14. januar 2019. DUALNO OBRAZOVANJE I DIGITALIZACIJA JAČAJU PRIVREDE REGIONA\n„Veoma je važno uvođenje novih profila, jer živimo u vremenu kada ne znamo koji će nam profili trebati za pet godina. Austrija je u tome napravila veliki pomak. U Srbiji smo već preuzeli austrijski profil e-trgovac koji ćemo uvesti u trgovačkim školama od septembra. Đaci će se obučavati da upravljaju platformama za elektronsku trgovinu, što je veoma važno za kompanije“, ukazao je predsednik PKS.\nKroz ovaj projekat, privredne komore regiona osnažiće se da kompanijama pruže što veću podršku i što kvalitetnije i efikasnije usluge bitne za uključivanje u proces dualnog obrazovanja kadrova prema potrebama privatnog sektora, ali i u razvoju i akreditaciji novih obrazovnih profila za radna mesta koje donosi savremeno digitalno poslovanje. Planira se i uspostavljanje virtuelne regionalne akademije za obuku kadrova.\nČadež je naglasio da je drugi aspekt Memoranduma digitalizacija privreda, podsećajući da je po uzoru na PK Austrije, PKS formirala Centar za digitalnu transformaciju u kome se sertifikuju savetnici za digitalnu transformaciju malih i srednjih preduzeća.\nŠefica austrijske diplomatije Karin Knajsel istakla je da je Jugoistočna Evropa deo Evrope, kao i da ne bi bilo „ovakve Evrope da nije postojala razmena ideja i privrede sa ovim regionom“. Knajsel je, na konferenciji za medije, povodom potpisivanja Memoranduma, rekla da ne voli da koristi veštački pojam Zapadni Balkan, već da radije govori o Jugoistočnoj Evropi jer se time semantički jasno stavlja do znanja da je taj prostor deo Evrope.\n„Jugoistočna Evropa daje jasno do znanja da su gradovi kao Beograd, Sarajevo ili Skoplje deo našeg kontinenta i ekonomije“, naglasila je Knajsel. Kako je istakla, Austrija je tokom predsedavanja EU, posebnu pažnju posvetila približavanju regiona EU, a sa Srbijom i Crnom Gorom imala je uspeha da se otvore dalja poglavlja u pristupnim pregovorima.\nKnajsel je naglasila da partnerima u EU, posebno u Zapadnoj Evropi, podvlači da se ne sme dozvoliti nastajanje vakuuma u Jugoistočnoj Evropi. Podsetila je da druge sile imaju snažne ambicije prema tom regionu, kao što je, na primer, Kina. Prema njenim rečima EU i Austriji je u interesu da poveća saradnju sa Jugoistočnom Evropom.\n„Kada pomislim na pisce kao što su Ivo Andrić i Miloš Crnjanski to su evropski pisci koji su doprineli evropskoj književnosti“, naglasila je ona. Knajsel je istakla da je KIF važan za unapređenje saradnje u regionu, i da je zbog toga Memorandum veoma bitan, jer su dualno obrazovanje i digitalizacija veoma bitne oblasti za privredu.\nNova spoljnotrgovinska strategija Austrije, koja je nedavno usvojena, prema njenim rečima upravo veliku pažnju posvećuje dualnom obrazovanju.\nPredsednik Privredne komore Austrije Marer naglasio je da je Zapadni Balkan veoma važan za Austriju, koja na tom prostoru ima značajne investicije. On je rekao da je Austrija ponosna što je region izabrao upravo austrijska rešenja za preuzimanje, dodajući da nema ništa protiv toga jer misli da je austrijski sistem dobar.\nIstakao je da je strateški cilj Memoranduma dalje podsticanje investicija, dalja digitalizacija privrede, te i borba protiv nedostatka stručne radne snage.\nOn je najavio da Austrija želi da inicira u EU projekat „EU - Zapadni Balkan biznis samita“, za koji kaže da bi bilo dobro da se održi pre izbora za Evropski parlament.\nPredsednik Privredne komore Crne Gore Vlastimir Golubović rekao je da je Memorandum veoma bitan, jer se radi o sporazumu preko kojeg će region dobiti podršku Austrije u oblastima najvažnijim za privrede - dualnom obrayovanju, digitalizaciji, investicijama. Ističe da je za ceo region veoma dragoceno iskustvo Privredne komore Srbije u tim oblastima.\nPotpredsednik spoljnotrgovinske komore BiH Ahmet Egrlić naglasio je da je Memorandum jedna konkretna podrška KIF-u i nešto što ukazuje da saradnja u regionu nema alternativu. "Saradnja je jedini ispravan put ka približavanju evroatlantskim integracijama. Za BiH je važno da se integrišemo kao poslovne zajednice u regionu, ali i sa poslovnim zajednicama u Evropi. Ovaj Memorandum govori o tome da ćemo imati podršku EU", poručio je on.\nPredsednik kosovske Privredne komore Berat Rukići istakao je da region Zapadnog Balkana nema dobar imidž u Evropi i da je primarni cilj da se radi na njegovom poboljšanju. Prema njegovim rečima neophodno je doprineti pozitivnoj klimi za investicije i trgovinu regiona sa EU.\nGeneralni sekretar KIF-a Safet Grdžaliju rekao je da se saradnja ne treba gledati samo kroz ekonomsku dimenziju. On je naglasio da sve države regiona treba da promovišu novi vid patnerstva, da region promovišu kao region budućnosti i inovacija, a ne sukoba i prošlosti.\n“Poruka za sve nas je da pokušamo da ulepšamo budućnost, a ne da ulepašavamo prošlost. Ako investiramo u digitalizaciju i obrazovanje mislim da je to budućnost i da politika treba da to podržava. Utopija je da je moguće imati stabilnost bez ekonomskog razvoja”, poručio je Grdžaliju.


24sedam istražuje: Da li je minimalac u Srbiji veliki? - 24sedam\n24sedam istražuje: Da li je minimalac u Srbiji veliki?\nDa li je srpski minimalac, koji se koristi kao lek za posustalu privredu, mali ili nije i čemu služi, razgovarali smo sa relevantnim stručnjacima\n19. februar 2021, 07:53\nPitanje minimalca ponovo je u žiži i evropske i srpske javnosti. Evropski parlamentarci su nedavno doneli rezoluciju kojom se poziva cela Evropska unija da obezbedi da zaposleni građani budu daleko od granice siromaštva, što sada nije slučaj.\nIstovremeno u Srbiji minimalnu zaradu, tačnije 50 odsto minimalca, u nekoliko narednih meseci država poklanja firmama kao vid ekonomske pomoći u vreme krize.\nO tome šta je minimalac, koliki treba da bude i da li se njime može voditi ekonomska politika, 24sedam je razgovarao sa privrednicima, ekonomskim stručnjacima i sindikalnim aktivistima.\nNebojša Atanacković, privrednik i član Unije poslodavaca Srbije, na potez Evropskog parlamenta gleda kao na pokušaj EU da usaglasi praksu.\nPokušaj socijalne zaštite\n– U Evropskoj uniji neke zemlje imaju formalno određeno koliko najmanje radnik može da zaradi za neko standardno radno vreme, a neke ne. Sada se pokušava da se radnici na neki način socijalno zaštite na teritoriji cele Unije, pogotovo što je kriza sve jako pogodila. Ali to ne znači nužno podizanje cene rada, ni kod njih, ni kod nas – ističe Atanacković.\nNajmanji iznos za 16 odsto radnika\nPodaci pokazuju da u EU broj ljudi na minimalcu varira i kreće se od pet odsto od ukupnog broja zaposlenih u Belgiji i na Malti, do 20 odsto u Portugalu i Rumuniji. U susednoj Hrvatskoj taj broj se procenjuje na 15 odsto a u Srbiji sindikati kažu, pošto RZS taj podatak ne objavljuje, da minimalac prima barem 350.000 ljudi (16 odsto).\nCena rada po satu po zakonu od januara ove godine ne može biti manja od 183,93 dinara neto. Minimalna zarada je povećana 6,6 odsto u odnosu na 2020. i za januar daje minimalnu platu od 30.900 dinara neto (oko 263 evra) za 168 sati rada, odnosno 41.470 dinara bruto (353 evra). Tokom godine najveća zarada, zbog broja radnih dana, može biti 33.843 dinara neto (288 evra), odnosno 45.668 dinara bruto (388 evra), tokom marta i avgusta.\nMinimalna mesečna zarada u zemljama EU kreće se od 332 evra u Bugarskoj do 2.202 evra u Luksemburgu, navela je nedavno Evropska agencija za statistiku (Eurostat). Od 21 zemlje EU koja zakonski određuje minimalac, lani je samo Portugal osigurao da taj iznos ne bude ispod 60 odsto medijalne plate, ni ispod 50 odsto prosečne plate, što se u Evropi smatra “minimum minimuma”.\nNastavak politike jeftine radne snage…\n– I kod nas je taj odnos na polovini prosečne plate tako da u tom pogledu ne zaostajemo za Evropom. Više od toga ne može da bude jer bi išlo na štetu poslovanja firmi u kojima ti ljudi rade. Postoji i princip da se minimalac uvećava onoliko koliko godišnje poraste i ekonomija – tvrdi Atanacković.\nI ovaj povećani minimalac donet je “odozgo“ iz Vlade Srbije, bez dogovora sindikata i poslodavaca. Duško Vuković, potpredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije koji je učestvovao u više takvih pregovora, kaže da je pozivanje na “opasnost za firme“ nastavak primene neoliberalnog koncepta jeftine radne snage u Srbiji.\n– Stalno se namerno zamagljuje da je minimalna zarada socijalna kategorija, a ne ekonomska ili poslovna. Takođe, zanemaruje se i da je po suštini privremenog karaktera, usled neočekivanih vanrednih okolnosti po firmu. Kod nas veliki broj ljudi praktično stalno radi za minimalac i time stalno reprodukujemo siromaštvo jer tročlana porodica ne može da pristojno živi, da se hrani, plati komunalije, obrazuje, informiše o svetu i komunicira savremenim sredstvima, pa na kraju i zabavi, sa tako malim prihodima – naglašava Vuković.\nU Luksemburgu najniža zarada 2.202 evra\nPrema podacima Eurostata, u januaru 2021. godine posle Bugarske (332 evra), najniže minimalce beleže Mađarska (442), Rumunija (458), Letonija (500), Hrvatska (563), Češka (579), Estonija (584), Poljska (614), Slovačka (623) i Litvanija (642). U pet zemalja, koje se nalaze većinom na jugu EU, minimalne zarade su se kretale od 700 do 1.100 evra, počev od Grčke (758), Portugala (776), Malte (785), Slovenije (1.024) do Španije (1.108). Najveći minimalac u EU imaju građani zemalja na zapadu i severu Unije: Francuska (1.555 evra), Nemačka (1.614), Belgija (1.626), Holandija (1.685), Irska (1.724) i Luksemburg (2.202).\nOn ističe da jeste povećan minimalac ali povećani su i troškovi života. Prosečna potrošačka korpa je u novembru iznosila 73.930 dinara (629 evra) a minimalna potrošačka korpa 37.872 dinara (322 evra). Prosečna korpa je za 21 odsto veća od prosečne zarade, a minimalna za čak 31 odsto od minimalca za novembar.\nDostojanstvo rada ne dovoditi u pitanje\n– A tek sastav te minimalne a ne normalne potrošačke korpe je mizerija, dat kao “pravo“ na nekoliko grama ribe ili mesa dnevno. Pitamo zbog čega se odustalo do toga da se 2021. godine izjednače minimalna zarada i minimalna korpa – pita Vuković.\nPrema pomenutoj Rezoluciji EU iznos najniže plate bi uvek trebalo da bude iznad praga siromaštva. Prema definiciji Eurostata, zaposleni pojedinac je u riziku od toga da postane siromašan kada radi (više od polovine godine) a prihod mu je ispod 60 odsto medijane prihoda u zemlji.\nNa zgražavanje poslodavaca i pominjanje “opasnosti po poslovanje firmi“ šefica Evropske komisije, Ursula van der Lejen odgovorila je da se “dostojanstvo rada ne može dovoditi u pitanje ni u kriznim vremenima”.\nRadnik ne odnese mnogo kući od minimalca…\nDa je srpski minimalac paradoksalno zapravo veliki, barem ako se pogledaju zemlje regiona, smatra Mihail Arandarenko, profesor Ekonomskog fakulteta Beogradskog univerziteta. On za 24sedam kaže da je bruto minimalna zarada kod nas više od 350 evra, što je gotovo 62 odsto medijalne zarade a da, prema ekonomskoj teoriji, kada pređe 65 odsto postaje ekonomski opasna za privredu.\n– Naš problem je što od tog “velikog“ minimalca ljudi ne odnesu mnogo kući, u neto iznosu. Porezi i doprinosi na plate su veliki, a primenjuju se i na minimalac, pa na 30.000 dinara minimalne zarade na poreze ode 10.000 dinara. Država tako uzima mnogo više siromašnima nego od onih koji imaju prosečna primanja. A čak 42 odsto BDP-a dolazi od poreskih prihoda. Suluda je situacija da kod poreza na dohodak građana, koji plaća dva odsto najbogatijih u Srbiji, imate odbitak za decu, a kod onih najsiromašnijih na minimalcu, koji inače imaju i više dece, to nemate – ističe Arandarenko.\nMihajlović se mirio sa navijačima Bolonje dok mu se kum borio sa Milanom na „Marakani“


Nogometnoj reprezentaciji BiH porasla cijena: Evo koliko miliona eura vrijede "Zmajevi" - mojusk.ba\nNogometna reprezentacija BiH, prema novim podacima Transfermarkta, vrijedi 164,55 miliona eura, što je više nego krajem prošle godine.\nVećina fudbalera je imala promjene u svojoj tržišnoj vrijednosti, pa je tako došlo i do promjene među pet najskupljih “Zmajeva”.\nLider je uvjerljivo Miralem Pjanić, koji se procjenjuje na 70 miliona eura. Edin Džeko ima vrijednost od 23 miliona, a Sead Kolašinac od 20 miliona eura.\nIznad deset miliona vrijednost ima i Edin Višća, a pored njegovog imena je cifra od 11 miliona eura. U top 5 najskupljih “Zmajeva” probio se Rade Krunić, koji sada vrijedi sedam miliona eura, a iz top 5 je izgurao Muhameda Bešića, koji i dalje ima cijenu od pet miliona eura.\nPo 4,5 miliona eura vrijede Amer Gojak i Gojko Cimirot, a top 10 najskupljih “Zmajeva” zatvaraju Ermin Bičakčić sa četiri miliona i Deni Milošević, koji se procjenjuje na dva miliona eura.\n8 Juna, 2021 Moj USK Komentari isključeni za Nadal neumoljiv protiv Sinnera\nNadal neumoljiv protiv Sinnera\nŠpanski teniser Rafael Nadal savladao je Jannika Sinnera rezultatom 3:0 (7:5, 6:3, 6:0) i na taj...\n8 Juna, 2021 Moj USK Komentari isključeni za U-21 Zmajevi efikasni protiv Katara\nU-21 Zmajevi efikasni protiv Katara\n„U-21“ reprezentacija Bosne i Hercegovine pobijedila je danas u prijateljskom meču u Velikoj Gorici „U-23“ selekciju...\n4 Juna, 2021 Moj USK Komentari isključeni za Todorović: Danska jak protivnik, nadamo se pozitivnom rezultatu\nTodorović: Danska jak protivnik, nadamo se pozitivnom rezultatu\n“A” reprezentativci Bosne i Hercegovine će danas odraditi još jedan trening, a sutra ujutro putuju u...


Nemačka je sve bliže odluci o tome hoće li da produži važenje pravila o zapošljavanju niskokvalifikovane radne snage sa Zapadnog Balkana.\nTo pravilo je uvedeno 2016. i predviđeno je da važi do kraja ove godine, a uskoro bi nemačke političke stranke trebalo da odluče da li žele pravilo da produže i nakon isteka ove godine, pišu Nezavisne.\nIako i dalje nema zvaničnih informacija, nemački mediji s dobrim kontaktima u nemačkim političkim krugovima tvrde da će pravilo biti produženo, ali da će biti uvedena godišnja kvota od 15.000 radnika iz svih zemalja zapadnog Balkana.\nUprkos tome što nema informacija, nemački dnevnik "Welt am Sonntag" je objavio članak u kojem tvrde da će Poslanički klub CDU-CSU, odnosno stranka iz koje dolazi kancelarka Angela Merkel, podršku produženju važenja ove uredbe usloviti uvođenjem kvote. Nemačke socijaldemokrate, koalicioni partner konzervativnih hrišćanskih demokrata Angele Merkel, ranije su bile za bezuslovno produženje važenja ove uredbe, ali se čini da su i oni pokazali spremnost na kompromis.\nNaime, kako je tom dnevnom listu saopšteno iz Saveznog ministarstva za rad, koje je u portfelju SPD-a, kažu da je ograničenje moguće postići i bez uvođenja kvota. Ova izjava pokazuje određenu promenu stava, imajući u vidu da pre korona krize nisu podržavali bilo kakvu vrstu formalnog ili neformalnog ograničenja. "Nezavisne" navode da je objavljena i studija koja je pokazala da je ova uredba imala pozitivan učinak na nemačko tržište rada, što je protumačeno kao priprema terena za produženje važenja uredbe.\nJedan od razloga za oprez socijaldemokrata je činjenica da veći deo naturalizovanih Nemaca poreklom iz migrantskih porodica gleda kako se nemačke stranke odnose prema pitanju migracija.\nKako kažu u tom ministarstvu, upravljanje migracijama je moguće izdavanjem dozvola, odnosno viza, u skladu sa, kako su objasnili, potrebama na tržištu rada ako za konkretna radna mesta nema kandidata iz Nemačke ili drugih zemalja EU.\nPrema nedavno objavljenim statističkim podacima, Nemačka je prošlog meseca imala čak 600.000 više nezaposlenih nego prethodne godine. Međutim, mnogi ističu da naporni fizički poslovi na građevini i dalje ne privlače značajan broj Nemaca uprkos povećanoj nezaposlenosti, a upravo je to branša u kojoj se nekvalifikovani radnici sa Zapadnog Balkana najčešće zapošljavaju.\nOsim toga, kako je pokazala nemačka studija, Zapadni Balkan ima vešte zanatlije koji su potrebni Nemačkoj, a ta zemlja nema dovoljno takvih ljudi - poput zidara, vodoinstalatera, električara, postolara...\nEdin Bašić, stručni saradnik u Agenciji za rad i zapošljavanje BiH, kaže "da oni nemaju informaciju da će doći do promene procedure u vezi sa zapošljavanjem građana BiH u Nemačkoj. "Mi radimo kao i do sada", rekao je Bašić.\nPrema podacima nemačkog Ministarstva spoljnih poslova, prošle godine je Ambasada Nemačke u BiH izdala 17.254 vize, od kojih je skoro 12.000 radnih. Takođe, 2.604 vize izdato je za spajanje porodica, a 2.362 za doseljavanje dece građana koji su ranije dobili nemačke vize.\nKako moderno društvo ubija kreativnost\nSpontanost Ivice Dačića\nSteve Jobs - govor na Stenfordu (srpski...\nJa sam Kanađanin Molson pivo\nRAD OD KUĆE: “Ni disciplinske mere ni otkaz ako zaposleni...\nMićko Ljubičić imitira Aleksandra Vučića


Jačanje uloge kulture u zaštiti životne sredine\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković istakla je danas na onlajn konferenciji „Green Culture“ da fokus društva treba da bude na pitanjima životne sredine, kao i podizanju svesti o značaju brige pojedinca za okolinu.\nGojković je, otvarajući ovaj skup posvećen zaštiti životne sredine, navela da klimatske promene i njihove ekološke posledice nisu samo problem naše zemlje ili regiona, već celokupne planete, koja se suočava sa brojnim izazovima u ovoj oblasti.\nIako nijedna država ne može sama da pruži odgovor na probleme sa kojima se planeta susreće, svako od nas može da pomogne razvijanju svesti o značaju brige o prirodnim resusrsima, naglasila je ona.\nPotpredsednica Vlade je rekla da su očuvanje, briga i obnavljanje prirode nužni budući da predstavljaju uslov opstanka, i poručila da se zaštitom životne sredine, kao i kulturnog bogatstva koje imamo, mora baviti kontinuirano i sistemski.\nOna je ukazala na višestruku vezu između kulture i životne sredine vidljivu i kroz umetnike kojima je priroda inspiracija, nadahnuće i tema u kreiranju različitih savremenih izraza.\nAngažovanje kulture u ispitivanju odnosa čoveka prema prirodi, kako je istakla, od velike je važnosti jer dopire do svih naših građana.\nKroz umetničke izraze, decu i mlade možemo edukovati i zainteresovati za brigu o prirodnoj sredini, bez koje nema budućnosti, ocenila je Gojković i podsetila na to da Ministarstvo kulture i informisanja podržava jačanje uloge kulture u zaštiti životne sredine, kao i projekte koji stimulišu društvo na to da sa više pažnje pristupa brizi o prirodi.


Radionice glume na Fruškoj gori od 28. jula do 2. avgusta | NS Reporter\nNOVI SAD – Scenska igra, razumevanje i koncentracija, različite forme izvođačkih umetnosti, oslobađanje tela, pokreta i glasa, interaktivni pristup, spontane reakcije, moć scene i pozorišta – sve ovo, zainteresovani polaznici, imaće priliku da usavrše na interaktivnim radionicama glume, koje će se održati od 28. jula do 2. avgusta, na Fruškoj gori (Šumska 1). Pre dve godine, ovi umetnički susreti održavali su se u okviru festivala “ConneXt 2019“, u organizaciji Kreativne mreže “Panonika“ i švajcarskog Compagnie Digestif, međutim zbog pandemijske situacije, organizatori su se, ovoga puta, odlučili za petodnevne radionice.\nPolaznici između 13 i 30 godina iz Srbije i Švajcarske, imaće priliku da sa švajcarskim umetnicima rade i usavršavaju svoje scenske veštine, i to u predivnom ambijentu, na obroncima prvog nacionalnog parka u Srbiji. Radionice, podeljene u dve grupe, vodiće dramska pedagoškinja iz Švajcarske Kristin Šmoker, dramski pedagog Robin Andermat, kao i švajcarski glumac Alvis Lindenberger, koji je i idejni tvorac festivala “ConneXt“.\n“ConneXt, koji je 2019. godine bio praćen festivalom “Hajde”, i ove godine će se održati u formi višednevnih radionica kao kulturna razmena za mlade umetnike iz Švajcarske i Srbije. Bilo da se radi o dramskoj igri, tekstu, scenskom performansu, svaki oblik izvođačke umetnosti ima potencijal da otvori nove horizonte i prevaziđe kulturno, nacionalno ili društveno razdvajanje. Svi mladi umetnici koji su zainteresovani za razmenu svojih pozorišnih iskustava su dobrodošli!\nKreativna mreža “Panonika“ predstavlja uduženje koje dela u oblasti kulture i umetnosti, obrazovanja, kao i razvoja mentalnog i fizičkog zdravlja, turizma i zaštite životne sredine. Pored različitih kulturnih događaja, organizuje i međunarodne volonterske kampove, festivale u Srbiji. Kreirajući “ConneXt 2019“, kao i međunarodni pozorišni festival “Hajde“ započeta je plodosnosna saradnja sa nevladinom organizacijom Compagnie Digestif koja podržava mlade umetnike u oblasti pozorišta, savremenog plesa i raznih vrsta izvođačkih umetnosti, priređujući brojne kulturne događaje i van granica Švajcarske


Akcija "Izviđač u Beogradu" na Trgu Nikole Pašića - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Akcija „Izviđač u Beogradu“ na Trgu Nikole Pašića\nAh Neša 20. oktobar 2011. BG svaštara 2 komentara\nU subotu, 22. oktobra od 10.00, na Trgu Nikole Pašića biće održana akcija „Izviđač u Beogradu“, u kojoj će učestvovati oko 300 mladih iz beogradskih izviđačkih odreda.\nOvu akciju, koja se održava u saradnji i uz pomoć Sekretarijata za sport i omladinu, Savez izviđača Beograda tradicionalno organizuje povodom obeležavanja Dana oslobođenja Beograda od fašizma.\nPredviđeno je da mladi izviđači rešavaju zadatke čiji je cilj provera njihove obučenosti u orijentaciji u naseljenom mestu, kao i test iz istorije Beograda i da realizuju praktične zadatake na poligonu spretnosti. Učesnici akcije posetiće i Tašmajdanske lagume.\nSavez izviđača Beograda inače ove godine obeležava svoj jubilej – sto godina izviđaštva u našem gradu. (Beoinfo)\nTagoviakcija bg svaštara manifestacija\nPrethodni Dani Brazila u Novom Beogradu\nSledeći Koncert: Consecration


Gajanin: Prinuđeni da tražimo zakonsku zaštitu | BL Portal\nGajanin: Prinuđeni da tražimo zakonsku zaštitu\nRektor banjalučkog Univerziteta Radoslav Gajanin ističe da Agencija za akreditaciju visokoškolskih ustanova Republike Srpske i univerziteti u Banjaluci i Istočnom Sarajevu nemaju drugog izbora nego da traže zakonsku zaštitu jer direktor Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH Enver Halilović nije dozvolio upis javnih univerziteta iz Srpske u registar visokoškolskih ustanova BiH.\nGajanin rekao je za Novinsku agenciju Srna, da će zbog toga Agencija za akreditaciju visokoškolskih ustanova Srpske i univerziteti u Banjaluci i Istočnom Sarajevu sutra predati Tužilaštvu BiH krivičnu prijavu protiv Halilovića.\n– Nemamo drugog izbora jer je Halilović iz nama nepoznatih razloga odbio da upiše univerzitete iz Republike Srpske, među kojima je i Univerzitet u Banjaluci, u registar visokoškolskih ustanova BiH – naveo je Gajanin.\nOn je podsjetio da je Univerzitet u Banjaluci u postupku akreditacije nepune dvije godine, pri čemu su potpuno sprovedene procedure i sve što je predviđeno u zakonskim i podzakonskim aktima.\n– Sproveli smo proces akreditacije u skladu sa aktima i dobili smo rješenje o akreditaciji od Agencije za akreditaciju visokoškolskih ustanova Republike Srpske. Agencija Srpske je preduzela sve predviđene korake prema Agenciji za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH, čija je nadležnost bila da univezitete iz Srpske upiše u registar visokoškolskih ustanova BiH – pojasnio je Gajanin.\nKrivična prijava protiv Halilovića biće podnesena u skladu sa zaključkom Vlade Srpske donesenim 3. aprila.\nDuga lista grijehova žestokog momka iz Banjaluke\nAZBESTNI CJEVOVOD: Gradski “Vodovod” tvrdi da nema problema, doktori savjetuju oprez


Jačanje položaja i uloge pravosudnih strukovnih udruženja\nVi ste ovde: Početna Aktivnosti Projekti Završeni projekti Jačanje položaja i uloge pravosudnih strukovnih udruženja\nProjekat „Jačanje položaja i uloge pravosudnih strukovnih udruženja“ realizovan je u periodu od aprila do decembra 2010. godine i sprovođen je u saradnji sa Fondom za otvoreno društvo. Ciljevi projekta:\n- izgradnja nezavisnog i samostalnog sudstva i tužilaštva u Srbiji;\n- reforma zakonskog položaja pravosudnih strukovnih udruženja;\n- jačanje pregovaračke pozicije strukovnih udruženja (Društva sudija i Udruženja javnih tužilaca);\n- unapređenje pozicije sudstva i javnog tužilaštva u srpskom društvu, a posebno u odnosu na zakonodavnu i izvršnu vlast;\n- razvijanje svesti kod nosilaca pravosudne funkcije o potrebi unapredjenja strukovnih udruženja;\n- afirmacija načela odgovornosti i stručne osposobljenosti sudija, javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca;\n- podrška uspostavljanju nezavisnog Visokog saveta sudstva i državnog veća tužilaca.\nProjekat ima i poseben ciljeve. To su:\n- unapređenje saradnje i razmena iskustava sa sudijama i tužiocima iz regiona i sveta;\n- unapređenje saradnje sa nevladinim sektorom, stranim nevladinim organizacijama i medijima u Srbiji;\n- afirmacija i podrška slobodi strukovnog udruživanja


Biće bure u Rimu, Roma želi bivšeg fudbalera Lacija? - Sportske.net\nBiće bure u Rimu, Roma želi bivšeg fudbalera Lacija?\nVidećemo šta će na to reći navijači.\nLE (žreb) - "Vulvsi" svete "Tobdžije", Junajted bolje nije mogao da prođe, Primera se sudarila sa Serijom A!LE - Roma se provukla, silni "farmaceuti" u Portugalu!Italijani ubrzavaju stvari, šta će reći "Đavoli" i Murinjo?Gol i asistencija za Kolarova, "poker" Rome!Serija A - Lacio strepeo, ali ipak slavio u Đenovi, Marušić kao Hulk!\nVerona igra sjajnu sezonu u Seriji A, a jedan od najzaslužnijih za to jeste i Davide Faraoni.\nDesni bek je na 24 nastupa u svim takmičenjima postigao tri gola i dodao još toliko asistencije što nije promaklo velikim klubovima sa Apenina.\nPrema pisanju Kalčomerkata, Roma je ozbiljno zainteresovana za 28-godišnjeg Faraonija kojeg je spremna da plati pet miliona evra.\nMeđutim, "vučica" želi da prvo pozajmi nekadašnjeg mladog reprezentativca Italija i da ima opciju, ali ne i obavezu da ga otkupi, dok Verona traži da ta klauzula bude obavezna.\nPregovori su uveliko u toku, samo još uvek nije poznato kako su na to reagovali navijači Rome pošto je Faraoni ponikao redovima velikog rivala Lacija gde je proveo šest godina, ali nikada nije zaigrao za prvi tim.


Bimal dobio saglasnost za preuzimanje kompanije iz Srbije - InStore.ba\nHome Aktuelno Bimal dobio saglasnost za preuzimanje kompanije iz Srbije\nDioničarsko društvo Bimal iz Brčkog dobilo je saglasnost za preuzimanje Fabrike stočne hrane “Bečejka” od firme “Eraković”, objavljeno je jučer na sajtu Komisije za zaštitu konkurencije Srbije.\nBimal dd je dio Bimal grupe koja u Srbiji posluje preko osam firmi od koji je Bimal agri u Bečeju, a porodična firma “Eraković” već 23 godine trguje žitaricama.\nDogovorena transakcija podrazumijeva da “Eraković” formira zavisno društva u kome će Bimal steći 66,67 posto udjela, dok će Veselin Eraković steći 33,33 posto.\nFirma Eraković će u novu firmu unijeti Fabriku za proizvodnju stočne hrane Bečejka, kao i istoimene žigove proizvoda, a u sljedećem koraku ta će firma biti pripojena bečejskom Bimal Agriju.\nPodsjetimo da je BIMAL 2019. godine kupio i fabriku za proizvodnju jestivog ulja BIMAL SUNCE u Somboru, a pokretanjem akvizicije i integracije fabrike Bečejka nastavlja razvoj poslovne grupe i širenje proizvodnih kapaciteta u Srbiji, rečeno je tada iz kompanije.\nPrevious articleCoca-Cola BiH započinje projekat ‘’Od izvora do mora’’\nNext articleAmazon zapošljava 55.000 radnika, u Hrvatskoj širi poslovanje


Canonov novi štampač i-SENSYS LBP151dw štedi prostor i vreme u malim kancelarijama | PC Press\nCanon Europe je predstavio novi štampač i-SENSYS LBP151dw. Ovaj crno-beli laserski štampač namenjen je malim radnim grupama kojima koje rade u skučenom prostoru, i nudi poboljšane mogućnosti povezivanja i produktivnost u modernom i kompaktnom dizajnu.\nNovi LBP151dw namenjen je malim kancelarijama, uključujući banke, recepcije i maloprodajne objekte, a podržava standard PCL5e/6 zbog veće fleksibilnosti prilikom mrežne integracije. Radi lakše instalacije, uređaj je dovoljno mali da stane na sto recepcije ili čekaonice, nudeći jednostavno i pouzdano rešenje za okruženja u kojima se obavljaju uslužne delatnosti.\nZahvaljujući ugrađenoj mogućnosti povezivanja preko WiFi-a i brojnim karakteristikama štampe u pokretu, LBP151dw optimizuje mobilne radne mogućnosti malih kancelarija. Da bi se povećala produktivnost, uređaji sa sistemima iOS i Android mogu da koriste besplatnu Canon-ovu aplikaciju PRINT Business koja omogućava štampu dokumenata, prezentacija i slika u pokretu sa mobilnih uređaja. Uz dodatnu podršku za Google Cloud Print i servis za štampu Mopria, za korisnike Android-a LBP151dw nudi optimizovano iskustvo za štampu u pokretu.\nS brzinama do 27 strana u minutu i automatskim dvostranim ispisom, LBP151dw je savršeno rešenje za kompanije koje žele da uštede vreme koje se troši na kancelarijske poslove. Canon-ove tehnologije Quick First-Print omogućavaju štampu dokumenata za nekoliko sekundi, čak i iz načina mirovanja, što kompanijama omogućava da se usredsrede na svakodnevne prioritete.\nOsnovne karakteristike štampača LBP151:\nbrzina štampe 27 strana u minuti\nmoguće povezivanje putem WiFi-ja\nFPOT 8 sekundi\npodrška za servis Mopria\npodrška za PCL5e/6\nautomatski dvostrani izlaz\nTagovi: Canon, Google Cloud Print, LBP151dw, Mopria\n← Samsung proširio paletu zakrivljenih monitora\nSBB deljenje mreže: Svi za jednog, jedan za sve →


adrenalin – Etika i dijetetika\nOsteokalcin je hormon kojim telo odgovara na stres\nDa vam je neko 2015. godine rekao da čovek ima čitav jedan organ koji još uvek nije otkriven, mislili biste da je u pitanju šala. Međutim, otkriće organa intersticijuma, s početka 2018. dogodilo se zato što su lekari prosto izmenili pogled na tkiva u organizmu i sagledali jedan njihov sloj kao organ sa samostalnim funkcijama – intersticijum.\nStručnjaci sa Univerziteta Kolumbija u Sjedinjenim državama, međutim, otkrili su ulogu koju kosti igraju u odgovoru na stres, a koja dovodi u pitanje naše doskorašnje stereotipe o odgovoru tela na opasnost. Kada kičmenjaci primete opasnost, njihove kosti emituju tvar koja se zove osteokalcin, a koja deluje slično dejstvima koja danas pripisujemo adrenalinu. Nakon emitovanja ove supstance, eksperimentalne životinje pokazuju sve znake stresa. Miševi kojima nedostaje sposobnost emitovanja osteokalcina u slučaju opasnosti ne pokazuju nikakve znake stresa. S druge strane, životinje kojima nedostaje nadbubrežna žlezda, te ne luče adrenalin, takođe imaju stresni odgovor na opasnost. Miševi kojima je injektivno ubačena velika doza osteokalcina, imaju akutan stresni odgovor. Osteokalcin povećava sposobnost ćelija da preuzmu glukozu, popravlja pamćenje i pomaže životinjama da trče brže, sa većom izdržljivošću. Bez učešća skeleta, zapravo, nema stresne reakcije.\nKada vam sledeći put krene adrenalin, zapitajte se, da vam možda nije krenuo osteokalcin?\nKasnije se zapitajte: šta postoji što još nismo otkrili, u eri kada se već pomalo govori o stomaku kao o „drugom mozgu“, ali i kada se govori o srcu kao o centru nekih kognitivnih funkcija, a evo, sada i o kostima kao izvoru stresnog odgovora? Može da se dogodi da neka drevna znanja, preuzeta iz religije i narodnih tradicija, nisu sasvim pogrešna i da imamo brojne organe, funkcije i sposobnosti koje smo potisnuli i porekli, samo zato što moderna nauka još uvek nije stigla da ih prepozna i imenuje…\nZnali smo „u svom srcu“ da je tako. Nije sve u adrenalinu, naprotiv.\nPosted on February 21, 2020 February 21, 2020 Categories CrticeTags adrenalin, hormon stresa, Intersticijum, novi organ, osteokalcin, skelet, stresLeave a comment on Osteokalcin je hormon kojim telo odgovara na stres


Rukomet - Teška, ali zaslužena pobeda Jabučana\nUtakmica 14.kola Prve lige donela je rukometašima „Jabuke“ nove bodove. Igrali su protiv neugodne ekipe „Jedinstva“ iz Novog Bečeja, koja je bila bolja u prvih 30 minuta, ali su domaćini uzvratili u drugom poluvremenu i pobedili rezultatom 28:25 (11:14).\nČak šest izjednačenja je bilo u prvih 30 minuta utakmice, da bi gosti kod rezultata 10:10 (21.minut) do kraja prvog poluvremena napravili razliku od 11:14. Gosti iz Novog Bečeja su vodili sve do 41.minuta, posle čega su Jabučani golom Jovanovskog preuzeli vođstvo, koje su sačuvali do kraja utakmice, i zasluženo pobedili.\nNajefikasniji u redovima domaće ekipe bio je Miroslav Rakić 7, a golove su postigli još: David Pešić 4, Miroslav Jovanovski 4, Dragan Milenković 4, Ivan Peško 4, Danijel Brzevski 3 i Jovan Krstevski 2 gola. Ekipa RK „Jabuka“ sada je na sedmom mestu sa 12 bodova, anarednu utakmicu igra sledećeg vikenda sa liderom prvenstva, ekipom „ŽSK“-a u Žablju.


Pobedonosni pogodak u meču Irana i Severne Koreje postigao je Karim Ansari Fard u 63. minutu.\nNajbolji fudbaleri Irana zasluženo su se probili među osam najboljih kontinentalnih ekipa. Iz dva meča osvojili su šest bodova, pa su obezbedili plasman u četvrtfinale, bez obzira na ishod susreta poslednjeg kola u kojem se sastaju sa UAE.\nIran je posle pobede nad braniocem titule, Irakom, uspeo da ostvari pun pogodak i na utakmici protiv vrlo neugodne reprezentacije Severne Koreje. Veliko slavlje navijačima priredio je Karim Fard pogotkom pola sata pre kraja susreta, a požrtvovanom igrom Iranci su uspeli da se odbrane i sačuvaju dragocenu prednost.\nU drugom meču, Irak je uz puno sreće stigao do pobede nad UAE jer su u 90. minutu preko autogola Valida Abasa osvojili tri boda protiv izabranika Srećka Kataneca.\nBraniocima titule je sad u poslednjem kolu potreban samo bod protiv Severne Koreje da bi se priključili Iranu u četvrtfinalu.


Zbog pandemije najveći broj građana imao promene na poslu, mnogi su dobili i otkaz - JUGPRESS\nZbog pandemije Covid 19 najveći broj učesnika u anketi Regionalne informativne agencije JUGpress je imao promene na poslu.\nNa pitanje „Da li ste imali promene na poslu zbog Covid 19?“ potvrdno je odgovorilo 66,7% ispitanika, a negativno 33,3%.\nNa potpitanje da navedu promene kjoje su imali na poslu dominira odgovor da je ispitanicima i ispitanicama sfera rada doživela relokaciju- iz kancelarije u privatan dom, pošto su mnogi od njih prebačeni na rad od kuće.\nIpak, nakon ovoga, nažalost, po brojnosti dominiraju odgovori kao što su „dobio/la sam otkaz“, „smanjen je broj radnika u firmi“, a veliki broj njih ističe i da je sve učestalije kašnjenje plate.\nEkonomske posledice pandemije Covida 19 su vrlo izražene i u odgovorima na itanje „Da li je pandemija Covid 19 uticala na vaš život?“.\nNa ovo pitanje je potvrdno odgovorilo 83,7% ispitanika, a negativan odgovor je dalo 16, 3%.\nU objašnjenju potvrdnog odgovora u anketi dominiraju odogovori koji ukazuju da je našim čitaocima usled indirektnih efekata virusa korone oslabljeno mentalno zdravlje i osećanje fizičke i, pre svega, finansijske sigurnosti. Ono što je iz rezultata evidentno jeste da velikom broju čitalaca koji su radili anketu problem predstavljaju finansijska sredstva, te, sudeći po odgovorima koje smo dobili, možemo istaći da se kvalitet života značajno pogoršao. Sem ovoga, još jedna izuzetno nepovoljna dimenzija po naše čitaoce, koja se često sreće među odgovorima, bila je i smrt člana porodice ili druge osobe, a koja je nastupila usled samog virusa, ili usled nedostataka kapaciteta za lečenje osoba obolelih od hroničnih bolesti, što je opet posledica pandemije.\nNa pitanje „Da li su pandemija Covid 19 i mere zbog nje uticale na vaše i prihode vaše porodice?“ 51,2% naših ispitanika i ispitanica odgovorilo potvrdno, dok je odgovor „ne“ zaokružilo njih 48,8%.\nPotvrdan odgovor je u ovom slučaju otvarao potpitanje koje se odnosilo na to da li su prihodi porodice i ispitanika ili ispitanice smanjeni ili povećani.\nIndikativan je nalaz da je, 88,4% naših ispitanika odgovorilo da su im prihodi usled posledica pandemije smanjeni, dok je samo 11,6% odgovorilo da su im prihodi povećani. Nakon ovog pitanja, koje samo potvrđuje i učvršćuje rezultate prvog pitanja, gde su dominirali odgovori koji ukazuju na izuzetno ugroženu ekonomsku sigurnost građana, možemo zaključiti da su posledice na finansijsko blagostanje građana , bar u određenoj meri, bile razorne i po njihovo mentalno blagostanje.\nTakođe, zaključak je i da su finansijske posledice, kako one vezane za njihov lični gubitak posla, smanjenje ili učestalo kašnjenje plate, ali i one na nivou države, kao što je povećavanje opšteg nivoa cena namirnica i ostalih potrepština, one koje su isticane kao najbitnije posledice u čitavom upitniku, te da je moguće pretpostaviti da upravo iz finansijskih izviru i mnoge druge.\nNa pitanje „Da li primećujete promene u političkoj klimi u državi od početka pandemije?“ čak 74,4% ispitanika i ispitanica je odgovorilo potvrdno, dok je negativan odgovor dalo 25,6% ispitanika.\nOd svih ispitanika koji su odgovorili da se politička klima promenila usled virusa korona, čak 88,9% njih je odgovorilo da se radi o negativnim promenama, dok je njih 11,1% odgovorilo kako su promene, ipak, pozitivne. Ovde možemo uočiti ogromnu diskrepancu između odgovora, ali iz samih rezultata možemo zaključiti da je percepcija velike većine učesnika u anketi da je došlo do pogoršanja političke klime u državi.


Održana vežba iz oblasti bezbednosti vazduhoplovstva :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 26.02.2020 23:01:40\nOdržana vežba iz oblasti bezbednosti vazduhoplovstva\nNa aerodromu „ Nikola Tesla „ uspešno je izvedena vežba iz oblasti bezbednosti civilnog vazduhoplovstva - „ Simulacija otmice vazduhoplova „ .\nCilj vežbe bio je da se utvrdi efikasnost plana mera u vanrednim situacijama na aerodromu.\nIzvedeno je nekoliko faza vežbe: najava otmice, pregovori, trijaža i prihvatanje oslobođenih talaca, upad u vazduhoplov, evakuacija i zbrinjavanje putnika.\nVežba je održana na inicijativu Direktorata civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije, a pored predstavnika DCV u vežbi su učestvovali i pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva odbrane, Agencije za kontrolu letenja Srbije i Crne Gore, aerodroma „Nikola Tesla“, Crvenog krsta Srbije i Jat Ervejza.\nDogađaju su prisustvovali zamenik premijera Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić, generalni direktor Direktorata civilnog vazduhoplovstva Nebojša Starčević i generalni direktor aerodroma „ Nikola Tesla“ Velibor Radosavljević kao i predstavnici mnogih stranih ambasada u Srbiji.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da ova vežba doprinosi poboljšanju koordinacije i saradnje kako između domaćih, tako i stranih službi bezbednosti."Otmica vazduhoplova jedan je od najtežih akata koje teroristi mogu da izvedu, ali to je i jedna od najkomplikovanijih kriznih sistuacija za reagovanje", rekao je Dačić.\nDirektor Direktorata civilnog vazduhoplovstva Nebojša Starčević objasnio je novinarima ukratko sadržaj vežbe i istakao da ovo nije pokazna vežba, kojom medijima treba da prikažemo šta sve znamo i šta sve umemo. „Ovo je vežba koja ima cilj da utrenira određene subjekte koji u ovakvim situacijama treba da učestvuju", rekao je Starčević.\nDirektor aerodroma "Nikola Tesla" Velimir Radosavljević izjavio je aerodrom učinio sve što je u njegovoj nadležnosti da vežba protekne kako treba. „Nadam se da potrebe za stvarnom primenom ovakvih aktivnosti neće biti, ali dobro je znati da raspolažemo potrebnom infrastrukturom, neophodnom opremom i ono što je najvažnije - dobro uvežbanim ljudima", rekao je Radosavljević.\nOvo je prvi put da je u Republici Srbiji organizovana vežba ovakvog obima i to na osnovu standarda Aneksa 17. Međunarodne organizacije civilnog vazduhoplovstva ( ICAO ) i odredbi Programa za bezbednost civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije.


Njemačka – Grčka: Berlin razmatra prihvatanje hiljada izbjeglica – Televizija srpske dijaspore\nNjemačka razmatra prihvatanje hiljada izbjeglica iz uništenog kampa “Morija”, na grčkom ostrvu Lezbos, uz nadu da će EU obnoviti kamp i upravljati njime, piše danas list “Bild”.\nFederalne vlasti u Berlinu su suočene sa sve snažnijim pozivima regionalnih i lokalnih političara, da im dozvole da prime ljude iz kampa, koji je izgorio do temelja prošle sedmice.\nVladini zvaničnici, koje predvodi ministar unutrašnjih poslova, Horst Zehofer, oklijevaju da jednostrano preduzmu ovakav korak i navode da je potrebno usvojiti evropski sporazum, o prihvatanju više od 12.000 ljudi širom EU.\n“Bild” piše, pozivajući se na izvore iz EU, da ja kancelarka Angela Merkel naklonjena ideji o prihvatanju dodatnog broja izbjeglica. Ona će se danas sastati sa svojim koalicionim partnerima iz Socijaldemokratske partije /SDP/.\nMerkelova, grčki premijer Kirjakos Micotakis i predsjednica Evropske komisije, Ursula Fon der Lajen, žele da na Lezbosu bude izgrađen novi izbjeglički kamp, kojim bi upravljala EU, navodi list.\nVlada Njemačke za sada nije komentarisala ovaj izvještaj.\nList navodi da će Vlada vjerovatno odlučiti da primi najmanje nekoliko stotina djece iz kampa, zajedno sa njihovim roditeljima i da je potencijalno riječ o nekoliko hiljada ljudi.\nRanije je ministar finansija iz redova SDP-a, Olaf Šolc, rekao da Njemačka mora da bude spremna da odigra ulogu u prihvatanju izbjeglica, ali da to treba da bude samo temelj za pronalaženje rješenja na nivou Evrope za dolazak hiljada ljudi na evropske granice.


Ujedinjeno Kraljevstvo uložilo milione funti u provedbu ključnih reformi u BiH | Faktor.ba\nUjedinjeno Kraljevstvo uložilo milione funti u provedbu ključnih reformi u BiH\nobjavljeno: 13.02.2018. u 19:56\n- Vrlo sam ponosan na rezultate koje smo postigli zajedno sa premijerom FBiH i njegovim timom tokom protekle tri godine. Naša saradnja je obuhvatala širok spektar tema, a napravili smo dobre početne korake na rebalansiranju domaće ekonomije sa javnog na privatni sektor. Zajedno smo razvili i strategije za ključne sektore, energetski i transportni, koje će dodatno doprinijeti razvoju i investicijama u ovim sektorima. Nadam se da će Federalna vlada brzo usvojiti zakone relevantne za uspostavljanje jednošalterskog online sistema za registraciju kompanija koji će napraviti ogromnu razliku za investitore i poduzetnike u BiH - rekao je ambasador Ferguson.\n- Izuzetno mi je zadovoljstvo konstatovati da smo sve projekte uspješno implementirali. Spomenut ću ovdje sektorske strategije, radno-pravno zakonodavstvo, Ekonomski savjet, poboljšanje korporativnog upravljanja i restrukturiranje u privrednim društvima sa učešćem državnog kapitala FBiH. Projekt koji je još u toku i na kome radimo je uspostava jednošalterskog sistema. To je izuzetno složen projekt, gdje je potrebno postići koncenzus između sva tri stuba vlasti: izrvršne, zakonodavne i sudske, i to ne samo na federalnom, nego i kantonalnom i općinskom nivou. Za nas je to visoki prioritet i nadamo se daljoj podršci od Vlade Ujedinjenog Kraljevstva - kazao je premijer Novalić.


Rusija i Kina se spremaju da ospore svetsku dominaciju SAD-a – Zavera\nIako je bilo očekivanja da će Džo Bajden popraviti bilateralne odnose Amerike sa Rusijom i Kinom, već sada je očigledno da će jedina promena biti fokus na vojne aspekte međusobnih tenzija. Mada takvi aspekti nikada nisu bili zanemareni, očekivanja su da će se američko-kineski „trgovinski rat“ pretvoriti u „rat vojnih resursa“.\nI Rusija predoseća pojačane tenzije sa SAD-om. Nedavno je zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov rekao da Moskva ne očekuje ništa dobro u odnosima sa „duboko neprijateljskom“ Amerikom Džoa Bajdena, dodajući da „idemo od lošeg ka gorem. Novom američkom predsedniku ostavljeno je loše nasleđe i trebaće mu puno vremena da to sredi “. Pritom, činjenica da su mnogi službenici Bajdenove administracije osvedočeni rusofobi znači da nova vlast neće raditi na popravljanju odnosa. Rusija, shodno tome, sve više koordinira svoje poteze sa Kinom.\nSjedinjene Države se pripremaju da svoj spoljnopolitički fokus usmere na Istočno i Južno kinesko more. Nije reč samo o obnavljanju američkog vojnog prisustva oko Kine, već i odnosa sa starim saveznicima, pre svega Japanom. Predviđajući pojačani američki vojni pritisak u narednim mesecima, Rusija i Kina već su počele da grupišu svoje resurse kako bi osporile američke planove.\nU tom smislu, zajednička vojna vežba koju su održale vazduhoplovne snage Rusije i Kine 22. decembra iznad Japanskog i Istočnokineskog mora poslala je snažan signal azijsko-pacifičkom regionu. Kina je podigla četiri bombardera H-6K, a Rusija dva Tu-95. Ratni avioni su u formaciji patrolirali regionom, što će verovatno postati rutinska praksa.\nTakva koordinacija Rusije i Kine predstavlja neposrednu reakciju na pojačane američke vojne aktivnosti u regionu. Samo u decembru, američki brodovi su izveli određene manevre u blizini Južnokineskog mora. Nosač aviona USS Mustin je 19. decembra prošao kroz Tajvanski moreuz, dok su tri dana kasnije USS Makin Island i USS Somerset (LPD 25) patrolirali Južnokineskim morem i izvodili „nepredviđene“ vežbe sa bojevim gađanjem.\nOdgovor Rusije i Kine na američke poteze pokazuje da ove države nisu spremne da se potčine američkom principu jednostrane svetske dominacije. Dok je Trampova administracija sledila parolu „Prvo Amerika“ i započela „trgovinski rat“ sa Kinom, težnja Bajdenove administracije da obnovi „Azijski pivot“ podrazumeva vojnu konkurenciju i uspostavljanje američke dominacije. Ovo se dešava u Južnom kineskom moru, kao i u Crnomorskom i Baltičkom regionu.\nU nedavnom brifovanju stranih vojnih atašea u Moskvi, ruski načelnik generalštaba general Valerij Gerasimov, rekao je da je „porast prisustva NATO brodova u Crnom moru, Baltiku i Barencovom moru alarmantan. Takođe je porastao i broj letova američkih strateških aviona“. Dalje je napomenuo da „do danas nije bilo reakcija NATO-a“ na ruske predloge za uzajamno smanjenje vojne aktivnosti Rusije i zapadne alijanse.\nGerasimov je takođe primetio:\n„Primećeno je značajno povećanje vojnih budžeta zemalja NATO-a, te dalje jačanje njihovih vojnih kapaciteta. Vojne obuke se sprovode sa naglašenom antiruskom orijentacijom, kojoj se sve više priključuju i neblokovske zemlje. Povećan je broj provokativnih aktivnosti blizu ruskih granica. Nastavlja se nekontrolisana izgradnja postrojenja za protivraketnu odbranu, što ima značajan uticaj na odnos snaga.“\nTo pokazuje da su SAD i NATO i dalje okrenute konfrontaciji sa Rusijom, i da će taj konflikt verovatno definisati američke odnose sa Rusijom i Kinom tokom Bajdenovog mandata. Nedavno je to potvrdio američki general Mark Milli u razgovoru za Brukings Institut, rekavši da SAD žele da „ostanu u konkurenciji velikih sila“, ali vodeći računa da ovo takmičenje ne postane nuklearno.\nPribližavanje Rusije i Kine nesumnjivo predstavlja strahovit izazov za SAD. Samo u poslednjih nekoliko godina, predsednici Si Đinping i Vladimir Putin sastali su se više od trideset puta, uvek sa istim porukama o suprotstavljanju hegemoniji i unilateralizmu.\nTakođe, prema nedavnim izveštajima Pentagona, kineska vojna modernizacija nadmašuje SAD u brojnim aspektima. Ovaj trend će se verovatno nastaviti i u narednom periodu, što Americi smanjuje strateški prostor za ostvarivanje planova svetske dominacije.\nTagovi:Kina, Rusija, SAD, Japan, Azija, dominacija, Pacifik


Ulaže se milijardu evra: 'Od Užica do Beograda za sat i po vremena' FOTO\nIzvor: B92, 05.Mar.2021, 18:55\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Tomislav Momirović, obišao je radove na sanaciji puta u selu Makovište kod Kosjerića.\nOn je najavio ulaganja u lokalnu putnu infrastrukturu širom Srbije.\n"Ova Mesna zajednica ima 800 stanovnika, mnogo mladih koji su odlučili da ostanu na selu i zato je neophodno da im obezbdemo adekvatne puteve. Na deonici u selu Makovište radi se 13 kilimetara asfalta koji će biti od velikog značaja za sve meštane. Radiće >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << se u četiri faze, a prema planu deonica će biti gotovo da maja meseca", izjavio prilikom posete selu Makovište, ministar Momirović.\nOsim u Makovištu u opštini Kojserić rekonstrukcija putne infrastrukture radi se u još tri mesne zajednice: Brajkovići, Seča Reka i Varda, a ukupna vrednost investicije iznosi 105 miliona dinara.\n"Mašine su već na terenu, radi se punom parom i to na radost svih meštana. Putna infrastuktura na teritoriji opštine Kojserić je poprilično devastirana, u katastrofalnom stanju, jer nije ulagano ništa decenijama unazad. Sada se konačno stvari menjaju nabolje", rekao je predsednik opštine Kojserić Žarko Đokić.\nMinistar Momirović je naglasio da dalja izgradnja autoputa doneće brojne benefite svim građanima Zapadne Srbije, a između ostalog i meštanima Kosjerića.\n"Država ulaže milijardu evra, kako bi se stvorila nova saobraćajna komunikacija. Kad radovi budu završeni od Užica do Beograda stizaće se za sat i po vremena. Autoput dovešće nove investitore, a samim tim i nova radna mesta za žitelje ovog kraja. Epidemija jeste otežala sve poslove, ali mi činimo sve da se te posledice ne osete i radimo u tri smene, kako bi svi rokovi bili ispoštovani i to građani već mogu da vide i osete promene", zaključio je Momirović.


Sportske.net - Ko će braniti za Partizan u Novom Sadu? Izabrati iskustvo i vernost ili mladost i potencijal?\nDvojica golmana čekaju svoju šansu.\nDan posle pobede nad Dunajskom Stredom na startu kvalifikacija za Ligu konferencija, pojavila se informacija da golman i kapiten Partizana Vladimir Stojković napušta Humsku i da će sutra realizovati transfer u Al Fejhu koju sa klupe vodi nekadašnji trener crno-belih Vuk Rašović.\nUkoliko se transfer ozvaniči, postavlja se pitanje ko će zameniti Stojkovića na golu i ko će u nastavku sezone biti prvi golman Partizana, za početak od utakmice u Novom Sadu, u nedelju protiv Vojvodine.\nZa to mesto sada konkurišu iskusni Nemanja Stevanović i mladi Aleksandar Popović koji je prošle sezone stekao značajno iskustvo u Superligi kao ''bonus igrač''. Jedan od mečeva na kojima je Popović čuvao mrežu crno-belih bio je i onaj iz septembra prošle godine protiv Vojvodine u Novom Sadu kada se baš i nije proslavio u porazu crno-belih od 3:2.\nAli, bio je to tek početak sezone, jedan od njegovih prvih mečeva u ulozi prvotimca, a kako je sezona odmicala sticao je iskustvo i pružao bolje partije.\nS druge strane, Nemanja Stevanović već godinama strpljivo čeka pravu priliku na golu Partizana, prihvatio je da Stojković ima prednost, ali kada god bi dobijao priliku, pokazivao je da vredi. Setimo se samo njegovih nastupa protiv Crvene zvezde u finalu Kupa iz 2017, ili iz polufinala prošle godine, kada je dao značajan doprinos Partizanovim trijumfima. Pa prošle sezone onaj odbranjeni penal u Subotici u poslednjim trenucima... Potom ga je i povreda ramena odvojila od terena, ali sada je potpuno spreman i ''gladan'' utakmica, pa bi sigurno imao ogroman motiv da na pravi način nasledi kapitena.\nIpak, sudeći po onome što se moglo videti na pripremama, ali i na početku ove sezone, trener Stanojević ipak daje prednost Popoviću u odnosu na Stevanovića, makar kada je u pitanju Stojkovićeva alternativa. Ali, za kontinuitet na golu možda iskustvo bude presudno, pogotovo u ovom delu sezone, kada se mnogo toga rešava, pre svega u Evropi.\nU svakom slučaju, biće zanimljivo videti Stanojevićevu odluku.


Dodaci uz udžbenike na bosanskom štampaće se pojedinačno - Minority News\nMinistar prosvete, Mladen Šarčević, i direktor JP Zavoda za udžbenike, Dragoljub Kojičić, potpisali su sa predstavnikom Bošnjačog nacionalnog veća, Esadom Dudžom, Aneks 2 Memoranduma o saradnji u oblasti izdavanja udžbenika na bosanskom jeziku.\nAneks 2 Memoranduma predviđa da će se dodaci uz udžbenike na bosanskom jeziku štampati odvojeno za svaki predmet, nakon dobijanja odobrenja od nadležnog resora.\nDo sada su, naime, dodaci štampani objedinjeno za više predmeta, što je značajno usporavalo ovaj proces, te se očekuje da će on biti značajno ubrzaniji.\nMinistarstvo je saopštilo da su strane potpisnice saglasne da se objedinjeni dodaci na bosanskom jeziku štampaju pojedinačno, kao dodatak uz udžbenik, posle dobijanja rešenja o odobravanju od strane Ministarstva.\nPotpisivanje Memoranduma i Aneksa 1 o saradnji u oblasti izdavanja udžbenika na bosanskom jeziku i pismu, tokom 2016. godine obezbeđeno je štampanje nedostajućih udžbenika na ovom manjinskom jeziku.\nOvim ugovorom planirano je štampanje ukupno 43 udžbenika. Memorandumom je planirano osam objedinjenih dodataka, koji do sada nisu mogli biti štampani, jer nisu dobili potrebno odobrenje Ministarstva zbog neispunjenih standarda kvaliteta udžbenika.\nPotpisivanjem Aneksa 2 Memoranduma o saradnji u oblasti izdavanja udžbenika na bosanskom jeziku i pismu odobriće se 24 dodatka udžbenicima na bosanskom jeziku za osnovnu školu, od kojih će u proceduru štampanja ići odmah četiri dodatka – tri za muzičku kulturu (za 1 i 2 razred i 4 razred) i jedan dodatak za Prirodu i društvo za treći razred osnovne škole.\nOstali dodaci će biti dostavljeni Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja na ponovno odobravanje po ubrzanoj proceduri, kao pojedinačni dodaci, što će ubrzati proces štamšanja.\nOznake:\tbosanski jezik, Dragoljub Kojičić, Esad Džudžo, Mladen Šarčevič, udžbenici na bosanskom jeziku


Festivali Srbije pozvali mlade da se danas vakcinišu u BG\nTanjug 10. juna 2021. 23:15\nBEOGRAD – Ujedinjeni festivali Srbije pozvali su mlade da se vakcinišu danas od 10 do 16 sati na mobilnom punktu ispred Saobraćajnog fakulteta u Beogradu.\nAutobus adaptiran u mobilni punkt imaće Fajzer i Sinofarm vakcine, kojima će moći da se vakcinišu studenti, kao i zainteresovani građani, saopštili su Ujedinjeni festivali Srbije, koje čine Egzit, Lav fest, Bir fest, Arsenal i Nišvil.\n„Ovim putem ustanova Studentski centar Beograd, sa Gradom Beogradom i Gradskim saobraćajnim preduzećem i svim nadležnim zdravstvenim ustanovama apeluje na sve studente i ostale građane da se vakcinišu i zaštite sebe, svoje porodice i budu odgovorni prema društvu“, navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje, svi studenti koji se vakcinišu, kao i oni koji su već primili vakcinu, dobiće mesec dana besplatnog korišćenja teretane i saune, kao i parkinga u okviru Studentskog centra, koje mogu iskoristiti do kraja godine, dok su Ujedinjeni festivali Srbije pripremili više od 100 ulaznica i raznih nagrada.\nOva akcija deo je nacionalne kampanje za vakcinaciju mladih kako bi se do 21. juna vakcinisalo najmanje 50 odsto punoletnog stanovništva Srbije, što je uz poboljšanu epidemiološku situaciju neophodno kako bi bilo omogućeno održavanje velikih manifestacija.\nOpera Sankt Peterburga u Beogradu kao lek protiv pandemije\nKakve sudbine krije roman “Smrad iza carskih fasada”?\nKonferencija: Nobelovac Ivo Andrić ostaje univerzalan\n„Bludni dani Kuratog Džonija“ 28. juna u Novom Sadu\nHarison Ford povredio rame na snimanju petog nastavka…\nSkarlet Johansnon čekala ulogu u „Crnoj udovici“…\nEgzit objavilo kratak film o mladima i pandemiji\n„Noćna straža“ od Rembranta restaurirana…\nFestival monodrame i pantomime od 1. do 4. jula\nBožidarac najavio Vikend strit arta


Dahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nDahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630 cene\nPanoramska IP kamera 6MP\nTrenutno nemamo slike za Dahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju IP kamere za video nadzor cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dahua IP kamere za video nadzor, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630. Pre kupovine, podatke za Dahua IP panoramska kamera IPC-EBW8630 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


SJAJAN GEST BUGARSKIH NAVIJAČA! Zapucali u Beograd da podrže ĐOKOVIĆA (FOTO)\nAutor: Glas javnosti 22.01.2022. u 17:37\nNovak Đoković se trenutno nalazi u Crnoj Gori gde se odmara nakon deportacije iz Australije, a a svaki dan stižu poruke i gestovi podrške.\nJedan sjajan gest je stigao od navijača iz Bugarske koji su došli u Beograd da mu daju podršku.\nNovakov otac Srđan, okačio je na Instagram sliku sa grupom navijača koji su došli da iskažu podršku Đokoviću.\nPROBLEM JE KAD SI SRBIN NOVAK ĐOKOVIĆ! Ovo su prava koja SVAKI AUSTRALIJANAC ima sa medicinskim izuzećem\n„Došli Novakovi navijači iz Bugarske samo da pruže podršku! Hvala!“, napisao je Srđan uz sliku koju je okačio.\nNovak je iz Bugarske dobio i pesmu posvećenu njegovoj borbi u Australiji.\nĐoković je u Crnoj gori gde je prvo posetio Tivat, a zatim i manastir Ostrog gde se sreo sa mitropolitom Joanikijem, a kasnije je otišao i u Žabljak.\nSrpski teniser se neće oglašavati o dešavanjima u Melburnu sve dok se ne završi Australijan open, prenosi Nova.


Odražava li kurs realnu snagu evra? | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI Odražava li kurs realnu snagu evra?\nOdražava li kurs realnu snagu evra?\nIz Narodne banke Srbije kažu da su devizne rezerve u septembru smanjene za 338,8 miliona evra, što je manje nego prethodnog meseca, izveštava N1. Da li kurs koji vidimo u menjačnicama odražava realnu snagu evra, ili je po sredi njegovo “veštačko” održavanje?\nIz Narodne banke Srbije ukazuju da aktivnosti koje sprovode na deviznom tržištu, uprkos pandemiji, imaju za cilj očuvanje stabilnosti kursa.\n“Dobro je poznato da očuvanje relativne stabilnosti deviznog kursa ima veoma značajnu ulogu u domaćoj ekonomiji i ostvarivanju osnovnih ciljeva NBS – cenovne i finansijske stabilnosti, u ambijentu još povećanog stepena evroizacije domaće ekonomije. Svojim proaktivnim delovanjem i odgovornim ponašanjem poslednjih osam godina, NBS uspešno održava relativnu stabilnost deviznog kursa, čak i u kriznim uslovima izazvanim širenjem korona virusa, ali i u mnogim drugim kriznim situacijama u prošlosti, kojih nije bilo malo, izazvanih ili rizicima iz međunarodnog okruženja (poput Brexita, kraha na berzama, velikih turbulencija na međunarodnim finansijskim i robnim tržištima i sl.) ili nasleđenim problemima”, navodi NBS.\nIz Narodne banke Srbije kažu i da u aktuelnim uslovima pritiska ka slabljenju dinara oprezno koriste prethodno uvećane devizne rezerve. Uz to u Centralnoj banci ukazuju da su prošle godine kupili više evra nego što je ove godine prodato.\nU prvih devet meseci ove godine, NBS je prodala više od 1,6 milijardi evra, dok je u istom periodu prošle godine kupila više od 2,1 milijardu. Međutim, imaju li građani razloga da brinu ukoliko bi došlo do slabljenja dinara, a jačanja evra?\nKako bi situacija ostala stabilna, stručnjaci kažu i da bi cilj Narodne banke trebalo da bude unapređivanje razvoja domaće – izvozne privrede deviznom politikom, što, ona, u ovom trenutku, kako upozoravaju ne sprovodi. (Izvor: N1)\nZvanični srednji kurs dinara prema evru u ponedeljak, 12. oktobra, je 117,5836 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na petak, objavila je Narodna banka Srbije.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je ojačao za 0,3 odsto na 99,5712 dinara za dolar.\nDinar je prema dolaru slabiji za 0,2 posto na mesečnom nivou, na godišnjem jači za 7,2 procenta, a od početka godine je ojačao za 5,4 odsto.\nPrethodni tekstJuče 3 udesa u Novom sadu, troje povređenih\nSledeći tekstVremenska i bioprognoza, 12.10.2020.


Prema njenim rečima, tokom ove, ali i naredne sedmice, sredstva će biti isplaćivana svim privrednim subjektima kojima nije bio zabranjen rad, ali su, zbog epidemije, imali pad prometa.\n– Korona virus izazvao je mnoge probleme, kako privredi i budžetu Republike Srpske, tako i njenim građanima, ali je Vlada na vreme preduzela određene mere. Mi smo među prvima u regionu shvatili da moramo pomoći privrednicima kako bi se održala radna mesta – rekla je Vidovićeva novinarima na Jahorini gde je učestvovala u radu okruglog stola “Kako održati poslovanje u otežanim uslovima izazvanim virusom korona”, piše Srna.\nOna je podsetila na poslednju meru Vlade Republike Srpske prema kojoj će Srpska davati garanciju za 70 odsto svakog pojedinačnog kredita, ne samo za obrtni kapital, već i za tehnološko unapređenje, čime će se pokušati olakšati mikro, malim i srednjim preduzećima koja imaju problema sa kolateralom i teško dolaze do banaka.\n– Sigurni smo da će se banke, uz garanciju države od 70 odsto, uključiti u ovaj projekat i već imamo njihov veliki odziv, što će predstavljati značajnu pomoć privredi – rekla je Vidovićeva.\nPrema njenim rečima, teško je prognozirati šta će se desiti do kraja godine, tako da se ne mogu uraditi projekcije.\n– Spremamo se za neki naredni talas korona virusa, a pre svega sa zalihama u zdravstvu, kao i sa određenim merama koje će se preduzimati u privredi – istakla je Vidovićeva, te pojasnila da će te mere biti usmerene na oblasti koje budu najviše pogođene, kao što su turizam, ugostiteljstvo, saobraćaj, ali se mora voditi računa i o prerađivačkoj industriji.\n– Na taj način ćemo pomoći našim prerađivačima da otkupe, prerade i da koristimo naše proizvode, kako bi se što više smanjio uvoz – rekla je Vidovićeva, te dodala da će Vlada do kraja godine donijeti i druge mere koje se odnose na fiskalna i nefiskalna rasterećenja.\nVidovićeva je istakla da je Vlada Republike Srpske, i pored toga što je situacija veoma teška, zadovoljna što u vrijeme epidemije virusa korona nije izgubljeno mnogo radnih mesta, kao i da će se truditi da to ne bude ni u narednom periodu.\nOna je navela da je bez posla u Republici Srpskoj ostalo do 8.000 ljudi, od čega je više od 3.000 bilo zaposleno na određeno vreme, te da je u istom periodu zaposleno više od 3.000 ljudi.


Odmah isporučiti četvoricu generala - YIHR.rs\nOdmah isporučiti četvoricu generala\nInicijativa mladih za ljudska prava poziva Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije i Savet državne zajednice Srbije i Crne Gore za saradnju sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (ICTY) da najhitnije uhapse i isporuče četvoricu optuženih generala i ozbiljno ispitaju navode glavne tužiteljice Tribunala da se više od deset optuženih za ratne zločine nalazi u Srbiji.\nObaveza je Srbije i Crne Gore, kao članice Ujedinjenih nacija, da sarađuje sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju u Hagu (ICTY). Na saradnju sa Tribunalom u Hagu obavezuje je i domaći Zakon o saradnji sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (ICTY).\nUsporavanjem i odbijanjem saradnje sa Tribunalom Srbija i Crna Gora krše međunarodne obaveze, ali i pokazuju da nema političke volje za rasvetljavanjem činjenica u vezi sa oružanim sukobima na prostoru bivše Jugoslavije, kao i kažnjavanjem počinilaca najtežih zločina i vraćanjem dostojanstva žrtvama. Visoki funkcioneri Vlade Srbije u javnosti osporavaju rad Tribunala, stalno se pozivajući na vladavinu prava, a pritom odbijaju da optužene isporuče Tribunalu u Hagu. Vladavina prava podrazumeva poštovanje domaćih zakona i međunarodnih standarda, kao i institucija, te u takvom konceptu nema mesta pregovaranjima oko poštovanja zakona.\nZabranjavajući su sve češći pozivi samih optuženih na referendum i suđenja pred domaćim sudovima na koje nema zvaničnih reakcija. Sreten Lukić, Vlastimir Đorđević, Nebojša Pavković i Vladimir Lazarević su optuženici za teške ratne zločine na Kosovu i nedopustivo je da, umesto u pritvoru, svoju odbranu iznose u televizijskim emisijama. Pozivi na izjašnjavanje građana o isporučivanju Tribunalu su potpuna besmislica i služe zamagljivanju činjenica i nastavku patnje žrtava.\nInicijativa mladih za ljudska prava poziva državne organe da ozbiljno ispitaju navode glavne tužiteljke Tribunala Karle Del Ponte o tome da se Ratko Mladić nalazi u Srbiji i da najhitnije prebace u Hag sve optužene za koje poseduju informacije da su u Srbiji.\nSaradnja sa Tribunalom u Hagu nije samo međunarodna i zakonska obaveza. Žrtve ratova na prostoru bivše Jugslavije čekaju pravdu i Srbija je dužna da na svaki način pomogne vraćanju ljudskog dostojanstva žrtvama i utvrđivanju činjenica.\nhaški tribunal icty izručenje karla del ponte nebojša pavković Ratko Mladić ratni zločinci ratni zločini sreten lukić vladimir lazarević vlastimir đorđević


Severina i Igor Kojić snimili film: Ovo je bila njihova TAJNA, sada IZAŠLA NA VIDELO!\nPevačica je u pra navrata zaintrigiral javnost, a ovim potezom će tek...\nseverina i igor kojićfoto: Dragana Udovičić\nSeverina Kojić ostvarila je i dve uloge u Hrvatskom nacionalnom kazalištu, ali je oba puta prošla neslavno. Zbog uloge u monodrami "Čekajući svog čovika" glumci su je optuživali da im krade hleb iz usta i tražili da plati odštetu sindikatu "jer degradira struku". Buru je izazvala i 2007, kad je igrala baronicu koja gine u džipu, zbog čega se posebno naljutila Mia Begović, smatrajući da je to aludiranje na pogibiju njene sestre Ene.\nDok Severinu linčuju, Igor slavi: Da li su prošli svi skandali?\nPosle skandala oglasila se i baba Igora Kojića: Evo šta ona kaže na Severinine obnažene fotografije!\nSakrila se od svih, ne izlazi iz kuće: Severinin bivši patner pustio fotografije u promet\nTAGOVI: Severina KojićIgor KojićFilmGlumciPoslednji Srbin u Hrvatskoj


PENZIONERIMA U HRVATSKOJ VEĆE PENZIJE :: Dvorcafe\nNaslovnica > PENZIONERIMA U HRVATSKOJ VEĆE PENZIJE\nZAGREB - Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje (HZMO) donijelo je odluke o usklađivanju penzija od 1. januara ove godine prema kojima nova aktuelna vrijednost penzije za jedan lični bod iznosi 58,87 kuna.\nPenzije uvećane prema novoj aktuelnoj vrijednosti penzije biće isplaćene u aprilu (penzija za mart), zajedno sa zaostacima za januar i februar, saopšteno je danas iz HZMO-a.\nUpravno vijeće Zavoda je na temelju podataka Državnog zavoda za statistiku o nominalnom indeksu bruto plaća i indeksu potrošačkih cijena, donijelo odluku o aktuelnoj vrijednosti penzije od 1. januara 2012., prema kojoj nova aktuelna vrijednost penzije za jedan lični bod, radi određivanja penzije i usklađivanja penzija i ostalih prava iz penzionog osiguranja, iznosi 58,87 kuna.\nNova aktuelna vrijednost izračunata je tako što je dosadašnja aktualna vrijednost penzije u svoti od 58,37 kuna povećana za polovicu zbroja stope promjene prosječnog indeksa potrošačkih cijena i stope promjene nominalnog indeksa bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u drugom polugodištu 2011. u odnosu na prethodno polugodište, saopšteno je danas iz HZMO-a.\nNa sjednici je donesena i odluka o najnižoj penziji za jednu godinu mirovinskog staža od 1. januara 2012., kojom takva najniža mirovina od 1. januara 2012. iznosi 57,07 kuna.\nDonesena je i odluka o osnovici za određivanje naknade zbog tjelesnog oštećenja i o usklađivanju novčanih naknada zbog tjelesnog oštećenja, kojom osnovica za određivanje naknade zbog tjelesnog oštećenja, nastalog zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti, od 1. januara ove godine iznosi 1.172,12 kuna.\nTakođe, donesena je i odluka o visini najniže penzije hrvatskom branitelju Domovinskog rata za godinu 2012. koja od 1. januara iznosi 2.448,45 mjesečno, kao i Odluka o osnovicama za utvrđivanje vrijednosnog boda prema osobnom činu, ustrojbenom mjestu i zvanju hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata za godinu 2011.\nUpravno vijeće je na istoj sjednici usvojilo i Financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2012. godinu.


Beogradski tango susret od 20. do 25. aprila\nJedan je od najvećih internacionalnih festivala argentinskog tanga u Evropi – „Beogradski tango susret“ biće održan sedmi put od 20. do 25. aprila u Beogradu, najavio je danas organizator Institut tango natural.\nU okviru tango-maratona plesaće se i danju i noću u Studentskom kulturnom centru, Mikser hausu i Teatru 78, a organizatori očekuju voše od 1.000 plesača i zemlje i sveta.\nNajpoznatiji argentinski tango plesači vodiće plesne radionice, biće organizovane plesne večeri – milonge, a učesnici festivala mogu da plešu i tokom dana, kao i na „after party“ milongama.\nOrganizatori su najavili nastupe najvećih tango umetnika današnjice, među kojima su najpoznatiji tango orkestar u Evropi, ruski kvartet „Solo tango“, kao i zvezde koje dolaze iz srca Buenos Ajresa.\nTo su, srpskoj publici već poznati, svetski prvaci u salon tangu Sebastian Himenez i Maria Ines Bogado, van Terazas i Sara Grdan, kao i Karlitos Espinoza i Noelia Hurtado.\nOve godine će im se pridružiti par iz Turske, Serkan Jigit i Zejnep Aktar, dok će svojim muzičkim odabirima atmosferu bojiti poznati tango Đ-evi iz Argentine i čitave Evrope.\nU cilju promocije kulture argentinskog tanga, organizatori su i ove godine obezbedili besplatne časove tanga, koncerte i plesne radionice za sve zainteresovane sugrađane, a održaće se u Velikoj sali Studentskog kulturnog centra, od 21. do 23. aprila.\nIvan Terazas i Sara Grdan održaće 22. aprila od 20.30 časova besplatni javni čas za sve generacije, a dan kasnije, sa početkom od 21 čas nastupiće orkestar „Tanguango“ i specijalni gost Marko Koghlan, koji već godinama peva u najpoznatijim dvoranama Buenos Ajresa.\nSvoje mesto na festivalu naći će i najmlađi ljubitelji plesa. Oni će 21. aprila od 19 časova moći da učestvuju na času „Baletango“ plesa za decu.\nFestival će zaokruženi velika milonga 25. aprila u Mikser hausu, na kojoj će još jednom nastupiti orkestar „Tanguango“ i Marko Koghlan.


14-03-2018 17:24 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\n"Čelik Damaska" nastavlja gaženje terorista u Istočnoj Guti! Više o tome čitajte OVDE.\nSRPSKI GENERAL UMIRE U CRNOGORSKOM ZATVORU: Dikić 37 dana štrajkuje glađu, stanje kritično!\nGLAVOM U ZID: DŽihadisti krenuli u "osvetničku" ofanzivu u Hami i ostavili svoje živote na frontu! (FOTO/VIDEO/MAPA)\nŠta sve uskoro može da zadesi Vučića i Srbiju (VIDEO)


Počinje najmasovnija deportacija u SAD: Milion migranata se vraća u svoje zemlje\nA. J. 23. juna 2019. 01:09\nPredsednik SAD Donald Tramp naredio je nadležnim službama da sprovedu masovnu deportaciju migranata kojima je naloženo da napuste zemlju, prenose američki mediji i najavljuju da bi ta akcija trebalo da počne sutra, prenosi „Glas Amerike“.\nNavodi se da je Tramp na Tviteru napisao da će biti deportovani oni imigranti kojima je već dostavljeno rešenje da moraju da napuste SAD.\n„Vašington“ post piše da će ta operacija obuhvatiti oko 2.000 porodica u velikim gradovima poput Hjustona, Čikaga, Majamija i Los Anđelesa.\n„Majami herald“ navodi da će biti deportovani i migranti koji su u Atlanti, Baltimoru, Denveru, Nju Orleansu, Njujorku i San Francisku.\nTramp je na Tviteru ranije naveo da će „milioni ilegalnih imigranata“ biti deportovani iz SAD, a u najnovijem tvitu je pojasnio da će biti deportovani oni kojima je već naloženo da napuste zemlju.\nAmerika tužila Snoudena, traže mu novac\n„To znači da beže od organa reda i sudova. Reč je o ljudima koji treba da se vrate u svoje zemlje i koji su prekršili zakon time što su došli i što su ostali ovde“, napisao je Tramp na ovoj društvenoj mreži.\n„Vašington post“ navodi da se u Beloj kući krajem nedelje raspravljalo o opsegu operacije.\nVršilac dužnosti sekretara za unutrašnju bezbednost Kevin Mekalinen upozorio je da tokom hapšenja imigranata postoji rizik od razdvajanja dece od roditelja, ali je vršilac dužnosti Službe za zaštitu granice i carine Mark Morgan kazao da „porodice ne mogu biti izuzete iz primene imigracionog zakona i da zakon mora biti primenjivan jednako“.\nGradonačelnica Čikaga Lori Lajtfut rekla je da je naredila policiji da onemogući pristup bazi podataka Službi za zaštitu carina i granica, dok je gradonačelnik Los Anđelesa Erik Garseti rekao da „nadležne službe u Los Anđelesu nikada neće učestvovati u takvim racijama“.\n„Glas Amerike“ navodi da članovi Trampove administracije tvrde da će biti deportovano milion migranata kojima je već naređeno da napuste zemlju. Najveći broj migranata koji je tokom jedne godine deportovan iz SAD bio 435.000 i to je bilo 2013.


NIS dominirao na Belexu, indeksi u blagom plusu | Kamatica\nPočetna > berza > NIS dominirao na Belexu, indeksi u blagom plusu\nNIS dominirao na Belexu, indeksi u blagom plusu\nTekst objavljen: 17.07.2017 11:23\nProteklih pet trgovačkih dana doneli su neveliki promet na domaćem tržištu akcija, dok su ukupnoj realizaciji ponovo doprinele državne obveznice. Ukupan promet na trgovanju iznosio je 776,9 miliona dinara (6,5 miliona evra), dok je indeks Belex15 ojačao 0,7 odsto na 715,1 poen. Uprkos prošlonedeljnom rastu, ova korpa akcija se i dalje nalazi na negativnoj teritoriji u tekućoj godini.\nUbedljivo najprometnija akcija bila je Naftna industrija Srbije (NIIS) koja je zabeležila realizaciju od 46,3 miliona dinara, okončavši sedmicu na nivou od 685 dinara. NIS je tokom većeg dela sedmice beležio snažan pritisak na strani kupovine, a u četvrtak je ostala velika nezadovoljena tražnja na nivou od 700 dinara. Akcije NIS-a pretrpele su veliku korekciju u prve tri sedmice juna, nakon oštrog pada cene sirove nafte, ali i usled isteka datuma za učešće u raspodeli prošlogodišnje dobiti.\nNa momente akcije NIS-a su padale i do nivoa od 640 dinara, da bi u poslednjoj dekadi juna otpočeo oporavak. Solidnu realizaciju od 28,9 miliona dinara registrovao je građevinar Energoprojekt holding (ENHL), dok uporedo traje ponuda za preuzimanje koju je pokrenuo drugi po veličini akcionar Napred Razvoj.\nAkcijama Energoprojekta protekle sedmice se trgovalo uz diskont od nekoliko procenata u odnosu na cenu iz ponude od 1.501 dinar koja važi zaključno sa poslednjim danom jula. Napred i lica sa kojima zajedno deluju poseduju oko 35 odsto akcija ove kompanije pa bi im za definitivno preuzimanje Energoprojekta bio neophodan pozitivan odziv akcionara koji raspolažu sa najmanje 15 odsto akcija.\nVranjski Alfa plam (ALFA) je i protekle sedmice beležio snažnu tražnju na nivou od 35.000 dinara, ali je tek skromna ponuda donela neveliki promet od 3,7 miliona dinara. Proizvodno-montažno preduzeće Jedinstvo iz Sevojna (JESV) potvrdilo je cenu od 5.000 dinara uz promet od 2,4 miliona dinara. Ova hartija je u tekućoj godini donela akcionarima rast vrednosti od 22 odsto, ali uprkos ovom skoku i dalje nosi najveći dividendni prinos u indeksnoj korpi od 5,9 odsto.\nVećim delom sedmice akcijama Aerodroma „Nikola Tesla“ (AERO) trgovalo se oko nivoa od 1.300 dinara uz promet od 2,3 miliona dinara. Protekle nedelje ovu kompaniju su posetili potencijalni koncesionari koji bi trebalo do 4. septembra da dostave obavezujuću ponudu u tenderskom postupku, dok bi tokom jeseni mogla da stigne odluka Vlade o izboru koncesionara.\nTrenutna tržišna vrednost Aerodroma iznosi oko 370 miliona evra, a akcijama ove kompanije se trguju na 60 odsto višem nivou u odnosu na njihovu knjigovodstvenu vrednost.


Migrantski kamp na Vučjaku od jutros bez pitke vode\n21.10.2019 / 17:58 BiH - Bihać\nSuhe slavine, smeće posvuda, na stotine migranata u redu za doručak – jutrošnja je slika s Vučjaka. Naredni i vjerovatno posljednji kuhani obrok podijeljen im je za ručak, jer od sutra kuhinja Crvenog križa prestaje s radom.\nIako više neće biti fizički prisutni na ovoj lokaciji, humana misija koju obavljaju nalaže im da ljude u nevolji ne mogu ostaviti gladne i žedne.\n- Mi ćemo u svakom slučaju svakodnevno u narednom periodu donositi dnevne obroke, znači tri obroka sa vodom migrantima, podijeliti im na ovoj lokaciji dok oni budu prisutni jer vjerovatno će njih u narednom periodu natjerati i problemi na Vučjaku da siđu u sam grad Bihać – kazao je sekretar Crvenog križa Grada Bihaća Selam Midžić.\n- Sad je situacija veoma loša, nema vode. I prije je bila loša, a sada je, bez vode, još teža. Jedan mjesec mi nemamo doktora - rekao je migrant iz Irana.


Sigurna mreža: Jednak tretman svih žrtava nasilja u porodici u FBiH - Fondacija lokalne demokratije\nU okviru regionalnog programa “Sprovođenje normi, mijenjanje stavova“, kojeg finansira Evropska unija, UN Women u BiH podržava organizacije civilnog društva, između ostalog, u zagovaranju za usklađivanje zakonodavnog okvira i politika za zaštitu od nasilja sa međunarodnim standardima o eliminaciji nasilja nad ženama i drugih oblika diskriminacije. „Budući da su organizacije civilnog društva najčešće one koje pružaju specijaliziranu podršku žrtvama kroz smještaj u sigurne kuće, SOS telefon i besplatnu pravnu pomoć, smatramo da je važno da ta podrška bude sistemska i održiva, te da bude jednako dostupna svim žrtvama nasilja bez obzira gdje žive. Kvalitetna zakonska rješenja, u skladu sa međunarodnim konvencijama, su put ka tome, a politička podrška u dostizanju tih ciljeva je neizostavna za zagovaranje za promjene“, kazala je Erma Mulabdić, koordinatorica programa u BiH, u uvodnom obraćanju skupu ispred UN Women.\n„Zaključili smo da dobra volja nas zastupnica da podržimo usvajanje novog zakona postoji. Zakon može da predloži pojedinac, grupa, klub parlamentarki ili komisija za ravnopravnost spolova .Pri tome moramo imati na umu našu trenutnu situaciju i nekonstituisanje nove vlasti. Postoje svi uvjeti da se klub paralamentarki uskoro formira i da onda imamo mogućnost da ovaj klub uputi zakon u proceduru. Do tada ćemo nastaviti raditi u ovom ili nekom proširenom sastavu,sa Sigurnom mrežom, na unapređenju prijedloga Zakona“, kazala je Alma Kratina, zastupnica u Parlamentu FBiH.


Brnabić: Srbija druga najbrže rastuća ekonomija u Evropi - Sputnjik Srbija\n22:33 09 Maj 2021\n13:28 02.08.2020 (osveženo 13:35 02.08.2020) Preuzmite kraći link\nOna je na konferenciji za novinare rekla da je Srbija drugi kvartal završila sa padom BDP-a od 6,5 odsto, iako je projektovan pad bio mnogo veći - 15,4 odsto\nKazala je i da je u junu ostvaren blagi rast od 0,1 odsto.\nKako je istakla uprkos krizi Srbija ima stabilan broj zaposlenih i u drugom kvartalu ove godine, u odnosu na isti period prošle, beleži se veći broj zaposlenih za 1,6 odsto.\nBrnabić je rekla da ohrabruje to kako se ponaša tržište rada, budući da je ovo najveća kriza koju svet pamti.\nRekla je da privreda Srbije u prvom kvartalu bila najbolje rastuća u Evropi sa rastom od pet odsto, a da su iza nas bile Irska, Turska, Rumunija, Crna Gora, Litvanija...\n"U drugom kvartalu ove godine mi smo druga najbrže rastuća ekonomija u Evropi, Litvanija je u drugom kvartalu bolja od Srbije, imala je manji pad od 3,1 odsto, mi smo imali pad od 6, 5 odsto, a posle nas je Letonija sa 9,6 odsto...", rekla je premijerka\nOna je istakla da se iz svega toga vidi zašto su to dobre vesti i zašto treba da se ponosimo rezultatima, jer se pokazalo da odgovoran i naporan rad, disciplina i vera u Srbiju i ogromno poverenje koje imaju strani investitori daju to za pravo.\n"Nismo imali nijedno otkazivanje stranih direktnih investicija i ohrabruje to da ćemo u u septembru i oktobru imati postavljanje kamena temeljca za nove pogone. Svi indikatori pokazuju da ćemo, ako ovako nastavimo, imati dobar rezultat", rekla je Brnabić, prenosi Tanjug.\nPremijerka je rekla da su, obzirom na okolnosti u svetu, rezultati Srbije nešto čime treba da budemo ponosni kao zemlja.\n"Zaista fantastičan rezultat. U ovakvim okolnostima, u ovakvom trenutku na svetu sa ovakvim trpljenjem ne samo naše ekonomije, nego ekonomije čitavog sveta, na koju smo na kraju krajeva mi oslonjeni, ovo je zaista nešto čime mi treba da se ponosimo", rekla je Brnabić.\nGigant „skinut s trona“: Koja kompanija je sada najvrednija na svetu


“Radoje Dakić”: Naredne sedmice će se znati ko će podijeliti 3,3 miliona – Bankar.me\nNovember 14, 2018 BIZNIS, SVE VIJESTI Leave a comment\nNa isplatu svojih potraživanja moraće se sačekati, upozorava advokat Branislav Ćupić, koji zastupa 156 bivših radnika ove fabrike. Prednost će imati razlučni povjerioci i to u zavisnosti od datuma podnošenja zahtjeva za zabilježbu u katastar. Prema riječima Ćupića, s obzirom da zastupa klijente koji potražuju isplatu po osnovu više različitih presuda, prvi će se naplatiti oni čije su presude ranije donesene, a potraživanje registrovano u katastru, navodi Pobjeda.\n“Kada stečajni upravnik utvrdi redoslijed namirenja, treba imati na umu da postoji mogućnost podnošenja prigovora ili žalbe prvostepeno stečajnom sudiji, a potom Apelacionom sudu, što bi moglo produžiti ovaj proces i do šest mjeseci”, smatra Ćupić.\n“Imajući u vidu da oko dvije hiljade razlučnih povjerilaca, među kojima je i država sa oko 15 miliona eura, potražuju 50 miliona eura, teško je za očekivati da će stečajni povjerioci u ovoj, ali i idućim raspodjelama uopše stići na red”, smatra Pobjedin sagovornik.\nPrije odluke o raspodjeli sredstava stečajni upravnik Mladen Marković trebalo bi da zaključi ugovor o prodaji dijela imovine namijenjene za gradnju objekata za zdravstvo, kulturu, prosvjetu i socijalnu zaštitu za koju je Uprava za imovinu ponudila 3,3 miliona eura. Ugovor sa Zetagradnjom o kupovini 62 kvadrata zemljišta za 20 hiljada eura je zaključen, potvrdili su iz ove kompanije.Stečaj u “Radoju Dakiću” otvoren je prije skoro dvije godine na zahtjev Poreske uprave zbog duga od 10,8 miliona eura. Do sada su raspisana tri javna poziva za prodaju imovine na koje su se javili Uprava za imovinu i Zetagradnja.\nČetvrta prodaja trebalo bi da bude raspisana do kraja novembra, saznaje Pobjeda. Pominje se mogućnost da se umjesto prodaje hala u cjelini, kako je bilo do sada, one odvojeno ponude na prodaju. Do sada su se nudile u cjelini po cijeni od oko 1,8 miliona eura.\nUstavni sud, ni nakon godinu od proglašenja pitanja “dakićevaca” prioritetnim, nije donio odluku po njihovoj tužbi, podsjeća advokat Ćupić. Oni su tražili da, na osnovu već donijete presude Suda u Strazburu za isplatu 77 plata petorici bivših radnika, donese istu presudu i za ostale. Istog je stava i bivši sudija Suda u Strazburu Nebojša Vučinić koji je Portalu Analitika izjavio da bi domaći sudovi trebalo da preduzmu određene mjere po ovom pitanju. Ukoliko to ne urade, ostali radnici će se žaliti i Sud će postupiti kao u slučaju prve presude kazao je Vučinić i upozorio da je bolje da se taj slučaj ne odugovlači, već da se riješi što prije u skladu sa presudom za pet radnika.\nPOJMOVIfabrika "Radoje Dakić" Radoje Dakić stečaj Radoje Dakić\nPrevious Stopa nezaposlenosti na zapadnom Balkanu i dalje visoka\nSljedeći Seminar o izgradnji brenda na crnogorskom tržištu, 12. decembra u Hiltonu\nZa radnike “Radoja Dakića” i državu 15 miliona


Hoće li Rusija pristati na predlog Brisela?\nPoučena lošim iskustvom početkom godine, kada je bilo ugroženo snabdevanje starog kontinenta gasom zbog spora Rusije i Ukrajine, Evropska unija sada želi da privoli svog glavnog energetskog partnera da prihvati striktna globalna pravila u ovoj oblasti. Predsednik Evropske komisije Hose Manuel Baroso rekao je danas u Briselu da će to biti njegova glavna poruka Rusiji koja je domaćin ovonedeljnog samita osam najrazvijenih zemalja sveta:\n"Pred liderima G8 je izazov da usaglase ključne principe koji će biti smernica za sve zainteresovane strane. To će omogućiti izgradnju stvarne međuzavisnosti i uzajamnog poverenja i time povoljne klime za dugoročne investicije kao i slobodan protok energije."\nPitanje globalne energetske sigurnosti je prioritetno i za Rusiju na ovom samitu. Predsednik Evropske komisije priznao je da su stajališta Brisela i Moskve o ovom pitanju prilično udaljena:\n"Ne, čujte, još nema sporazuma. Nažalost, još uvek se traga za kompromisom među svim partnerima u okviru G8 oko transparentnosti informacija, recipročnog pristupa tržištu."\nPrincipi koje predlaže Evropska komisija deo su takozvane Povelje o energiji, koju je Rusija potpisala ali odbija da je ratifikuje. Protivljenje Moskve praktično znači da evropske kompanije ne mogu da investiraju lako i sigurno u Rusiju i fakticki su bez pristupa domaćoj infrastrukturi za transport gasa i nafte. Istovremeno, Baroso je delimično dao za pravo tvrdnjama Rusije da je i tržište Evropske unije prilično zatvoreno za investitore sa strane. On je istakao da težnja Evrope za sigurnost u snabdevanju energiom mora da uključi i otvaranje njenog unutrašnjeg tržišta.\nBaroso je kazao da očekuje neslaganje sa Kremljom na predstojećem samitu i oko nuklearne energije. On smatra da je malo verovatan sporazum sa Rusijom u skorijoj budućnosti oko rizika od nelegalne trgovine nuklearnim materijalom, nedostacima u ruskom sistemu zaštite i kontrole u ovoj veoma osetljivoj oblasti. Baroso je ponovio da će Evropska unija nastaviti da traga za alternativnim izvorima snabdevanja energijom, tačnije da uspostavi direktnu vezu sa zemljama u Centralnoj Aziji bogatim ovim sirovinama, kako bi smanjila zavisnost od Rusije. Evropska unija uvozi 73 odsto nafte i 44 procenata gasa, od toga iz Rusije stiže 20 odsto nafte i oko četvrtine gasa. Očekuje se da će evropske potrebe za energijom iz uvoza do 2030. godine narasti za još četvrtinu.\nBaroso e istakao da važnost energije za Evropsku uniju ne znači da će njeni predstavnici na samitu G8 zanemariti svoju tradicionalnu zabrinutost zbog stanja ljudskih prava u Rusiji:\n"Svakako, ako bude prilike mi ćemo pokrenuti to pitanje. U svakom slučaju ruski partneri veoma dobro znaju našu poziciju. Želim da budem još precizniji, mi ne trgujemo zbog energije sa ljudskim pravima."


Pojavljivanje više efikasnih vakcina protiv kovida-19 i prateći optimizam ne treba da dozvole da se spusti gard jer one neće eliminisati virus, upozorila je Svetska zdravstvena organizacija.\n“Vakcine ne znače nula kovida”, rekao je Majk Rajan zadužen za vanredne situacije u SZO, objasnivši da same po sebi vakcine “ne mogu da urade posao”.\n“Odluke koje sada donosimo mogu da znače život ili smrt za nas, za našu porodicu”, rekla je ona.\n“Napredak ostvaren u oblasti vakcina svima nam diže moral i sada možemo da počnemo da vidimo svetlost na kraju tunela”, rekao je direktor SZO Tedros Adhanom Gebrejezus, ali je upozorio na rastuće osećanje da je pandemija završena.\n“Dok je u toku raspoređivanje vakcina ljudi treba da nastave da poštuju mere javnog zdravlja da bi svi mogli da budu zaštićeni”, rekao je Tedros.\nTakođe je objavio da je koalicija protiv koronavirusa koju je pokrenula SZO i nazvana Kovaks (Kovax) dobila 700 miliona doza tri tipa vakcine, bez preciziranja kojih.\n“Iduće godine imamo nameru da koristimo dodatne fondove da garantujemo da najmanje dve milijarde doza sigurnih i efikasnih vakcina bude raspoloživo u svetu”, rekao je Tedros.


Vlada FBiH dala suglasnost za provođenje procjene utjecaja propisa na oblast vodnih usluga - RTV SLON\nNa prijedlog Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Vlada FBiH na sjednici u Mostaru u četvrtak donijela je Odluku o davanju suglasnosti za provođenje sveobuhvatne procjene utjecaja propisa za oblast vodnih usluga.\nRiječ je o jednoj je od aktivnosti predviđenih Odlukom o usvajanju Programa za unapređenje vodnih usluga u FBiH i korištenje najavljene financijske i tehničke podrške, priopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nNavodi se kako ova procjena treba ponuditi odgovore koji se odnose na odabir najbolje opcije za reguliranje ključnih pitanja u oblasti vodnih usluga u FBiH, uključujući i unapređenje postojećih ili izradu novih propisa.\nUspješna reforma sektora voda zahtijeva usklađen regulatorni i funkcionalan institucionalni okvir (putem reorganizacije postojećih ili uspostave novih struktura), kao i kontrolirane financijske tokove.\nS obzirom na kompleksnost procesa, iz Vlade ističu kako u ovoj reformi sudjeluju nadležna ministarstva za oblast vodoprivrede, komunalnih usluga, kao i druge institucije, svi u skladu sa svojim nadležnostima.\nVlada Federacije BiH i resorna ministarstva, uz podršku međunarodnih razvojnih partnera (DEU u BiH, Svjetska banka, EBRD, EIB, UNDP, veleposlanstva Švedske i Švicarske) provode reformu sektora voda, s ciljem unapređenja i održivosti vodno-komunalnog sektora i modernizacije javnih komunalnih poduzeća, te uspostavljanja ekonomske cijene vodnih tarifa.\nReforma sektora je neophodna kako bi bila osigurana realizacija kreditnih i grant sredstva za kapitalne infrastrukturne projekte u sektoru vodno-komunalnih usluga, kako ne bi zaostajao na putu EU integracija.\nProces sveobuhvatne procjene utjecaja propisa za oblast vodnih usluga provest će Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, uz tehničku pomoć Projekta općinskog okolišnog upravljanja (MEG 2), koji zajednički financiraju vlade Švicarske, Švedske i Češke Republike, a implementira Razvojni program Ujedinjenih naroda (UNDP) u BiH, stoji u saopštenju.\nPrethodni članakOsnovna škola Pasci primjer suživota\nSljedeći ČlanakSporazum Ministarstva i Ekonomskog fakulteta: Do kraja godine izrada Strategije razvoja turizma TK


Samostalni sindikat državnih i policijskih službenika i zaposlenika u institucijama BiH, sudskoj vlasti i javnim ustanovama Bosne i Hercegovine - 9. Vanredna sjednica 14.12.2017.\n- Nakon provedene diskusije jednoglasno je zaključeno da Jasna Ramić član UO provjeri definiranje rokova imenovanja radne grupe koja će raditi po predmetnoj stvari;\nInformacija o izradi Pravilnika o organizovanju i radu sindikalnih organizacija\n- Članovi Upravnog odbora su informirani da je sačinjena radna verzija Pravilnika o organizovanju i radu sindikalnih organizacija te da će ovaj dokument u formi Nacrta biti dostavljen Upravnom odboru;\n- Zaključeno je da se po okončanu sačinjavanja prijedloga ovog dokumenta isti proslijedi svim institucijama na razmatranje;\n- Predsjednik komisije za izradu naedenog dokumenta je istakao da aktivnosti teku planiranom dinamikom te da bi okvirni rok do kraja godine trebao biti ispoštovan.\n- Predsjednica je upoznala članove Upravnog odbora o potpisivanju Deklaracije o članstvu u Evropski sindikat (Banja Luka, 21 i 22.12 2017 godine);Donesena je odluka o nabavci šest poklona za sindikate susjednih zemalja u predloženom iznos u visini od KM=300,00;Po zaključku Upravnog odbora, Reprezentativni sindikat će na spomenutom događaju predstavljati Lejla Čopelj - predsjednica i Fehmija Sadiković - član Upravnog odbora. U slučaju spriječenosti Sadikovića zamijenit će ga Denis Ferović - član.


Mejveder u maju protiv Majdane - Sportske.net\nMejveder u maju protiv Majdane\nSvetski šampion u velter kategoriji u verziji WBC, Amerikanac Flojd Mejveder, boksovaće 3. maja protiv šampiona verzije WBA, Argentinca Markosa Majdane, saopšteno je u utorak.\nNeporaženom 37-godišnjem Amerikancu (45-0) protivnika su izabrali navijači putem Tvitera, a u "igri" za meč bio je i Britanac Amir Kan.\nU saopštenju Mejvederovog tima i kuće Golden Boj navodi se da je više od 200.000 navijača glasalo i da je "ogromna većina" tražila da Mejvederov protivnik bude Majdana, koji je ostvario 35 pobeda u 38 mečeva, od kojih 31 nokautom.\n"Ovo će biti velika borba za mene i on zaslužuje priliku da vidi da li će moći da uradi ono što je 45 drugih boksera pokušalo pre njega - da me pobedi", rekao je Mejveder.\n"Privukao mi je pažnju posle njegovog poslednjeg meča. On je izuzetno vešt borac, koji unosi opasnost nokauta u ringu", rekao je Mejveder.\nU saopštenju je saopšteno da će mesto održavanja borbe naknadno biti saopšteno.\nMajdana je u decembru pobedio neporaženog trostrukog svetskog šampiona Adrijena Bronera.\n"Izuzetno sam srećan što ću boksovati protiv Flojda Mejvedera, pošto ću imati priliku da pokažem svetu da sam najbolji velteraš u diviziji. Odličnom defanzivnom bokseru naneo sam prvi poraz, a isto planiram da uradim i Mejvederu", rekao je Majdana.\nAmir Kan, koji je pobedio Majdanu 2010. godine, kritikovao je Mejvedera prošle nedelje i rekao da je Amerikanac samo "trošio njegovo vreme". Britanac je u decembru trebalo da boksuje protiv Devona Aleksandera za IBF pojas, ali je odložio meč, kako bi mogao da boksuje protiv Mejvedera.\n"Mejveder i njegov tim mi nisu odgovorili. Neće biti borbe. Trebalo je da boksujem za titulu protiv Aleksandera. Mejvederov tim nije pokazao poštovanje, samo mi je trošio vreme. Želim sreću Majdani protiv Mejvedera", naveo je Kan.


Na ''Transfermarktu'' Gobeljićeva vrednost u stalnom porastu, ali on nema nameru da ide iz Zvezde! - Sportske.net\nProtiv Partizana će obeležiti i vredan jubilej?\nZvezda objavila cene karata za derbi - od 500 do 4.000Sve spremno za novi potpis na ''Marakani''! Samo da prođe derbi...Zvezda se pred derbi pohvalila novim rekordom, može li Partizan da prekine niz?Kakav je Tomaneov plan, koliko će još ostati u Zvezdi?Rodić otkrio zašto je Deki bio ljut: ''To mora da se eliminiše''!\nPred dolazak u Zvezdu iz Napretka, Gobeljićeva vrednost se na pomenutom sajtu procenjivala na 500.000 evra, a najnovija procena je da sada vredi dva miliona, što je ažurirano u oktobru, pa ako Zvezdin bek ovako nastavi, možda tokom proleća ta vrednost bude i veća, pogotovo što je sada i reprezentativac.\nMoramo biti maksimalno fokusirani iako imamo sada malo veću bodovnu prednost, gledamo samo sebe da u svakoj utakmici budemo još efikasniji jer samo tako možemo mnogo. Verujem da ćemo se na kraju sa našim navijačima radovati duploj kruni'', zaključio je Gobeljić, čiji ugovor sa Zvezdom ističe u junu 2022. godine.


Poziv za mlade iz Leskovca: strukturirani dijalog sa donosiocima odluka - Tim 42\nU periodu od septembra do novembra 2020. sproveli smo istraživanje potreba mladih u Leskovcu, kao i mapirali sve programe lokalnih ustanova namenjene mladima. U saradnji sa lokalnom Kancelarijom za mlade, prikupljene podatke iskoristićemo kao polaznu tačku za novi Lokalni akcioni plan za mlade.\nTokom decembra 2020 organizovaćemo po prvi put strukturirani dijalog mladih sa donosiocima odluka u Leskovcu. Ideja nam je da predstavimo rezultate ovih istraživanja i pokrenemo proces gde će mladi aktivno učestvovati u donošenju odluka koje ih se tiču na lokalu, biti pitani i uključivani u procese ne samo kao korisnici već pri kreiranju programa.\nAko si mlada osoba (15-30) iz Leskovca i okoline, pozivamo te da se prijaviš za učešće u ovom procesu. Proces podrazumeva:\nonlajn trening (putem Zoom platforme) gde ćeš imati priliku da se upoznaš sa ostalim učesnicima, da se dodatno informišeš o tome šta znači aktivno učešće mladih, koji su nivoi participacije, kao i da se pripremiš za sam sastanak.\nsastanak sa donosiocima odluka tokom decembra (u zavisnosti od epidemiološke situacije biće naknadno određen format sastanka)\nZa učešće u programu možeš se prijaviti popunjavanjem formulara na ovom linku. Prijave su otvorene do popune mesta, tako da te ohrabrujemo da požuriš.


VoA: Malo verovatno da SAD i saveznici odobre ruski zahtev\nBeta 18. decembra 2021. 18:25\nRusija ne treba da očekuje da će SAD i njeni saveznici pristati na njen nedavni zahtev za nizom „bezbednosnih garancija“, uključujući zabranu daljeg širenja NATO i prekid svih vojnih aktivnosti Alijanse u istočnoj Evropi, Kavkazu i centralnoj Aziji, saopštili su stručnjaci i američki zvaničnici, prenosi danas Glas Amerike (Voice of America – VoA).\nSAD i njeni saveznici u NATO-u su, medjutim, signalizirali da bi možda bili spremni da udju u pregovore sa Rusijom, posebno ako Kremlj pristane da smanji broj vojnika duž granice sa Ukrajinom, što je izazvalo zabrinutost zbog moguće invazije.\nSAD i NATO reagovali su na par nacrta sporazuma koje im je rusko ministarstvo spoljnih poslova predstavilo ranije ove nedelje, a zatim javno objavljeno u petak.\nNacrti, koji su pripremljeni bez konsultacija sa SAD i NATO, obavezali bi Alijansu da neće rasporedjivati dodatne trupe u zemljama koje već nisu imale snage NATO 1997. godine. To bi uključivalo bivše članice istočnoevropskog bloka kao što su Poljska, Madjarska, Češka, baltičke države i nekoliko drugih bivših sovjetskih republika.\nPredloženi sporazum bi takodje obavezao obe strane na ograničenja u razmeštanju raketa kratkog i srednjeg dometa i na vojne vežbe velikih razmera u blizini ruske granice.\nZvaničnici SAD i NATO-a su istakli da nacrti ne sadrže velike ustupke Rusije po pitanju zabrinutosti Alijanse, kao što su nivoi trupa u blizini Ukrajine i druge agresivne akcije Kremlja.\n„Jasno nam je da bi svaki dijalog sa Rusijom morao da se odvija na osnovu reciprociteta, da se bavi zabrinutošću NATO-a u vezi sa ruskim akcijama, da se zasniva na ključnim principima i temeljnim dokumentima evropske bezbednosti i da se odvija u konsultaciji sa evropskim partnerima NATO-a“, saopštio je NATO i dodao da ako Rusija preduzme konkretne korake za smanjenje tenzija, postoji spremnost na jačanju mera za izgradnju poverenja.\nStejt department je izneo sličan stav da su SAD voljne da razgovaraju sa Rusijom, ali je dodao da američka administracija neće pregovarati sa Rusijom o bezbednosti u Evropi bez prisutnih evropskih partnera.\nKako dodaje VoA, američke vlasti pripremaju odgovor na zahteve Rusije koje namerava da dostavi sledeće nedelje.\nTonga: Rasciscavanje rusevina posle cunamija


Bosanski kulturni centar Tuzlanskog kantona - Premijera predstave "Kuća bez vrata" u petak 24. septembra\nPretpremijera, koja je zatvorenog tipa, je 23. septembra, a prva repriza u subotu 25. septembra 2021. godine.\nPredstave se izvode u velikoj sali Bosanskog kulturnog centra Tuzlanskog kantona u Tuzli. Cijena ulaznice za premijeru i prvu reprizu je 10 KM, a sve dodatne informacije i rezervacije mogu se dobiti na telefon: 035 311 070 i direktno u Marketing službi BKC TK.\nNosilac projekta “Kuća bez vrata”, koji objedinjuje više događaja u okviru obilježavanja 10. godišnjice od smrti Nedžada Ibrišimovića je Bosanski kulturni centar TK, a koproducenti su JU Centar za kulturu i informisanje Banovići, JU BKC Živinice, UG Stara Škola i UG ToldArt. Pokrovitelji projekta su Ministarstvo za kulturu sport i mlade TK, Općina Banovići, Grad Živinice, Grad Tuzla, JP BH Pošta, a podršku realizaciji projekta su dali i Meli voda, te City Cars rent a car Tuzla.


Ksenija Prodanović\t 08.04.2021. 11:25h\nRusija planira da rasporedi na svom delu Arktika nuklearna torpeda koja su dizajnirana tako da neotkrivena pređu hiljade kilometara pre nego što se detoniraju u blizini obale neprijateljskih zemalja i tako izazovu ogroman radioaktivni cunami.\nSa svojim multi-megatonskim bojevim glavama, Posejdon 2M39 može da uništi ogromne delove obale i izazove radioaktivne talase koji bi zbrisali gradove i učinili iz nenaseljivim decenijama.\nSatelitska kompanija Maxar je američkom CNN-u prosledila fotografije koje ukazuju na to da Rusija testira svoj "torpedo apokalipse" na području Arktika te da tamo gradi značajnu vojnu infrastrukturu. Navodno, Rusija namerava da na području Arktika rasporedi svoje oružje "sudnjeg dana" idućeg leta.\nPosejdon radi tako da detonira na morskom dnu, nedaleko od obale neprijateljske zemlje i izazove cunami koji bi raširio smrtonosno zračenje po čitavoj obali i kilometrima u kopnenu, čineći svo to područje nenastanjivim, prenosi Zimo.\nList "Tajms of London" piše da je ruski predsednik Vladimir Putin želi da 2M39 budu u funkciji do leta 2022. godine i od ministra obrane je zatražio izveštaj o napretku testiranja u februaru, kao i da se nova testiranja očekuju do kraja godine.\nKada je Putin pre nekoliko godina najavio da Rusija radi na ovom torpedu, mnogi su odbacili tu ideju kao smešnu i pokušaj zastrašivanja Zapada, podseća Dejli mejl.\nMeđutim, kada je Moskva krenula sa preuređivanjem podmornica kako bi mogle da nose ogromne projektile, od ideje da je Posejdon "papirni tigar" se momentalno odustalo i sada su retki oni koji misle da je reč o mitu, mada ima onih koji i dalje sumnjaju u sposobnosti ovog oružja.\nOno što se sigurno zna je da je Posejdon - nazvan po grčkom bogu mora - najveći tropedo ikada sagrađen. Dug 20 metara i prečnika 2 metra, ovo oružje na daljinsko navođenje je 30 puta veće od standardnog torpeda i teži oko 100 tona.