Federaciju te druge zainteresovane vlade, o napretku sprovođenja mirovnog sporazuma, prenosi Radio Slobodna Evropa.


Održana sedma sednica Skupštine opštine S. Palanka: Nema prinudne uprave i privremenih mera!\nSednica trajala dva sata, sve tačke dnevnog reda usvojene odbornici DS napustili sednicu\nSedma sednica SO S. Palanka je održana. To znači da neće biti prinudnih i privremenih mera, jer je lokalni parlament zasedao pre 16. marta, kada će isteći zakonska tri meseca za održavanje sednice.\nZasedanje lokalnog parlamenta je trajalo oko dva sata, proteklo je, uglavnom, u konstruktivnoj atmosferi. Najviše polemika i rasprave vlasti i opozicije bilo je oko utvrđivanja dnevnog reda i da li je sednica zakazana zbog zahteva 17 opozicionih odbornika ili bi vladajuća garnitura zakazala sednicu bez obzira na pomenuti zahtev.\nPotvrđeni su mandati odbornicima sa liste "Aleksandar Vučić- Srbija pobeđuje", koji će naslediti aktuelne čelnike Opštine, Toplicu Pintorovića (SNS) i Milicu Despotović (SNS). Interesantno je da se u odborničke klupe vraćaju doskorašnji prvi ljudi lokalne samouprave bivši predsednik Petar Milić (SNS) i njegov zamenik Ivan Gajić (SNS).\nNajznačajnije odluke su u vezi sa Centrom za socijalni rad i dnevnim boravkom "Puž". Odbornici su usvojili predlog odluke o načinu formiranja i visini cene usluge dnevnog boravka „Puž“ i doneli odluku o izmenama Statuta Centra za socijalni rad. To je bitno da bi se dobile odgovarajuće licence za rad.\nSkupština je potvrdila prestanak funkcije i istek mandata Sladjani Crnomarković, dosadašnjoj direktorki Centra za socijalni rad. Za v.d. direktora ove ustanove izabrana je Dobrila Živković, zaposlena u Centru za socijalni rad.\nZanimljivo je da su odbornici DS-a napustili zasedanje uoči tački dnevnog reda, u vezi sa Centrom za socijalni rad i dnevnim boravkom "Puž", a pre toga nijedan njihov predlog za dopunu dnevnog reda nije usvojen i da je Rodoljub Stanimirović, zbog toga, odlučio da ubuduće nastupa kao samostalni odbornik GG "Domaćinski za Palanku" i da napusti Odborničku grupu DS.\nNovi šef Odborničke grupe "Aleksandar Vučić- Srbija pobeduje" je Anđela Nevenkić, a njen zamenik je Dr Nikola Ristić.


Zahvalnost na principijelnoj podršci Azerbejdzana teritorijalnom integritetu Srbije\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić, na marginama Ministarskog sastanka Pokreta nesvrstanih zemalja koji se održava u Bakuu, imao je bilateralni sastanak sa domaćinom skupa – ministrom inostranih poslova Azerbejdzana Elmarom Mamadjarovim.\nObostrano je ocenjeno da su bilateralni odnosi na visokom nivou i da treba nastaviti saradnju na svim poljima. Takođe, pozitivno je ocenjena saradnja u međunarodnim organizacijama.\nMinistar Dačić zahvalio je ministru Mamadjarovu na principijelnoj podršci Azerbejdzana teritorijalnom integritetu Srbije i postavljanju u vezi sa pitanjem Kosova i Metohije, a posebno na podršci prilikom pokušaja tzv. Kosova da postane članica međunarodnih organizacija.\nŠef diplomatije Azerbedzana je informisao ministra Dačića o aktivnostima Azerbejdzana kao predsedavajućeg Pokretu nesvrstanih zemalja istakavši da na Samitu očekuju učešće 158 država, uključujući sve članice Pokreta nesvrstanih.\nNa današšnjem sastanku razgovarano je i o mogućnosti zajedničkog organizovanja Ministarskog sastanka Pokreta nesvrstanih zemalja u Beogradu 2021. godine, povodom 60. godišnjice osnivanja Pokreta i održavanja Prvog samita Pokreta nesvrstanih zemalja.


NBS procenjuje: Cene goriva neće više rasti | Kamatica\nPočetna > vest > NBS procenjuje: Cene goriva neće više rasti\nNBS procenjuje: Cene goriva neće više rasti\nTekst objavljen: 15.08.2018 13:15\nCene goriva u Srbiji su porasle u prethodnih godinu dana za oko 10 odsto i očekuje se zaustavljanje rasta i blagi pad, izjavio je danas direktor Odeljenja za projekcije i razvoj modela u Narodnoj banci Srbije Mirko Đukć.\nOn je istakao, odgovarajući na pitanja novinara u NBS, da se očekuje stabilizacija cene, ali da će to, ipak, zavisiti od kretanja svetske cene nafte.\nKako kaže, te projekcije su bazirane na predviđanjima tržišnih učesnika, koji očekuju stabilizaciju i pad cene nafte u narednom periodu.\n- Projekcija cene goriva se bazira na pretpostavci da će se cena nafte stabilizovati na tekućem nivou ili da će biti u blagom padu. U tom smislu, projekcija je da će se cene goriva stabilizovati negde oko sadašnjeg nivoa odnosno da se neće nastaviti rast koji smo imali u prethodnom periodu - navodi NBS.\nPrema njegovim rečima, od jula prošle 2017. do jula ove godine smo imali rast svetske cene nafte od 45 odsto izraženo u dinarima, a istovremeno su cene goriva porasle oko devet ili 10 odsto.\nPavle 27.09.2018 8:17\ndalice cene Goriva u Srbiji pojeftiniti do kraja godine.2018 i za koliko\ngorivo cena goriva Narodna banka Srbije


Avdulah Hoti podneo je kosovskoj skupštini izveštaj o dosadašnjem toku dijaloga Beograda i Prištine.\n"Vlada Kosova rukovodi dijalogom, ima platformu principa i ciljeva. O teritorijalnom integritetu ne može da se pregovara. Sporazum mora da bude u potpunosti u skladu sa Ustavom Kosova. Na tim principima razvijamo proces dijaloga. Sporazum treba da rezultira uzajamnim priznavanjem. Sporazum mora da sadrži elemente koji ukidaju rezoluciju 1244", rekao je Hoti.\nHoti je naveo da je na sastanku sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom i nemačkom kancelarkom Angelom Merkel rečeno da je dijalog pitanje nedelja ili meseci i da je vremenski ograničen.\n"Izrada konačnog sporazuma o uzajamnom priznavanju započela je na sastanku 16. jula u Briselu. Srpska strana je zatražila da se pitanje interno rasljenih osoba pokrene u dijalogu," preneo je Hoti.\nZa sporazum postignut u Vašingtonu rekao je da je "zasluga Kosova što je Amerika preuzela aktivnu ulogu u ovom procesu", zbog kako je dodao, "ozbiljnog pristupa vlade tom procesu".\nZa vašingtonski sporazum kaže da sadrži velike infrastrukturne projekte koji će dati novi zamah odnosa EU i SAD u vezi sa dijalogom Beograda i Prištine.\n"Sporazum je veliki korak ka normalizaciji odnosa. Dopremanje gasa Kosovu biće infuzija. Kosovo će postati epicentar aktivnosti ekonomske infrastrukture. Kosovo je imalo tu centralnu ulogu u drevnoj istoriji Dardanije. Kosovu to obezbeđuju njegovi prijatelji", rekao je Hoti.\n"Nema rasprave o Zajednici srpskih opština"\nNaveo je da je stav kosovske vlade da u dijalogu nema rasprave o Zajednici srpskih opština.\n"Sedmog septembra otvorena je tema Zajednice i finansijskih potraživanja. Stav vlade je da se tema ZSO ne otvara u dijalogu, pošto je ovaj sporazum postignut 2013. godine", rekao je Hoti.\nPonovio je da se ne boji da sedne za pregovarački sto i da neće da beži od njega.\nSamoopredeljenje: Priština mnogo popustila Beogradu\nRedžep Selimi iz "Samoopredeljenja" rekao je da je Priština u Vašingtonu mnogo popustila Beogradu, piše prištinska Gazeta ekspres.\nPrema njegovim rečima, ustupci Hotija u odnosu na Breograd vide se u tome što je odustao od tačke o "uzajamnom priznanju".


M novine Sremski informativni portal > Aktuelno > Divan je privredni Srem\nRegionalni sajam privrede, 12. po redu, održan je 27. i 28. septembra na Kompleksu sportsko-rekreativnih bazena u Novoj Pazovi. Svečanom otvaranju održanom u četvrtak 27. septembra prisustvovali su, kao organizatori, predstavnici Privredne komore Srbije i Opštine Stara Pazova, a svojim obraćanjem prisutnima Sajam je otvorio zamenik pokrajinskog sekretara za privredu i turizam Pavle Počuč, koji je tom prilikom ukazao na značaj ove manifestacije za privredni razvoj ovih krajeva, kao i na ulogu Opštine Stara Pazova u njemu.\nNermina Ljubović, savetnica predsednika Privredne komore Srbije, u svom obraćanju prisutnima izrazila je zadovoljstvo svojim prisustvom na ovom događaju.\n– Srem zaista ima šta da ponudi i čime da se pohvali, a Stara Pazova je bila i ostala simbol preduzetničkog duha, preduzetničke inicijative, i izuzetan primer toga kako lokalni preduzetnički duh može postati vidljiv i prepoznatljiv, kao i doprineti unapređenju privrednog ambijenta i privlačenju investicija – izjavila je Nermina Ljubović i dodala da je ova manifestacija dobra prilika za promovisanje privrede u regionu, ali i razmenu iskustava domaćih privrednika.\n– Zbog toga je Privredna komora Srbije zajedno sa Opštinom Stara Pazova organizovala ovu manifestaciju koja je okupila oko 150 izlagača. Verujemo da će sledeće godine biti još više izlagača i da će biti ostvareni uspešni poslovni kontakti – zaključuje Ljubovićeva.\nZamenik predsednika Opštine Stara Pazova, Milan Beara, ispred organizacionog odbora ovogodišnjeg Regionalnog sajma privrede, istakao je da je ova opština uvek bila jedna od vodećih po pitanju preduzetništva.\n– Želimo da ovaj Sajam još dugo traje i čuvaćemo tradiciju. Nadam se da ćemo svake godine biti napredniji i da će Sajam imati sve više smisla i želimo da svi privrednici koji su ga posetili ove godine dođu i naredne – izjavio je Milan Beara.\nNa ovogodišnjem Regionalnom sajmu privrede učestvovali su izlagači kao iz zemlje, tako i iz inostranstva, a prisutni su mogli da vide izložene proizvode ručne radinosti, proizvode prehrambene industrije, kao i domaće prehrambene proizvode, IT opremu, metalnu i plastičnu galanteriju, kao i brojne druge proizvode ovogodišnjih izlagača.\nU okviru Sajma, kao prateća manifestacija, održan je i Sajam zapošljavanja, a bilo je reči i o dualnom obrazovanju, kao i promociji domaćeg turizma i pratećih proizvoda. Takođe, svi zainteresovani mogli su da odslušaju i predavanja o aktuelnim temama u oblasti privrede i zakonskih regulativa u istoj oblasti. Ispred Regionalne privredne komore Sremskog upravnog okruga izlagače je obišao direktor Predrag Mujkić.\nTagovi: nova pazova, sajam privrede


Meljničenko: Sledi globalna kriza hrane ako se rat ne zausta\nTanjug 14. marta 2022. 07:35\nLONDON – Rat u Ukrajini je tragedija koja mora da se zaustavi ili će doći do globalne krize hrane pošto su cene đubriva već previsoke za mnoge poljoprivrednike, izjavio je danas ruski kralj uglja i đubriva Andrej Meljničenko.\nNekoliko najbogatijih ruskih biznismena, uključujući Mihaila Fridmana, Petra Avena i Olega Deripasku, javno je pozvalo na mir otkako je predsednik Vladimir Putin naredio napad na Ukrajinu 24. februara.\n„Jedna od žrtava ove krize biće poljoprivreda i hrana“, rekao je Meljničenko, osnivač kompanije Uralhem, najvećeg ruskog proizvođača amonijum-nitrata sa sedištem u Cugu, u Švajcarskoj, i osnivač SUEK-a, najvećeg ruskog proizvođača uglja. On se nedavno povukao iz vlasništva i sa rukovodnih funkcija u tim firmama.\nMeljničenko ističe da su događaji u Ukrajini „već doveli do skoka cena đubriva koje više nisu pristupačne poljoprivrednicima“ i da je lanac snabdevanja, koji je pandemija već poremetila, sada još više uzdrman.\n„Sada će to dovesti do još veće inflacije, rasta cene hrane u Evropi i verovatno nestašice hrane u najsiromašnijim zemljama sveta“, upozorio je.\nSjedinjene Države i njihovi evropski saveznici smatraju akt Rusije u Ukrajini kao otimanje zemlje u imperijalnom stilu, dok Putin kaže da su Rusi i Ukrajinci u suštini jedan narod i da je „specijalna vojna operacija“ bila potrebna jer su SAD koristile Ukrajinu da prete Rusiji, te da su zagovornici proruske orijentacije u Ukrajini bili proganjani.\nZapad je uveo sankcije ruskim biznismenima, uključujući i Meljničenka, zamrznuo rusku državnu imovinu i isključio veći deo ruskog korporativnog sektora iz globalne ekonomije u pokušaju da primora Putina da promeni kurs.\nItalijanska policija je zaplenila u subotu Meljničenkovu jahtu, samo nekoliko nakon što je on stavljen na listu sankcija EU.


Press Online :: Balkan :: Hoće li roming biti jeftiniji i za građane Z. Balkana?\nHoće li roming biti jeftiniji i za građane Z. Balkana?\nBEOGRAD - Da li će građani Srbije, pa i drugih zemalja regiona, plaćati jeftiniji roming biće poznato posle Samita EU-Zapadni Balkan, koji će se održati u maju u Sofiji, na kojem bi, pored ostalog, trebalo da bude predstavljen i plan za smanjenje cena rominga na Zapadnom Balkanu.\nSve do pristupanja Srbije EU, neće biti potpuno ukinute cene rominga, ističu u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, kao što je to slučaj u Uniji, gde se građanima od 15. juna prošle godine ne naplaćuje roming i mogu širom EU da zovu, šalju poruke i "surfuju" na internetu svojim telefonima po istoj ceni kao da su kod kuće.\nSpuštanja cena rominga pomenula je i šefica EU diplomatije Federika Mogerini prilikom predstavljanja nove Strategije proširenja, kao jednu od aktivnosti na kojima EU radi sa regionom kako bi se vidljivo olakšao život građana ZB.\nNa smanjenju cena rominga trenutno rade pravni savetnici Evropske komisije, a na sastanku telekomunukacionih operatora sa prostora ZB, koji je održan polovinom januara u Briselu, kompanije su se dogovorile da svoje predloge razmotre sa Komisijom tokom narednih nedelja.\nBrisel je na tom sastanku zatražio od kompanija u regionu da istraže moguće opcije, kao što su dobrovoljni komercijalni sporazumi ili drugi, kako bi se smanjile cene ove usluge za građane Srbije, Crne Gore, Albanije, Bosne i Hercegovine, Makedonije i one koji žive na teritoriji Kosova.\nU Ministarstvu trgovine turizma i telekomunikacija kažu za Tanjug da će raditi na zaključivanju novog sporazuma između četiri države, potpisnice Sporazuma o snižavanju cena rominga iz 2014. godine, Makedonijom, Srbijom, Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom, kojim bi se za ove četiri države nastavilo dalje snižavanje cena rominga do potpunog ukidanja.\nPomoćnica ministra za elektronske komunikacije i poštanski saobraćaj u resornom ministarstvu Irini Reljin, kaže da će ministarstvo sa državama Evropske unije u narednom periodu zaključivati bilateralne sporazume o smanjenju veleprodajnih cena rominga, čime bi se, kaže, implicitno uticalo i na smanjenje maloprodajnih cena.\nPremijer Bugarske, koja od početka godine predsedava Savetom EU, Bojko Borisov najavio je nedavno da će se raditi na smanjenju cena rominga na ZB po ugledu na potpuno ukidanje tarifa za roming kao što je slučaj među državama EU.\nInače, Bugarska sa Srbijom i Makedonijom već ima sporazum o smanjenju tarifa rominga.\n"Može se očekivati smanjenje maloprodajnih cena rominga za građane Srbije i Bugarske", kaže Reljin i dodaje da bi odluka operatora o smanjenu cena na teritoriji ZB imala značaja za dalje regionalno povezivanje i saradnju.\nReljin objašnjava da cene međunarodnih poziva nisu obuhvaćene navedenom inicijativom ali da cene rominga mogu biti izjednačene sa cenama poziva u nacionalnom saobraćaju u okviru šest ekonomija ZB.\nImajući u vidu opredeljenost Evropske komesarke za Digitalnu ekonomiju i društvo, Marije Gabrijel, koja je pokrenula razgovor sa operatorima koji posluju u ovim ekonomijama da se da se započne sa smanjivanjem cena, Reljin kaže da se na Samitu u Bugarskoj može očekivati pozitivna odluka.\nI predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker tražio je nedavno da se ojačaju odnosi EU sa Zapadnim Balkanom i da u tom cilju Komisija želi da, između ostalog, olakša proces promena i ohrabri pozitivne pomake u oblasti telekomunikacionog tržišta u regionu.\nDa je u pitanju dug i komplikovan proces, govori i podatak da su pregovori o ukidanju rominga u EU trajali celu deceniju kako zbog neslaganja između telekomunikacionih kompanija koje strahuju za svoje poslovanje, samih članica EU ali i političkih mimoilaženja evroposlanika.\nKako će izgledati tačan plan smanjenja cena, što se smatra preduslovom za potpuno ukidanje plaćanja rominga, i koliko godina će ceo proces trajati, trebalo bi da se sazna 17. maja kad u glavnom gradu Bugarske počne samit EU - Zapadni Balkan.


Evropu će udariti američki cunami od milijardu i po dolara?!\nKošarka Autor:Đorđe Matić08. jun. 202009:50 > 10:56\nNBA je rekla svoje. Sezona će se nastaviti 31. jula u Orlandu, a sa njenim nastavkom koji će trajati najkasnije do 12. oktobra kada je planirana poslednja utakmica finala plej-ofa, nastaviće se i problemi na evropskom košarkom tržištu.\nPre svega, Evropa, tačnije njen deo koji bi da pazari igrače iz SAD moraće da čeka kraj sezone u Americi, kako bi znala šta ima na raspologanju od slobodnih igrača, ali i 15. oktobar kada je zakazan draft, ne bi li videla da li i dalje može da računa na svoje pojedine igrače koji su se odlučili da izaću na najveću košarkašku pijacu.\nRestrikcije u NBA – „stop“ za Grega, Džentrija, Karlajla…\n„Sadašnji raspored mogao bi da napravi mnogo problema Evropi, jer postoji ogromna doza neizvesnosti, pošto se sve ovo prvi put dešava. Prvo pitanje je koliko igrača s koledža će da se odluči za ostanak na draftu, ne računajući nekoliko momaka koji su projektovani da budu top pikovi, jer je sada otvorena mogućnost vraćanja na fakultet. Takoće postoji postoji i najava da da NCAA sezona krene tek u januaru, da fajnal-for bude u maju, a ne u aprilu. Imamo tu i onaj period potpisvanja slobodnih agenata koji će biti kasnije“, za Nova.rs kaže Marin Sedlaček, dugogodišnji skaut Filadelfije.\nSve je to sistem spojenih sudova na koje Evropa mora da obrati pažnju, posebno igrači van američkog kontinenta koji žele da se pojave na draftu.\n„Ranije su pojedini igrači dolazili u SAD polovinom maja, ne bi li odradili pokazne treninge sa nekoliko klubova. Sada će taj period u kalendaru biti minimalan, jer koliko će klubovi imati vremena da gledaju ako igraju utakmice. Mnogo toga će se zasnivati na poverenju.“\nS druge strane, igrači će biti u dilemi da li da odu u SAD i zbog drugog razloga.\n„Znate da sezona u Evropi počinje krajem septembra ili početkom oktobra, pa s toga klubovi teško da će biti voljni da jedan period piprema, ali i utakmica budu bez tih momaka. Dakle, mnogo toga se zakomplikovalo.“\nZakomplikovao se i izbora Amerikanaca u Evropi, gde čine više od 30 odsto igračkog kadra Evrolige.\n„To je ništa manje značajan problem, jer je pomereno tržište za slobodne agente, a pošto će seledža sezona kreniuti u decembru, prolongirani su i rezovi onih igrača koji su na ivici ostanka u NBA. Ne verujem da će evropske ekipe, posebno iz Evrolige gde je poslednji rok za angažovanje igrača u januaru, čekati toliko kasno, posebno jer njima trebaju iskusni, već će se odlučiti da što pre reše pitanje igračkog kadra.“\nČini se, bar na prvi pogled da se Amerika ne brine.\n„Pa, nije baš tako. Projektovani gubitak u ovoj sezoni je negde između milijarde i milijarde i po dolara, što bi moglo da se odrazi na sledeću godinu, odnosno na smanjivanje seleri kepa, koji je projektovan na 115 miliona. Takođe, nemojte da zaboravite da pandemija još nije prošla, da kancelarije ekipa još ne rade, da nekoliko timova tek treba da otvori trening centre i da 60-70 odsto igrača nije imali gotovo nikakve aktivnosti tokom tromesečne pauze. Bilo kakav zdravstveni eksces, odnosno, jedan, ili dva zaražena u Diznijevom centru u Orlandu, mogla da stopiraju ne mali projekat“, dodaje Sedlaček.


Turski tok - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Turski tok" - pretraživanje članaka\nPretraživanje - Turski tok\n"Turski tok" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Turski tok\nUzgoj borovnice Proširuju zasade pod borovnicom - prodaj... Borovnica se iz Turske za Evropu šalje nakon poljske i pošto mogu da beru tokom čitave godine, otkupna cena je i više nego dobra, 6.50 evra/kilogramu! U drugoj godini imaju rod od tri kilograma po sta...\nFruitnet Forum 2019 Međunarodni Fruitnet Forum okuplja svets... Fruitnet Forum South - East Europe, kao jedan od vodećih međunarodnih događaja umrežavanja u industriji proizvođača svežeg voća i povrća, održaće se u Beogradu, 6. i 7. novembra. Na forumu će učestvov...\nUništeni vinogradi Izgradnjom gasovoda Turski tok, uništeno... Izgradnjom gasovoda Turski tok, poljoprivrednicima su uništena gazdinstva bez najave. Pre nego što su imanja uništena, niko ih nije o tome obavestio, bilo pismenim ili usmenim putem. Takođe, nije urađ...\nSvetsko tržište žitarica i uljarica Rusija: Izvoz uljane repice viši nego ik... Rusija je u prvih šest meseci ove sezone izvezla tri puta više uljane repice nego tokom čitave sezone 2016/17, postigavši tako rekordan izvoz svih vremena. Kada je reč o prilikama na stranim tržištima...\nMeđunarodna saradnja Proširenje saradnje sa Turskom u oblasti... Predstavnici Turske i Srbije razgovarali su o nastavku saradnje dve zemlje u sektoru voćarstva, potencijalnoj turskoj investiciji u toj oblasti, kao i mogućnosti učešća Srbije na Međunarodnoj izložbi...


Paketi hrane i higijene za 198 ugroženih porodica | (Vesti - 22. 01. 2021) Subotica.com\n22.01.2021. u 10:55h\nU okviru projekta "Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa", Crveni krst Subotice će u saradnji sa Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju (GIZ) podeliti po 250 paketa hrane i higijene najugroženijim kategorijama stanovništva u Čantaviru, Bajmoku i Subotici. Projektom je ovog puta obuhvaćeno 198 porodica, kojima će se paketi pomoći deliti u dva navrata.\nVolonteri Crvenog krsta i predstavnici GIZ-a su prethodnih nedelja obilazili teren, kako bi anketirali i mapirali porodice kojima je pomoć potrebna, na osnovu čega je sačinjena lista korisnika kojima će paketi biti uručeni.\n- GIZ je kao donator sačinio kriterijume na osnovu kojih se određuju korisnici, a to je da 70 odsto korisnika čine romske porodice, a 30 odsto socijalno ugroženo stanovništvo iz marginalizovanih grupa, pre svega osobe sa invaliditetom, samohrani roditelji i stara lica - objašnjava Zoran Molnar, koordinator projekta u Crvenom krstu. - Paketi hrane i higijene biće podeljeni porodicama u Čantaviru, Bajmoku i Subotici koje, osim teške materijalne situacije, žive u naseljima neuslovnim za život, bez struje, vode, kanalizacije.\nOvo je druga po redu ovakva akcija koju u okviru projekta sprovode Crveni krst i GIZ. Prva je realizovana prošle godine tokom jeseni, kada je pomoć dobilo 38 porodica iz Čantavira i Subotice.\n- Ovog puta će biti obuhvaćemo mnogo više porodica, tačnije 198 iz Čantavira, Bajmoka i Subotice, a broj paketa je određen na osnovu broju članova domaćinstva. Tako će višečlane porodice dobiti više paketa, a ukupno ćemo podeliti po 250 paketa hrane i 250 paketa higijene u dva navrata - dodaje Molnar.\nPodela paketa pomoći počeće naredne sedmice, najpre u Čantaviru gde će se paketi deliti 26, 27. i 28. januara. Narednog dana podela će se nastaviti u Bajmoku i delom u Subotici, dok će se 30. januara podeliti poslednji paketi hrane i higijene ugroženim porodicama iz Subotice. Drugi krug podele biće krajem februara.\ncrveni krst socijalno ugroženi građani pomoć za socijalno ugrožene crveni krst subotica podela paketa pomoći


Sudjenje clanovima OVK steti pomirenju | Institute for War and Peace Reporting\nSudjenje clanovima OVK steti pomirenju\nDvostruki standardi medjunarodnih sudija pri deljenju pravde samo podsticu etnicke tenzije.\nDrakonske kazne izrecene cetvorici bivsih albanskih pobunjenika nece ni najmanje doprineti unapredjenju procesa pomirenja izmedju kosovskih etnickih zajednica.\nS obzirom na to da kosovski Albanci sudjenje Labskoj grupi odrzanom pod pokroviteljstvom Misije Ujedinjenih nacija na Kosovu, UNMIK, smatraju politicki motivisanim, malo verovatno da ce se time lokalno stanovnistvo pribliziti stavovima medjunarodne zajednice.\nBivsi komandant Oslobodilacke vojske Kosova, OVK, Rustem Mustafa - Remi, dobio je sedamnaestogodisnju zatvorsku kaznu jer je nalozio izvrsenje ubistva petorice kosovskih Albanaca za koje je verovao da saradjuju sa Srbima, kao i zbog toga sto "nije sprecio nezakonito pritvaranje lica" u labskom regionu, na severu Kosova tokom sukoba 1998. i 1999. godine.\nNazif Mehmeti osudjen je na trinaest godina, Latif Gasi na deset, a Naim Kadriju na pet godina zatvora.\nNije iznenadjenje da su lokalni Albanci i Srbi sasvim razlicito reagovali na presude koje je 17. jula donelo medjunarodno sudsko vece.\nKosovski Srbi pozdravili su krivicno gonjenje bivsih pobunjenika kao korak napred, a Albanci smatraju sudjenja za ratne zlocine u regionu selektivnom pravdom ciji je iskljucivi cilj kaznjavanje pripadnika njihove etnicke zajednice.\nSamo nekoliko nedelja uoci sudske presude bivsim pripadnicima OVK, medjunarodne sudije u Peci osudile su kosovskog Srbina Veselina Besovica na sedam godina zatvora zbog ucesca u ubistvu 41 albanskog civila za vreme oruzanog sukoba 1999. godine.\nBlaga kazna za okrivljenog izazvala je bes medju svedocima i porodicama albanskih zrtava.\nStavise, Besovicev slucaj je samo jedan u nizu slucajeva u kojima su kosovski Srbi optuzeni za ratne zlocine dobili blage kazne.\nZaista, najteza kazna koji je sud doneo za kosovskog Srbina optuzenog za ratne zlocine je petnaest godina zatvora za policajca Zorana Stojanovica, koji se 2001. godine nasao na optuzenickoj klupi u vezi sa masakrom u selu Racak u kome je ubijeno 45 etnickih Albanaca.\nPonistavanje jednog broja sudskih presuda kojima su Srbi oglaseni krivim za ratne zlocine na Kosovu samo je dodatno zakomplikovalo situaciju.\nJedan od najmanje tri slucaja u istocnom Kosovu izmedju 2000. i 2003. godine odnosi se na Momcila Trajkovica, sefa policijske stanice u gradu Kosovska Kamenica. On je nedavno pusten na slobodu nakon ponistavanja dvadesetogodisnje zatvorske kazne koju su dosudile lokalne sudije.\nMedjunarodno sudsko vece u Vitini oslobodilo je Milosa Jokica, osudjenog na dvadeset godina zatvora, i Dragana Nikolica, koji je izdrzavao kaznu od dvanaest godina zatvora.\nU proslogodisnjem izvestaju OEBS-a o sudjenjima za ratne zlocine na Kosovu kritikuju se lokalna sudjenja. U izvestaju se tvrdi da tuzioci nisu uspeli da dokazu navode iz optuznice, te da nisu podneli zadovoljavajuce dokaze.\nU sva tri slucaju, medjutim, svedoci insistiraju da su identifikovali one u sudu kao lica umesana u ubistva i progon albanskih civila kao i spaljivanje njihovih kuca.\nVecina Albanaca sada sumnja da se iza ponovljenih sudjenja krije tajni sporazum Beograda i UNMIK-a u vezi sa pustanjem albanskih zatvorenika iz srpskih zatvora 2001. godine.\nBez obzira koliko istine ima u ovoj tvrdnji, poredjenjem sudjenja Srbima i Albancima za ratne zlocine na Kosovu postaje jasno da medjunarodne sudije namecu duple standarde.\nTako su sudjenja za ratne zlocine, umesto da doprinesu miru izmedju dve zajednice, dodatno okrenuli Albance protiv Srba i medjunarodne zajednice.\nOva cinjenica se najbolje ogleda u protestima koji su zapoceti posle presude clanovima Dukadjini grupe pre godinu dana, i sada u Podujevu kao reakcija na sudjenje Labskoj grupi.\nSrbi, medjutim, veruju da kaznjavanje bivsih pobunjenika iz redova OVK ukazuje na normalizovanje situacije na Kosovu.\nU njihovim ocima, ostre kazne mozda deluju kao deljenje pravde na odgovarajuci nacin i postavljanje temelja za jos bezbednije okruzenje kako bi se mogli bezbedno vratiti na Kosovo.\nPa ipak, ucvrscujuci dijametralno suprotne stavove Albanaca i Srba, ova sudjenja, s obzirom na nacin na koji se trenutno vode, nece unaprediti multietnicki zivot u pokrajini.\nPomirenje se ne moze ostvariti naustrb jedne strane, pri cemu bi druga bila zadovoljna razvojem dogadjaja.\nSada bi bilo najproduktivnije ukoliko bi Albanci, koji smatraju presudu bivsim pripadnicima OVK velikom nepravdom, mogli da umesto protesta pomognu u prikupljanju dokaza kojima bi se optuzeni oslobodili krivice.\nImajuci u vidu oko 12.000 Albanaca koji su ubijeni ili nestali u ratu, Srbi bi trebalo da se zapitaju koliko je do sada pripadnika srpskih vojnih snaga osudjeno na kazne koje uistinu zasluzuju.\nAdrijatik Keljmendi je urednik pristinskog dnevnog lista na albanskom jeziku "Koha Ditore".\nOvo je prvi clanak u nizu tekstova o debati o ratnim zlocinima na Kosovu.


Premijera i nominacija dokumentarca o mladima u Srbiji i Evropi za prestižnu nagradu u Londonu - Javni servis\nU okviru ovog internacionalnog projekta, a usred globalne pandemije, mladi ljudi iz Srbije, Engleske i Grčke stvarali su ogromna javna ulična umetnička dela, svoje nade i strahove o jednakosti, klimatskim promenama i socijalnoj pravdi kao i o poziciji mladih u savremenom društvu. Od mladih koji stvaraju ulične murale, koji su verovatno najstariji oblik vizuelne umetnosti, saznajemo o raznolikosti i migracijama u Vranju, Subotici i Beogradu, o klimatskim promenama u Atini i novoj Evropi posle Bregzita u Londonu.\nOvaj dokumentarac prati produkciju novih, džinovskih javnih umetničkih dela tokom njihovog nastanka u gradovima u blokadi zbog Covid-19 i van nje. Film istražuje kako kreativno putovanje proizvodnje ulične umetnosti daje mladim ljudima umetnički i terapeutski izlaz tokom anksioznih vremena, istovremeno pružajući osećaj pripadanja svojim lokalnim okruženjima.\nDokumentarni film Moć mladima: Ulična umetnost za zaštitu prirode i društvenu raznolikost dostupan je za gledanje:\nDomaća publika ima priliku da nakon gledanja filma, ovaj projekat podrži do 7. marta glasanjem na linku i na taj način omogući da ovaj dokumentarac potencijalno bude pobednik Festivala ekološkog filma u Londonu.\nProjekat u Srbiji realizuje Fond B92 uz podršku Evropske unije (kroz program Kreativna Evropa), Ministarstva kulture i informisanja RS i Fondacije za otvoreno društvo, Srbija.\nPaint The Change okuplja osnovce i srednjoškolce koji učestvuju u radionicama snimanja angažovanih filmova, uz stručno vođstvo mentora, a sa posebnim akcentom na ideju ukazivanja i plasiranja rešenja problema putem različitih umetničkih formi. U našoj zemlji do sada su održane 3 radionice kroz koje je prošlo više od 50 učenika i učenica, a ceo proces rezultirao je oslikavanjem murala u Beogradu, Vranju i Subotici.


Fabrici: Fokusirajte se na reforme, od njih zavisi otvaranje poglavlja – Dnevni Magazin\nFabrici: Fokusirajte se…\nFabrici: Fokusirajte se na reforme, od njih zavisi otvaranje poglavlja\nSem Fabrici je, gostujući u Jutarnjem dnevniku RTS-a, naveo da je Srbija napredovala, ali da je put ka EU dugotrajan i da je sada suviše rano govoriti o otvaranju ili neotvaranju poglavlja.\n“Otvaranje poglavlja je pitanje procesa koji se zasniva na reformama. Vi kao zemlja kandidat prihvatili ste čitav niz principa i vrlo konkretnih mera koje morate da preduzmeta da biste bili deo Evropske unije te u tom smislu reformski proces u Srbiji je napredovao, ali u nekim oblastima, kao što je vladavina prava, mali napredak je postignut”, navodi Fabrici.\nIstiče da su upravo reforme u vladavini prava one koje su urgentne kako bi se zemlje članice ubedile da možete da idete napred.\n“To je oblast koju najčešće pominjemo. Na kraju je na zemljama članicama da daju zeleno svetlo, da kažu da li će se neko poglavlje otvoriti ili ne i procene da li je postignut dovoljan napredak”, navodi Fabrici i dodaje da je potrebna jednoglasnost.\nOn je, govoreći o otvaranju novih pregovaračkih poglavlja, ukazao da to ne treba posmatrati kao cilj sam po sebi, nego ga treba radije dovesti u vezu sa napretkom reformi koje za cilj imaju zadovoljavanje standarda EU.\n“Potrebne su nam i reforme u poljoprivredi, životnoj sredini, spoljnoj politici itd.”, navodi Fabrici.\nNa pitanje da li je poglavlje 35 preduslov za otvaranje nekih novih poglavlja, odgovara:\n“Ne bih rekao da je poglavlje 35 – dijalog Beograda i Prištine – glavni preduslov za otvaranje novih poglavlja, ali svakako proces pristupanja obuhvata različite oblasti, a jedna od njih je i normalizacija odnosa sa Prištinom, druga je vladavina prava.”\nOcenjuje da se Srbija dobro snalazi tokom pandemije.\n“Procesom vakcinacije. Privreda je uspela da se oporavi i ovo je trenutak da se ponovo fokusirate na reforme koje Srbija mora da postigne, posebno u oblasti vladavine prava i mislim da je to zadatak za 2021”, ističe Fabrici.\nNova stranka: Hitna smena direktora i odgovornih urednika RTS-a zbog ljotićevskih koračnica


Karpenter: Najbezbolnije rešenje bi bilo da se status reši u Savetu bezbednosti\nKakvo je reagovanje u Vašingtonu na prvu rundu predsedničkih izbora u Srbiji, naš saradnik Branko Mikašinović upitao je potpredsednika za pitanja odbrane i spoljnu politiku u vašingtonskom institutu KETO, Teda Karpentera.\nKarpenter: U Vašingtonu svakako vlada uznemirenost zbog činjenice da je kandidat Radikalne stranke Tomislav Nikolić dobio najveći broj glasova u prvom kolu izbora. Mada preovladava mišljenje da će Tadić pobediti u drugom krugu izbora, postoji izvesna zabrinutost da bi mogao da izgubi i stoga uznemirenost, ali ne i panika. Ako bi Nikolić pobedio mislim da bi došlo do skoro potpune diplomatske i političke izolacije Srbije od strane Evropske unije i SAD.\nGlas Amerike: Da li bi Kosovo moglo da proglasi nezavisnost i bez podrške Evrorske unije i SAD?\nKarpenter: Vrlo je verovatno da će u odredjenom momentu Priština unilateralno proglasiti nezavisnost, sem ako status pokrajine ne bude dogovoren u Savetu bezbednosti, što nije verovatno. Uprkos protivljenju nekih evropskih zemalja, Kosovo smatra da ima pouzdanu podršku, koja se ogleda u nagoveštajima SAD da će priznati nezavisnost Kosova, kao i Nemačke, koja ponovo igra slučnu ulogu ranijoj, 1990-tih, u dezitegraciji bivše Jugoslavije. Berlin je aktivan igrač i u drugom krugu dezitegracionih procesa. Medjutim, jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova bi podelilo medjunarodnu zajednicu, pošto je Rusija jasno stavila do znanja da neće dozvoliti da u slučaju nezavisnosti ta pokrajina postane članica Ujedinjenih nacija, u čemu uživa podršku i Kine, pa i nekih drugih važnih zemalja.\nGlas Amerike: Ukoliko Srbija ne prizna nezavisnost Kosova, uz eventualno neke zemlje Evropske unije, kakav scenario se može očekivati?\nKarpenter: Napetost će zavladati kako u balkanskom regionu, tako i u samom medjunarodnom sistemu. Kosovo će postati zemlja, ako hoćete, u zoni sumraka, teoretski priznata od nekih zemalja, a od nekih ne, što će predstavljati nezdarav razvoj dogadjaja i nepoželjan presedan. Imaćete, recimo, dalji rizik nestabilnosti, pa i izolovanih konflikata, što bi moglo da se desi, ako bi srpska manjina, posebno na severu, proglasila, na primer, svoju secesiju i svoju nezavisnost i taj entitet priznale Srbija, Rusija i neke druge zemlje. Dakle, postoje brojne, ali nepovoljne alternative.\nGlas Amerike: Neki analitičari smatraju da će bilo koje rešenje za Kosovo doneti probleme. Kako bi se ti problemi izbegli?\nKarpenter: Skoro da nema načina da se izbegnu, mada možda postoji mogućnost da se lokalizuju. Najbezbolnije rešenje bi bilo da se status Kosova reši u Savetu bezbednosti UN, tako da bude legalno usvojen i prihvaćen ili da se izvrši podela pokrajine, tako da srpska manjina i srpski delovi ostanu u sastavu Srbije. To svakako nije savršeno rešenje, ali je manje loše od drugih.