Datum objave: 28.03.2007 10:08 | Autor: Intervjui\nPodgorica, (MINA) - Procesi pristupanja Evropskoj uniji (EU) i NATO paktu do kraja korespondiraju jedan sa drugim, i počivaju u velikoj mjeri na istim vrijednostima i standardima koje Crna Gora želi što brže i kvalitetnije da implementira.\nTo je ocijenio crnogorski ministar inostranih poslova Milan Roćen koji je komentarišući stavove da Crna Gora ne bi trebalo da postane članica NATO pakta, rekao da se radi o "pojedinačnim primjerima inspirisanim dnevnopolitičkim ili drugim potrebama, koji neće bitnije uticati na ostvarenje evroatlantskih ciljeva".\n"Suprotno uvriježenom mišljenju, NATO nije prije svega vojni savez, već alijansa demokratskih zemalja. To je ono što se malo zna u Crnoj Gori", kazao je on u intervjuu agenciji MINA.\nRoćen smatra da se u Crnoj Gori na NATO najčešće gleda stereotipno, još od hladnoratovskih vremena.\n"U Partnerstvo za mir i u NATO ne ulazi vojska, već država, i sve što dalje budemo u tom procesu, i što javnosti budu poznatiji benefiti od toga, mijenjaće se i predstava o NATO-u", kazao je Roćen.\nNavodeći da Crna Gora prvi put u svojoj istoriji formira sopstvenu diplomatsku mrežu, u modernom smislu, Roćen je rekao da je početak uspješan.\nOn je podsjetio da je Crna Gora već otvorila ambasade u svim državama nastalim na prostoru bivše Jugoslavije, kao i misije pri Ujedinjenim nacijama (UN), Evropskoj uniji (EU) i Organizaciji za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS) u Njujorku, Briselu i Beču.\nRoćen je dodao da je Crna Gora otvorila i ambasade u Vašingtonu, Parizu i Rimu, a u najskorije vrijeme i u Moskvi, Londonu i Berlinu. "Uskoro otvaramo Misiju pri UN u Ženevi, kao i misije pri NATO i Savjetu Evrope".\n"Namjeravamo da otvorimo 30 do 35 diplomatskih predstavništava. Pored navedenih to će biti i još jedan broj zemalja u susjedstvu i u Evropi, a u planu je i otvaranje Ambasade u Pekingu", rekao je Roćen.\nPrema njegovim riječima, dinamika otvaranja novih diplomatskih predstavništava zavisiće od stvarnih potreba i mogućnosti Crne Gore.\n"To je proces koji bi objektivno mogao biti zaokružen 2010 2012. godine", smatra Roćen.\nOn je rekao da će Crna Gora imati malu, racionalnu diplomatsku mrežu sa intencijom da bude moderna i efikasna diplomatija, u funkciji strateških ciljeva i savremenog razvoja Crne Gore.\n"Broj zaposlenih se razlikuje od predstavništva do predstavništva. Potpuno je prirodno da će u skladu sa našom evropskom orijentacijom Misija u Briselu biti najveća, i da će se stalno povećavati broj zaposlenih, koji će biti i iz drugih ministarstava, kako se budemo približavali konačnom cilju - članstvu u EU", kazao je on.\nRoćen je rekao da će predstavništva u većim svjetskim centrima biti brojnija od onih, u malim zemljama. "Kada su troškovi u pitanju, razlika je od zemlje do zemlje, i naravno zavisi od broja zaposlenih i od uslova i troškova života u određenoj zemlji".\n"Najveći su troškovi u prvoj fazi uspostavljanja diplomatske infrastrukture. Prema nekim procjenama troškovi jednog diplomatsko konzularnog predstavništva u zemlji EU ne bi trebalo da budu veći od 300 do 400 hiljada EUR godišnje", rekao je Roćen.\nOn je kazao da će se u vezi sa tim uklapati u uobičajene standarde za zemlje kao što je Crna Gora da se troškovi funkcionisanja ministarstva i diplomatske mreže kreću između 1,5 i 2 odsto godišnjeg državnog budžeta.\nRoćen je rekao da su glavni zadaci i prioriteti Ministarstva inostranih poslova u narednom periodu definisani spoljnopolitičkim ciljevima Crne Gore i da proizilaze iz evropske i evroatlantske strateške orijentacije države.\n"U glavnom fokusu će biti i regionalna saradnja, kao i jačanje odnosa sa ključnim svjetskim centrima kao što su Vašington, Moskva, Peking, Tokio", najavio je Roćen.\nPrema njegovim riječima, na unutrašnjem planu glavni zadaci će biti transformacija Ministarstva u modernu državnu instituciju, koja će odgovoriti tim strateškim ciljevima.\nRoćen je podsjetio da je nedavno Vlada Crne Gore usvojila novi Pravilnik o sistematizaciji Ministarstva, i da će u najskorije vrijeme biti zaokružena njegova organizaciona i kadrovska struktura.\n"Povukli smo iz skupštinske procedure Zakon o spoljnim poslovima, jer nam je cilj da se ovi poslovi normativno urede u skladu sa principima i vrijednostima razvijenih zemalja", kazao je Roćen.\nOn je ocijenio da, kad je u pitanju diplomatija, u Crnoj Gori se prema toj profesiji ljudi često odnose kao prema sportu. "Svi bi mogli biti najbolji selektori, i svi misle da bi u ovoj sferi najbolje mogli kadrovati".\nRoćen je naveo da je i u vrijeme SFRJ Crna Gora imala vrsne diplomate, kao što ih je imala i ima kroz razne državne aranžmane nakon raspada te zemlje, odnosno danas kada je nezavisna država.\n"Nažalost, najčešće Crna Gora u to doba nije imala mnogo koristi od svojih diplomata. Vjerovatno, ne zbog toga što oni to nijesu željeli, već što niko iz Crne Gore ništa od njih nije ni zahtijevao", ocijenio je Roćen.\nOn je rekao da su pored lojalnosti svojoj državi, za diplomatiju potrebni ljudi sa modernim znanjima, dobri komunikatori, dobri pregovarači, koji prije svega moraju znati šta su to strateški ciljevi i interesi zemlje koju predstavljaju i na koji način se u određenoj sredini ti interesi najbolje mogu zastupati i afirmisati.\nRoćen je kazao da u Crnoj Gori ima dosta iskusnih diplomata, i veliki broj mladih obrazovanih sposobnih ljudi koji su već prošli obuku u vodećim svjetskim školama i centrima.\n"Siguran sam da će taj spoj mladosti i iskustva biti na visini zadatka i odgovornosti koji stoji pred crnogorskom diplomatijom. Kada je ova profesija u pitanju, tvrdim da taj famozni nedostatak administrativnih kapaciteta ne stoji pred Crnom Gorom. Naprotiv", poručio je Roćen.\nUpitan kakav će biti status diplomata koji su predstavljali Crnu Goru u ambasadama bivše državne zajednice, a koji do sada nijesu riješili radni status, Roćen je kazao da je tek usvojen Pravilnik o sistematizaciji, i da uskoro predstoji kadrovsko ekipiranje Ministarstva na svim nivoima.\n"Ne dijelimo diplomate na one koji su bili, ili koji nijesu bili angažovani u vrijeme državne zajednice, već na one koji su profesionalci i koji znaju, ili ne znaju taj posao", kazao je Roćen.\nOn je naveo da je među tim diplomatama najveći broj ljudi od iskustva i znanja, čijih se usluga u Ministarstvu neće odreći.\n"To pitanje je potpuno nepotrebno ispolitizovano u javnosti, što zbog nestrpljenja pojedinaca, što zbog potrebe pojedinih medija da daju značaj određenim temama, koje one objektivno nemaju", zaključio je Roćen.


Vijest dana - datum: 2018-07-14 REPUBLIČKI ZAVOD ZA URBANIZAM I PROJEKTOVANJE ACA ĐUKANOVIĆA NAPRAVIO PLANSKI DOKUMENT ZA FIRMU „MN POWER“\nNenad Mićunović Za Branovog sinovca mijenjaju tok rijeke Porodična firma Nenada Mićunovića „MN Power” iz Podgorice treba da gradi dvije mini-hidroelektrane (mHE) na vodotoku Štitarička rijeka u opštini Mojkovac\nRepublički zavod za urbanizam i projektovanje (RZUP), u kojem je većinski akcionar Aco Đukanović, brat predsjednika Mila Đukanovića, napravio je planski dokument za porodičnu firmu Nenada Mićunovića, sinovca kontroverznog biznismena Branislava Brana Mićunovića. Radi se o nacrtu Lokalne studije lokacije Štitarička rijeka – Mojkovac, koji je pripremljen za kompaniju „MN Power“, ali koji još nije upućen na dalju proceduru zbog revizije.\nPrema podacima Mreže za istraživanje organizovanog kriminala i korupcije „Lupa“ i dnevnog lista „Dan“, obrađivač plana je planskim dokumentom omogućio i mijenjanje toka Štitaričke rijeke. Na strani 41 projektnog nacrta data je smjernica: „Prilikom projektovanja moguće je mjestimično izmjestiti postojeći vodotok, uz primjenu odgovarajućih tehničkih rješenja, a u cilju postizanja povoljnijih geometrijskih elemenata saobraćajnice“.\nPredstavnici Ministarstva održivog razvoja i turizma – Savjeta za reviziju planskih dokumenata pripremili su početkom juna ove godine reviziju tog planskog dokumenta RZUP-a i tražili da se u njemu naprave određene izmjene. Na predmetnu smjernicu sa strane 41 konstatovali su: „Na osnovu toga je potrebno predvidjeti smjernice – uslove za regulaciju rijeke na potrebnim mjestima, naročito MZŠ 2, koja ulazi u korito rijeke“.\nRevizori ministarstva navode i da nije jasan detalj u planskom dokumentu na strani 29, koji glasi: „Prilikom izrade glavnog projekta i elaborata o eksproprijaciji biće izvršena detaljna identifikacija katastarskih parcela, od kojih su formirane urbanističke parcele i kroz koje prolazi trasa derivacionog cjevovoda i ostalih sadržaja“. Iz ministarstva navode da se glavni projekat radi nakon urađene eksproprijacije i urbanističko-tehničkih uslova (UTU), gdje su već definisane katastarske parcele koje ulaze u zahvat UTU.\nRevizori Ministarstva održivog razvoja i turizma brinu se i da u nacrtu studije lokacije Štitarička rijeka bude zaštićena od zagađenja, ali i da se područje zahvaćeno tim planom zaštiti od požara. Tako su RZUP-u dali smjernicu: „U opisu se ne navode sve karakteristike glavnih transformatora u maloj hidroelektrani (mHE). Obrađivač bi morao da definiše vrstu transformatora (uljni ili suvi) i pri tome bi morao da ima u vidu da je uobičajeno da se za mHE koriste suvi transformatori zbog mogućeg zagađenja vodotoka i prevencije požara većih razmjera“.\nRevizori navode i da u dokumentu RZUP-a nije prikazano postojeće stanje korišćenja površina, tako da se isto ne može uporediti sa planiranom namjenom, te samim tim u LSL „Štitarička rijeka“ nije naglašena potreba da se ispoštuje norma Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Radi se o normi vezanoj za plaćanje nadoknade, koja glasi: „U cilju zaštite poljoprivrednog zemljišta, u slučaju njegovog privremenog korišćenja za nepoljoprivredne svrhe i promjene namjene obradivog poljoprivrednog zemljišta, plaća se naknada, ako ovim zakonom nije drugačije određeno“. Dodaju da je u nacrtu plana potrebno tabelarno prikazati i postojeću namjenu površina i navedenu zakonsku normu.\nPorodična firma Nenada Mićunovića „MN Power” iz Podgorice treba da gradi dvije mini-hidroelektrane (mHE) na vodotoku Štitarica u opštini Mojkovac. Radi se o kompaniji koja je u posao izgradnje dvije mHE ušla kao dio konzorcijuma „Štitarica“, koji čine još firme „Viner Co“ iz Danilovgrada i „National Electric Power Company“ iz Surdulice.\nKao osnivač i izvršni direktor firme „MN Power“ vodi se Dragana Mićunović, supruga Nenada Mićunovića. Prema podacima Centralnog registra privrednih subjekata, ta firma osnovana je 8. decembra 2014. godine, za djelatnost proizvodnje električne energije.\nVlada Crne Gore je na jednoj od sjednica usvojila izvještaj o sprovedenom postupku javnog nadmetanja za davanje koncesija za izgradnju mHE na Štitaričkoj rijeci, kao i ugovor o koncesiji za izgradnju na tom vodotoku. Na dan potpisivanja ugovora konzorcijum je bio dužan da dostavi bankarsku garanciju za izvršenje obaveza iz prve faze u iznosu od 100 hiljada eura i sa rokom važenja do 15 mjeseci od datuma potpisivanja.\nDali bankarsku garanciju\nMićunović je ranije za „Dan“ kazao da su oni prva firma koja je dala bankarsku garanciju za potpisivanje ovakvog ugovora.\n– To pokazuje našu ozbiljnost, jer niko dosad nije davao garanciju na dan potpisivanja ugovora. Firme koje su se do sada bavile ovim poslom nijesu imale iskustva sa mHE, dok mi u konzorcijumu imamo firmu koja ima iskustva s energetskim objektima – rekao je ranije Mićunović.


Stranci u RS ulažu milijarde Forum Današnji postovi Forum Akcije Označi Sve Forume Kao Pročitane Brzi Linkovi Administracija foruma\nAko ste zaboravili lozinku, kliknite OVDE :) Zapamti Forum Opšti Forumi Ex-Yu i Dijaspora BiH Stranci u RS ulažu milijarde + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu Prikaz rezultata 1 do 1 od 1\nStranci u RS ulažu milijardeOva tema je vezana za Stranci u RS ulažu milijarde pod forumom BiH, i deo je foruma Ex-Yu i Dijaspora Opcije Teme Pošalji stranicu e-mailom… Prati ovu temu… Prikaz Linearni Mod Pređi na Hibridni Mod Pređi na prikaz u nizu Black Predator Član odFeb 2010 Postova 15.017 Dodatne Informacije Hvala 52 Pohvaljen/a: 690 #1 Stranci u RS ulažu milijarde\n12-07-2012 08:28 Stranci u RS ulažu milijarde Izvor: Novosti.rs U VREME svetske ekonomske krize, Republika Srpska, po već potpisanim ugovorima o privrednoj saradnji, očekuje strane investicije veće od dve milijarde maraka! Najznačajnija su ulaganja ruskih kompanija u energetiku i naftnu industriju, ali veoma ambiciozne privredne planove u Srpskoj imaju i kineske, nemačke, izraelske, pa čak i egipatske kompanije. Ruska kompanija „Njeftegazinkor“, koja je privatizovala Rafineriju nafte Brod, Rafineriju ulja u Modriči i lanac benzinskih pumpi „Petrol“, ove godine će u ova tri preduzeća uložiti oko 120 miliona evra. To je deo investicije od 730 miliona evra, koja će, kako je potvrdila uprava ove kompanije, biti realizovana do 2016. godine. Kompanija „Komsar enerdži“, čiji je vlasnik ruski biznismen Rašid Serdarov, namerava da uloži 700 miliona evra u izgradnju nove termoelektrane „Ugljevik tri“. Planirano je da se ovaj elektroenergetski objekat u rad pusti 2014. godine, a zapošljavaće 800 radnika. Najavili su i milionska ulaganja u gradnju hidroelektrane „Mrsovo“ na reci Lim i fabrike peleta u Han Pijesku. Kad je reč o ruskim investicijama, posebno su velika očekivanja Vlade RS od gradnje kraka gasovoda „Južnog toka“ kroz RS. Taj projekat je snažno podržao ruski predsednik Vladimir Putin i uprava ruskog energetskog giganta „Gasproma“, a Vlada ga je proglasila nacionalnim i strateškim. Ministar industrije, energetike i rudarstva RS Željko Kovačević rekao je „Novostima“ da je Srpska na veoma dobrom putu da izgradi stabilan, profitabilan i siguran energetski sistem. - Ukupne investicije u energetiku biće snažan motor razvoja cele privrede Srpske - kazao je Kovačević. I preduzeće „Jadran naftagas“ zajednička kompanija Srbije i Rusije već je uložila milione u istraživanje nafte i gasa u Srpskoj, a investicija bi u najboljem slučaju mogla dostići 315 miliona dolara. Vlada RS, Kineska razvojna banka i energetska kompanija „EFT grupa“ potpisali su ugovor o kreditiranju gradnje TE „Stanari“. Projekat, čija je ukupna vrednost 550 miliona evra, osim izgradnje TE podrazumeva i ulaganja u povećanje kapaciteta Rudnika „Stanari“. U Srpskoj su ambiciozni i planovi izgradnje malih hidroelektrana, a reč je o investicijama austrijske i slovenačke kompanije, koje već grade male hidroelektrane na reci Ugar. Planirane su i značajne investicije u gradnju sistema hidroelektrana „Gornja Drina“, „Srednja Drina“ i na reci Bosni. Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva RS potpisalo je ugovor sa preduzećem „Privredni preporod“, čiji je vlasnik ruski milioner Oleg Burlakov, o dodeli koncesije za korišćenje mrkog uglja i bentonita na ležištu „Lješljani“ u Novom Gradu. Projekat je vredan 23,5 miliona KM i predviđa zapošljavanje oko 150 radnika. Osim ruskih i kineskih investicija, za ulaganja u Srpsku zainteresovane su i izraelske, poljske, nemačke, austrijske kompanije. Izraelci planiraju investicije u oblasti poljoprivrede i vodosnabdevanja, Poljaci u železnice, Nemci u energetiku. Odgovor sa citatom + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu « Prethodna tema


Puna podrška Velike Britanije u svim oblastima od zajedničkog interesa | Aktuelno\nPuna podrška Velike Britanije u svim oblastima od zajedničkog interesa\nDodatno naglašavaju da je Mejkok iskazao veliko zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom i naglasio da oružane snage Velike Britanije daju punu podršku daljem razvoju saradnje u svim oblastima od zajedničkog interesa\nNačelnik Generalštaba Vojske Crne Gore (VCG) Milutin Đurović, sastao se sa izaslanikom odbrane Velike Britanije u Crnoj Gori potpukovnikom Kristoferom Mejkokom. Đurović je naglasio da je zadovoljan saradnjom oružanih snaga dvije zemlje, naročito u oblastima sajber odbrane, realizacije zajedničkih vježbi, traganja, spašavanja i pomorske sigurnosti, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nKako je saopšteno, Đurović je posebno iskazao spremnost VCG za dodatno intenziviranje saradnje, te dodao da se nada da će sve aktivnosti iz Plana bilateralne saradnje za ovu godinu biti realizovane, uprkos ograničenjima koja su uzrokovana pandemijom koronavirusa.\n“Vršilac dužnosti direktora Direktorata za logistiku Veljko Mališić koji je prisustvovao sastanku, naglasio je zainteresovanost Ministarstva odbrane za razvoj saradnje u opremanju i modernizaciji Mornarice, imajući u vidu bogato iskustvo i kapacitete Kraljevske mornarice Velike Britanije”, navode u saopštenju.\nDodatno naglašavaju da je Mejkok iskazao veliko zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom i naglasio da oružane snage Velike Britanije daju punu podršku daljem razvoju saradnje u svim oblastima od zajedničkog interesa.\n“Izaslanik odbrane Velike Britanije sastao se i sa komandantom Mornarice Vojske Crne Gore Goranom Đurkovićem. Sagovornici su istakli odličnu bilateralnu saradnju i razgovarali o njenom daljem razvoju, kako bi zajednički doprinijeli sigurnijem ambijentu na moru i održavanju bezbjedne plovidbe”, zaključuju iz ministarstva.


Saša Đorđević je novi ambasador Tesla brenda | PC Press\nSaša Đorđević je novi ambasador Tesla brenda\n7. juni 2018. 10. juni 2018. Aleksandar Mirković\nSaša Đorđević, legenda srpske košarke i aktuelni selektor košarkaške reprezentacije Srbije, Saša Đorđević, postao zvanični ambasador brenda Tesla. Ovo partnerstvo simbolizuje opredeljenje kompanije Comtrade i brenda Tesla da zastupaju neprolazne sportske i životne vrednosti kao što su posvećenost ostvarenju ciljeva, odlučnost u prevazilaženju prepreka, snažna vera u uspeh, pažljivo negovanje timskog duha i neprestano usavršavanje.\nU svojoj bogatoj sportskoj karijeri, Aleksandar Ðorđević je postizao podvige koji su često prevazilazili očekivanja javnosti i doneli mu zasluženi epitet vođe. Ostao je upamćen kao jedan od najboljih evropskih plejmejkera, a pobednički duh ga nije napustio ni po završetku karijere i zbog toga danas važi za vrhunskog selektora i jednog od najistaknutijih motivatora u evropskoj košarci. Sa Ðorđevićem na mestu selektora, Srbija je postala jedina evropska reprezentacija koja je uspela da bude aktuelni vicešampion na Svetskom prvenstvu, Olimpijskim igrama i Evropskom prvenstvu.\nSaša Đorđević je veliki šampion i jedan od retkih košarkaša koji su uspeli da ostvare dve uspešne karijere, kao igrač i kao trener. Njegova posvećenost radu, razumevanje potreba tima, upornost u ostvarivanju svojih zamisli, hrabrost da prihvati odgovornost i, iznad svega, pobednički mentalitet, vrednosti su na kojima počiva i brend Tesla, a koje želimo i dalje da razvijamo i promovišemo kroz strateška parterstva.\n“Zahvaljujući igračima kao što je Saša Đorđević, nastala je izreka da se fudbal igra nogom, a košarka glavom. Saša je, naravno, uvek igrao i srcem, i to ga je vodilo pravim izborima i preuzimanju odgovornost onda kada je najpotrebnije. Neprestana izgradnja liderskih sposobnosti, posvećenost jačanju timskog duha, kao i snažna vera u uspeh, danas ga čine jednim od najsnažnijih pokretača i lidera u evropskoj košarci, a nama, kao ljubiteljima sporta, predstavljaju veliku inspiraciju u radu.” izjavio je Nebojša Uskoković, generalni manager kompanije Comtrade Distribution.\nSaša Đorđević – idealni partner brenda Tesla\n← Pametne igračke za decu koje se lako hakuju


Vladan Glišić - Dnevni list Danas\nPočetna » Vladan Glišić\nVerovao sam da prostor koji postoji u političkoj javnosti, za državno-odgovornu opoziciju, Aleksandar Šapić želi da popuni i da će ga ta ambicija voditi.\nPiše: Mirjana R. Milenković 8. 5. 2021.\nDanas (četvrtak) se razgovorima sa poslaničkim grupama Ujedinjena dolina SDA Sandžaka i Stranka pravde i pomirenja i Ujedinjena seljačka stranka završavaju pripremne konsultacije poslanika Evropskog paralementa sa predstavnicima poslaničkih grupa u Skupštini Srbije u vezi međustranačkog dijaloga za poboljšanje izbornih uslova.\nPiše: Lidija Valtner 22. 4. 2021.\nPredstavnici nekoliko udruženja građana koji se protive tome da kompanija „Rio Tinto“ izgradi rudnik litijuma u okolini Loznice predali su juče Ani Brnabić, premijerki Srbije peticiju kojom se traži obustava svih aktivnosti na tom projektu.\nPiše: G. V. 4. 3. 2021.\nPredsednica Vlade Ana Brnabić izjavila je danas u Skupštini Srbije da će najviše pažnje biti posvećeno zaštiti životne sredine u eventualnom sprovođenju investicije kompanije „Rio tinto“ u Loznici.\nSrpska stranka Zavetnici i samostalni narodni poslanik i član Predsedništva Narodne mreže Vladan Glišić potpisali su danas protokol o saradnji te dve organizacije.\nGlišić: Poziv Vučića Srbima da glasaju na izborima na Kosovu ispunjen frazama\nSamostalni poslanik Vladan Glišić ocenio je danas da predsednik Srbije Aleksandar Vučić iznosi „fraze“ kada poziva Srbe na Kosovu i Metohiji da izađu na tamošnje izbore i napominje da je položaj Srba sve gori.\nPiše: Aleksandra Popović - M. R. M. 11. 2. 2021.\nGlišić: Jasno je da Vučić ima poslednju reč\n„Ivica Dačić na osnovu funkcije predsednika Skupštine nadležan je za sprovođenje dijaloga vlasti i opozicije o izbornim uslovima, baš onako kako je to do nedavno bila Maja Gojković, bivša predsednica parlamenta.\nPiše: Mirjana R. Milenković 27. 12. 2020.\nPiše: Mirjana R. Milenković 2. 12. 2020.\nPukotina na fasadi režima\nMoćne, monolitne vlasti, čovek često doživljava kao zid pred kojim je nemoćan.\nPiše: Vladan Glišić 17. 11. 2020.\nAko se pitanje Kosova i Metohije iznese pred novi saziv Narodne skupštine Srbije, kao što je poručio predsednik države Aleksandar Vučić iz Brisela, jedini poslanik koji bi mogao da kritikuje ovaj sporazum je Vladan Glišić koji će u parlamentu nastupati samostalno nakon što je napustio Srpski patriotski savez Aleksandra Šapića.\nPiše: Aleksandra Popović 9. 9. 2020.\nGlišić: Biću samostalni poslanik\nPosle razlaza sa Aleksandrom Šapićem i Srpskim patriotskim savezom (SPAS), na čijoj je listi učestvovao na izborima, Vladan Glišić najavljuje da će u novom sazivu Skupštne Srbije biti samostalni poslanik.\nPiše: Mirjana R. Milenković 24. 7. 2020.\nŠapić predstavio kandidate SPAS-a za predstojeće izbore\nPredsednik Srpskog patriotskog saveza (SPAS) Aleksandar Šapić predstavio je danas kandidate koji će se naći na listi SPAS-a na predstojećim izborima, a među kandidatima su nekadašnji generalni direktor i glavni urednik „Večernjih novosti“ Ratko Dmitrović, bivša poslanica Marina Raguš i jedan od osnivača Dveri Vladan Glišić.


Povodom pojave veće količine životinjskog otpada na obali Lima u naselju Nedakusi, načelnik Komunalne policije, Dušan Drašković, kazao je da su nadležne ekipe blagovremeno izašle na teren, ali da istragom nijesu utvrdile počinioca tog djela.\nDrašković je za Radio Bijelo Polje izjavio da su po prijavi Ribilovnog društva “Sinjavac” obišli lokaciju gdje je prema njihovim navodima bačen otpad, a potom obavijestili ekološku i veterinarsku inspekciju.\n“Inspektori su izašli na teren, preduzeli mjere i radnje iz svojih nadležnosti, ali nijesu uspjeli da utvrde počinioca”, istakao je Drašković.\nNa drugoj strani, u saopštenju Uprave za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove dostavljenom našoj medijskoj kući, navodi se da je prilikom istrage utvrđeno da je na pomenutoj lokaciji, na nasipu i 50 metara od vodotoka, izbačen klanični otpad živine - noge, perje, unutrašnji organi, u količini koja odgovara oko 50 zaklanih tovnih piladi.\n“Veterinarski inspektor, kao i predstavnici Uprave policije, obišli su objekte registrovane farme za tov i klanje piladi, jedine koje postoje u blizini te lokacije. Obilaskom i kontrolom linije klanja i dokumentacije koja se odnosi na odlaganje nusproizvoda u skladu sa propisima, utvrđeno je da otpad ne potiče iz ovih objekata. Sa druge strane, količina zatečenog otpada upućuje da je najvjerovatnije riječ o otpadu od klanja koje je obavljeno u domaćinstvu i koji je odložen na obalu Lima od strane nesavjesnog pojedinca. S obzirom na to da u neposrednoj blizini nema ni privatnih stambenih objekata koji bi mogli biti predmet kontrole, istraga tokom jučerašnjeg dana nije dala rezultat”, saopštili su iz Uprave za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove.\nDodaju, da je u otkrivanju počinioca otežavajuća okolnost i to što kamere postavljene na najbližoj živinarskoj farmi nijesu u funkciji više od mjesec.\n“Očekujemo da će policija nastaviti istragu povodom ovog slučaja, ali istovremeno pozivamo i građane i civilni sektor da, ukoliko neko ima saznanja ili sumnju koja može da pomogne u pronalaženju nesavjesnog počinioca, da informacije saopšti policiji”, kažu u Upravi za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove.\nInače, životinjski otpad sa obale Lima uklonjen je pod nadzorom veterinarskog inspektora, odvežen na deponiju Dobrakovo i neškodljivo zbrinut od strane opštinskog komunalnog preduzeća, podsjetio je načelnik bjelopoljske Komunalne policije, Dušan Drašković.\nOn je uputio apel građanima i privrednim organizacijama da ne odlažu otpad na oblama rijeke Lim, te poručio da će službenici Komunalne policije redovno obilaziti obale rijeka u cilju sprečavanja ovih negativnih pojava.


O Partnerima – Simraes\nKosovska fondacija za otvoreno društvo (KFOS) je lokalna nevladina organizacija i članica Fondacije za otvoreno društvo, koja ima za cilj izgradnju aktivnih i tolerantnih demokratija, čije su vlasti odgovorne pred svojim građanima.\nNjena vizija je i dalje zasnovana na tri glavna koncepta: individualna sloboda na osnovu vladavine prava, mogućnost uz odgovornost i potpuna ravnopravnost za sve. Fondacija podržava lokalne inicijative za formiranje javnih politika kojima se omogućava veća pravda u političkim, socijalnim, pravnim i ekonomskim sistemima i kako bi se zaštitila osnovna prava.\nFondacija radi sa vladom i civilnim društvom na jačanju kapaciteta, poboljšanju sprovođenja postojećih politika i razvoju novih strateških smerova\nKosovski centar za obrazovanje (KEC)\nKosovski centar za obrazovanje (KEC) je nevladina organizacija koju je 2000. godine osnovala Kosovska fondacija za otvoreno društvo (KFOS) sa idejom pružanja programa obuke za prosvetne radnike. Ovo i dalje čini značajan deo delatnosti organizacije, ali je KEC sproveo i na desetine drugih projekata u oblasti poboljšanja kvaliteta obrazovanja, ljudskih prava i istraživanja.\nKEC ima širok spektar domaćih i međunarodnih partnera, koji čine nevladine organizacije, konsultantske kompanije, razvojne agencije i državne institucije. Od 2004. u okviru organizacije deluje škola “Mileniumi i Tretë”, koja vrši svoju delatnost na nivou osnovnog i srednjeg obrazovanja.\nBalkan Sunflowers Kosova:\nBalkan Sunflowers Kosova je nevladino i neprofitabilno udruženje sa sledećim ciljevima:\nPoboljšanje obrazovnog, socijalnog, psihološkog, zdravstvenog, emotivnog i intelektualnog razvoja dece i mladih, porodica i njihovih zajednica.\nZagovaranje i posredovanje o ljudskim pravima marginalizovanih grupa.\nPromena i podrška pozitivnom jačanju zajednice kroz istraživanja, zagovaranje, obuku, mentorisanje, voluntarizam i inovativni razvoj programa.\nMisija: Balkan Sunflowers\nBethany Christian Services na Kosovu se obavezuje na senzibilizaciju društva u pogledu poštovanja ljudskih prava, popunjavanje socijalnih i obrazovnih potreba ljudi sa potrebama, a u cilju razvoja i poboljšanja života pojedinca i zajednice kao celine.\nUspostavljanje osnova u funkciji društva sa velikim demokratskim vrednostima, spremnog na oživljavanje i poštovanje ljudskih prava, a u cilju sveopštog društvenog razvoja.\nOrganizacija je usredsređena na aktivnosti koje se odnose na romsku, aškalijsku i egipćansku zajednicu na Kosovu i koja svoje aktivnosti sprovodi u saradnji sa obrazovnim institucijama: MONT, OUO, školama i samom zajednicom. NVK sarađuje i sa drugim organizacijama kako bi pomogla Romima u drugim oblastima kao što su zdravstvo, socijalna pomoć, u ulozi posrednika između odgovarajućih ustanova i pripadnika zajednice.\nNVK je intenzivno delovao u oblasti obrazovanja promovišući ljudska prava, dečija prava, saradnju sa institucijama, saradnju sa roditeljima, ženom i decom i sprovodeći aktivnosti za poboljšanje položaja dece u obrazovanju.\nRADC se usredsređuje na:\nZagovaranje za pitanja od interesa u vezi sa ocenom potreba ovih numeričkih manjina i mreža sa drugim zainteresovanim partnerima za poboljšanje statusa romske, aškalijske i egipćanske zajednice uopšteno.\nObrazovanje i podizanje svesti javnosti i javne uprave u vezi određenih pitanja ljudskih prava, a posebno romske, aškalijske i egipćanske zajednice kroz predavanja i diskusije u javnim, neprofitnim, privatnim i akademskim institucijama; kampanja i podizanja svesti javnosti preko tradicionalnih i društvenih medija.\nSHL-Kosovo je nevladina organizacija koja radi sa mladima i osnovana je 2008. uz podršku nemačke fondacije “Stiftung Schueler HelfenLeben” (SHL) sa sedištem u Berlinu, Nemačka. Kako bi se omogućili sastanci mladih, SHL Nemačka je 2004. osnovala Omladinski centar u Orahovcu.\nProgram u sebi sadrži redovne aktivnosti omladinskog centra, kao što su jezik, aktivnost tokom slobodnog vremena i korišćenje prostora za druženje sa prijateljima i za igru. Štaviše, postoje određena druga sredstva kojima se mladi u centru pripremaju za prijavljivanje na radno mesto, a takođe im je ponuđena pomoć i u potrazi za poslom i usmeravanja u karijeri.\n“Syri i Vizionit” ima za cilj promovisane lokalne demokratije i učešće građana na Kosovu. U svojim stalnim naporima za demokratsku praksu “Syri i Vizionit” posebnu pažnju posvećuje promovisanu dobrog upravljanja, transparentnosti i učešću u raznim sferama civilnog društva.\nPodrška zajednicama kroz: informisanje, zagovaranje, podizanje svesti i podizanje kapaciteta pojedinaca, neformalnih grupa, organizacija, institucija, donatora i mreža.


"Bolji sam od Lebrona i Džordana, ja sam Isus" VIDEO\nNekdašnji NBA košarkaš Delonte Vest uhapšen je prošle nedelje, a policajci su izjavili da se tom prilikom drao i lupao po vratima policijske stanice. Na snimku koji su objavili američki mediji vidi se Vestovo hapšenje i čuju njegove psovke i… »\nHot sport pre 37 minuta\nPrvi operativac Varezea podneo ostavku zbog Luisa Skole: Dva generalna direktora u jednom klubu je previše\nOstanak Argentinca napravio konfuziju u upravi italijanskog kolektiva. U septembru je Vareze ojavio da je legendarni argentinski košarkaš Luis Skola neposredno po objavljivanju kraja igračke karijere u 42. godini prihvatio da bude generalni direktor… »\nDanilo Anđušić: Spremamo se za Zvezdinu čvrstu odbranu, Monako ima kvalitet da iznenadi u Evroligi\n“Nikola Kalinić me iskreno prijatno iznenadio kada je potpisao za Zvezdu. U prajmu je karijere, siguran sam da su ga hteli najveći evropski klubovi, ali mi je jako drago što je napravio takvu odluku“, kaže srpski šuter za Mozzart Sport. Prvi… »\nN1 Info pre 7 minuta\nSrbija danas pre 2 minuta\nIgrao u kvalifikacijama za Mundobaslet. Košarkaš Mikaile Tmušić, postao je prvi Srbin koji je zaigrao za reprezentaciju takozvanog Kosova. Tmušić koji je rodom iz Peći već godinama igra u ligi na teritoriji južne srpske pokrajine, a odnedavno je… »\nStamenković: Mnogi ugostitelji su sami prestali da rade u 22.00\nRTV pre 31 minutajoš 8 povezanih


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Posao za srpske medicinare u Nemačkoj\nOglas za zapošljavanje 250 radnika iz Srbije za zdravstvenu negu u bolnicama u Nemačkoj NSZ je objavila u februaru, a rok za slanje prijava bio je 5. mart. Kako navode u NSZ, na konkurs se prijavilo 550 zainteresovanih, koji su imali odgovarajuću dokumentaciju.\nDo sada je 75 kandidata završilo petodnevnu obuku za život i rad u Nemačkoj, a očekuje se da uskoro počne obuka i za ostalih 35 radnika. Pripremu radi Nemačka organizacija za tehničku saradnju (GIZ) i Nemačka služba za zapošljavanje, a radnici bi trebalo da tokom leta otputuju u Nemačku.\nOglas za zapošljavanje radnika je objavljen u skladu sa Sporazumom o posredovanju i privremenom zapošljavanju radnika, državljana Srbije, u Nemačkoj, koji je potpisan u januaru ove godine.\nTražili su se radnici koji imaju završenu srednju medicinsku školu, i to medicinska sestra-tehničar opšteg ili pedijatrijskog smera, i koji imaju položen stručni ispit.\nOd kandidata se očekuje poznavanje nemačkog jezika na elementarnom nivou, a prednost su imali oni kandidati koji bolje poznaju taj jezik i imaju radno iskustvo u struci.\nUslov za učešće na konkursu bio je da su kandidati prijavljeni na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje u statusu nezaposlenog lica. Radni odnos u Nemačkoj će biti zasnovan na određeno vreme na poziciji asistenta za zdravstvenu negu do nostrifikacije diplome za zdravstvenog radnika.\nPosle nostrifikacije diplome, najkasnije u roku od 12 meseci, radni odnos će moći da se ugovori i na neodređeno vreme. Početna bruto plata iznosiće 1.900 evra do priznavanja diplome za zdravstvenog radnika.


“Nisam se povukao niotkuda. Ja sam i dalje predsednik DPS-a, završio sam mandat premijera, ne prvi, nego sedmi i odlučio da se, iz meni znanih razloga, ne kandidajem za osmi. Nema nikakvog povlačenja i nema potrebe ni za kakvom misterijom i neodgovornim pretpostavkama”, pojasnio je Đukanović.\nUveren je da je za mandatara predložio čoveka koji, kako smatra, može da taj posao obavlja “ne manje kvalitetno nego što je on to radio”.\n“U uverenju sam da će se u narednom periodu potvrditi ispravnost takve odluke”, poručio je Đukanović.\nOn je kazao da u ovom trenutku nema nikakvih planova, sem da se dobro odmori i naspava. Upitan zašto odlučuje da se ne kandiduje za osmi mandat, on je odgovorio da je Crna Gora na nekoliko meseci od formalizacije članstva u NATO i bilo bi, kako smatra, neodgovorno prema onima koji treba da se pripreme za četvorogodišnje vršenje izvršne vlasti, da on započne osmi mandat.\n“Čini mi se da je to to. Zbog tih nekoliko meseci ulaziti u osmi mandat da bih se posle par meseci povlačio, kakvih je predloga bilo, bilo bi neodgovorno prema onima koji treba da se pripreme za četvorogodišnje vršenje izvršne vlasti”, ocenio je Đukanović.\n“Ne bih želeo da potcenim složenost trenutka ali mislim da pored složenosti ovaj trenutak nudi i dokaze. Crna Gora je obnovila nezavisnost, znala je zašto to želi, napravila zaokret ka evropskom sistemu vrednosti, napravila odličan posao i dobila poziv za NATO”, rekao je Đukanović.\nZamoljen da prokomentariše ocene dela javnosti da je pokušaj terorističkog napada montiran proces, kazao da se plaši da je u pitanju praksa koja je uzela maha ne samo u crnogorskoj javnosti, nego i u regionu.\nPrema njegovim rečima, tragične cene takve prakse, nažalost, su već viđene u Srbiji.\n“To je posledica nedovoljne profesionalnosti i odgovornosti jednog dela javnosti koja bi morala biti sa dodatnim senzibilitetom i odgovornošću, imajući u vidu iskušenja kroz koja regiona prolazi”, smatra Đukanović,\nOn je precizirao da, prije svega, misli na ulogu medija koji, nažalost, vrlo često, namerno ili nenamerno, stavljaju sebe u ulogu pomagača organizatora kriminalnih dela.\n“Ukoliko neko pronađe da nasuprot oficijalnih ocjna državnih organa Crne Gore i Srbije i dalje priča priču o konobarima, kuvarima i ostalima, pokušavajući da na taj način karikira ono što su nalazi nadležnih organa, znao on to ili ne, želio da vidi ili ne, on sebe objektivno svrstava na poziciju pomagača izvršioca najgnusnijih terorističkih akata”, saopštio je Đukanović.\nĐukanović o učlanjenju Crne Gore u NATO: Možda i najvažnija odluka u novijoj istoriji


Vi ste ovde: Početna Aktivnosti Vesti Gostovanje Gorana Ilića u emisiji Upitnik Radio televizije Srbije\nDatum: 07 mart 2018\nDa li nam je i zbog čega potrebna promena Ustava najavljena za ovu godinu? Šta je suština predloga Ustavnih amandmana u oblasti pravosuđa?\nDa li je deo stručne javnosti opravdano zabrinut da će predložena rešenja, kako tvrde, omogućiti kontrolu izvršne vlasti nad pravosuđem i dodatno ispolitizovati sudstvo? U kojim segmentima bi Ustav donet 2006. godine još trebalo da se menja? Da li je realan i opravdan plan da se izbriše preambula o Kosovu i Metohiji i kakve bi bile posledice tog akta? Da li je moguće ostvariti neophodni konsenzus u društvu i Skupštini Republike Srbije za ustavne promene?\nU emisiji su gostovali: Čedomir Backović, pomoćnik ministra pravde, Milan Marinović, predsednik Udruženja prekršajnih sudija i dr Bogoljub Milosavljević, profesor ustavnog i upravnog prava na Univerzitetu Union.


Učenici i studenti koji su stigli iz italije negativni na virus korona - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Učenici i studenti koji su stigli iz italije negativni na virus korona\n30. Marta 2020. Istinito121Leave a Comment on Učenici i studenti koji su stigli iz italije negativni na virus korona\nTestovi svih 32 učenika i studenata iz Republike Srpske, koji su u Lukavicu stigli iz Italije, negativni su na virus korona, potvrdio je Srni načelnik opštine Istočno Novo Sarajevo Ljubiša Ćosić.\n– Stigli su nam rezultati sa Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske, svi su negativni, s tim što je jedan momak smješten u Bolnicu `Srbija` zbog drugih zdravstvenih problema, ali je prvi test i kod njega pokazao da je negativan – rekao je Ćosić.\nOn je naveo da učenici i studenti neće biti prebačeni u lokalne zajednice, kako je ranije bilo planirano, nego će i narednih 11 dana provesti u izolaciji u hotelu “Topeks” u Istočnom Novom Sarajevu gdje imaju adekvatnu zdravstvenu zaštitu i neophodan medicinski tretman.\n– Prema instrukcijama Republičkog štaba za vanredne situacije, mi ćemo njih ipak zadržati ovdje zbog toga što je dio njih maloljetan, pa bi u lokalnim zajednicama za njih trebalo praviti posebne karantine. Da ne bismo komplikovali, oni će ostati ovdje do kraja četrnaestodnevne izolacije – objasnio je Ćosić.\nĆosić je najavio za sutra u 11 časova konferenciju za medije na kojoj će govoriti o epidemiološkoj situaciji u opštini, mjerama zaštite od širenja epidemije virusa korona i zdravstvenom stanju učenika i studenata koji su u petak, 27. marta, doputovali avionom iz Italije.


Dosije Rudnica « Srpski Forum\nPosted on 30. januara 2015. Updated on 30. januara 2015.\ntekst: Ivan E. - Zorica T\n– Masovna grobnica u Rudnici prva je masovna grobnica na teritoriji Srbije otkrivena nakon okončanja\nmandata MKSJ da sprovodi istrage o zločinima u bivšoj Jugoslaviji.\nTri masovne grobnice sa telima 889 kosovskih Albanaca,1 mahom civila, otkrivene su u proleće 2001. godine na tri lokacije u Srbiji – u beogradskom predgrađu Batajnica, u Petrovom Selu (istočna Srbija) i pored jezera Perućac (zapadna Srbija). MKSJ je u predmetima Šainović i dr. i Đorđević utvrdio činjenice o okolnostima ubistava većine civila čiji su posmrtni ostaci ekshumirani sa ove tri lokacije. Prema presudama MKSJ, ovi zločini su izvršeni u okviru sprovođenja udruženog zločinačkog poduhvata čiji je cilj bio uspostavljanje efikasne kontrole srpskih vlasti nad Kosovom kroz promenu etničke ravnoteže i proterivanje Albanaca sa Kosova. Takođe, MKSJ je utvrdio da je ključnu ulogu u prenošenju i skrivanju leševa u pomenutim grobnicama imao MUP, a da je VJ samostalno, ili u\nsaradnji sa MUP-om, učestvovala u prikupljanju leševa na terenu.\nBudući da pred MKSJ nisu izvođeni dokazi o zločinima u kojima su ubijeni civili pronađeni u Rudnici, niti o okolnostima skrivanja njihovih tela, cilj ovog dosijea je da javnosti stavi na uvid podatke i dokaze o odgovornosti pripadnika VJ i MUP-a za ubistva kosovskih Albanaca čiji su posmrtni ostaci pronađeni u Rudnici, kao i podatke i dokaze koji ukazuju na učesnike operacije premeštanja skrivanja njihovih tela na tajnoj lokaciji.\nPodaci korišćeni za izradu ovog dosijea potiču iz dva osnovna izvora. Prvi izvor su svedoci – preživeli, članovi porodica žrtava i očevici zločina koji su dali izjave FHP-u i FHP-u Kosovo o događajima koji suprethodili zločinima, okolnostima zločina, počiniocima, njihovim uniformama, naoružanju, opremi, odnošenju tela žrtava, itd. Drugi izvor su autentični vojni i policijski dokumenti koji su u formi dokaza izvedeni u dva pomenuta predmeta pred MKSJ.3 Radi se o zapovestima za sprovođenje borbenih akcija, utvrđivanje odbrane, borbenu kontrolu teritorije, „asanaciju bojišta“, o redovnim borbenim izveštajima, izveštajima o kontroli kretanja unutar određene oblasti, o popisu civilnog stanovništva, rasporedu policijskih jedinica u prostoru, itd. Osim službenih dokumenata VJ i MUP-a, dosije se oslanja i na svedočenja oficira VJ i zvaničnika MUP-a pred MKSJ, glasilo Ministarstva odbrane – magazin „Vojska“, geografske mape i druge izvore.\nDokumenti VJ i MUP-a razmatrani od strane MKSJ u predmetima Šainović i dr. i Đorđević samo su deo arhive VJ i MUP-a koja se tiče operacija na Kosovu tokom 1998. i 1999. godine i odnose se pre svega na operacije u kojima su izvršeni zločini obuhvaćeni optužnicama u ova dva predmeta. Ovi dokumenti takođe omogućuju uvid u raspored i angažovanje jedinica i u drugim operacijama VJ i\nMUP-a u kojima su počinjeni zločini nad albanskim civilima (a koji nisu bili predmet pomenutih optužnica) i rekonstruišu širu sliku delovanja jedinica VJ i MUP-a na celom Kosovu.\nIpak, treba naglasiti da je dokumentacija predata MKSJ-u od strane VJ i MUP-a verovatno nepotpuna, odnosno da ne sadrži sve dokumente za koje se razumno može pretpostaviti da ih VJ i MUP imaju u svom posedu, a tiču se operacija tokom 1998. i 1999. godine na Kosovu. U vezi sa tim, MKSJ je u predmetu Đorđević dao ocenu da je reč o očiglednoj nameri prikrivanja pisanih dokaza koji su inkriminišući za pripadnike VJ i MUP-a:\nVeće zaključuje da je zavera ćutanja postojala na svim nivoima MUP-a i VJ, o čemu svedoči gotovo potpuno odsustvo izveštaja, beležaka ili zapisnika sa sastanaka – kako na najvišim nivoima političke vlasti, MUP-a ili VJ, tako i na nivou Zajedničke komande ili operativnih elemenata MUP-a ili VJ – u kojima bi bila navedena bilo kakva informacija o napredovanju, uspehu ili neuspehu napora srpskih snaga u rešavanju pitanja OVK i stanovništva, kosovskih Albanaca, i onemogućavanju podrške kopnenim snagama NATO. Po mišljenju Veća, ne može se prihvatiti da o ovim pitanjima, koja su bila ključna za sam opstanak vlasti i naroda Srbije, i koja su bila u žiži napora vlasti i srpskih snaga, nisu bili izveštavani najviši nivoi vlasti, MUP-a i VJ, i da oni o njima nisu znali. Prema zaključku Veća, ili je sva dokumentacija u pisanoj formi uništena ili je na svim nivoima postojalo čvrsto opredeljenje da se izbegne da se pisana dokumentacija izbegava [sic] kako međunarodna zajednica ne bi imala na čemu da bazira svoje istrage, ili je posredi bilo i jedno i drugo. Na osnovu toga, može se zaključiti da je postojalo izveštavanje, usmeno i/ili pismeno, na svim najvišim nivoima – političke\nvlasti, VJ i MUP-a – i da su svi oni znali šta se zapravo događa na terenu na Kosovu i kako napreduju operacije. Ovaj zaključak dalje potkrepljuje ono malo pronađenih pisanih dokumenata i ponašanje koje ukazuje na upućenost najviših rukovodećih nivoa u Srbiji; u te dokumente spadaju zapisnici sa sastanaka, raspoređivanje na Kosovo svih raspoloživih policijskih snaga u stanju borbene gotovosti (među kojima i paravojnih formacija) i postupci kao što su uklanjanje i sakrivanje leševa.\nMeđutim, i pored fragmentiranosti dokumentacije VJ i MUP-a koja se nalazi u Sudskoj bazi MKSJ-a, moguće je izvršiti pouzdanu rekonstrukciju rasporeda jedinica i operacija u kojima su ubijeni civili čija su tela pronađena u Rudnici. Podaci i dokazi predstavljeni u ovom dosijeu pružaju dovoljno osnova za\npokretanje istrage protiv više osoba za izvršenje i prikrivanje zločina, u svojstvu direktnih izvršioca i / ili po komandnoj odgovornosti. Zbog toga, FHP poziva TRZ da bez odlaganja preduzme sve korake za izvođenje odgovornih pred lice pravde.\nPostupanje nadležnih institucija mora biti prioritetno usmereno i na otkrivanje lokacije/a na kojoj su pokopana tela osoba koja su ubijena zajedno sa licima čiji su posmrtni ostaci nađeni u Rudnici. Podaci predstavljeni u ovom dosijeu nesumnjivo ukazuju na pojedince i institucije koji moraju imati saznanja o tome šta se sa telima ubijenih desilo nakon ovih zločina.\nKada je reč o pronalaženju preostalih tajnih grobnica sa telima kosovskih Albanaca u Srbiji, ključni preduslovi su – uz procesuiranje odgovornih za zločine i neselektivno otvaranje arhiva VJ i MUP-a koje se tiču operacija na Kosovu -formiranje nezavisne komisije za analizu arhiva, kao i razrešenje osoba koje su učestvovale u zločinima ili operacijama skrivanja tela, ili su o tome imale saznanja, sa javnih funkcija.\nDo trenutka objavljivanja ovog dosijea (januar 2015), u Rudnici su ekshumirani i identifikovani posmrtni ostaci 52 osobe. DNK analizom je utvrđeno da se radi o telima kosovskih Albanaca, ubijenih tokom sukoba na Kosovu 1999. godine. Prema rečima predstavnika Komisije za nestala lica Vlade Republike Srbije, pretraga lokacije u Rudnici će biti nastavljena ukoliko nadležne institucije dođu do novih podataka.\nInformacije o postojanju grobnice otkrio je jedan kosovski Albanac tokom istrage u predmetu “Drenička grupa”, koji je vođen pred Okružnim sudom u Mitrovici. Nadležne institucije pretraživale su ovu lokaciju u više navrata, počev od 2007. godine, a prvi posmrtni ostaci ekshumirani su 2013. godine.\nMasovna grobnica u Rudnici se nalazi neposredno uz parcelu koju od neutvrđenog datuma, pre 1999. godine, koristi VJ. Na toj parceli je sagrađena kasarna, koja je prema podacima Ministarstva odbrane stavljena u funkciju 2002. godine, a 2006. godine predata MUP-u.\nSve osobe čija su tela pronađena u Rudnici su civili, ubijeni ili prisilno nestali u četiri odvojena zločina počinjena od strane pripadnika VJ i MUP-a tokom aprila i maja 1999. godine na području Drenice (oblasti u centralnom delu Kosova koja obuhvata opštine Srbica i Glogovac). Na osnovu analize dostupnih izvora, u dosijeu su detaljno opisana sva četiri zločina u kojima su ubijeni civili čija su tela\nnađena u Rudnici. U značajnoj meri su rekonstruisane dve vojno-policijske akcije u kojem su izvršena dva masovna zločina – u Rezali i Starom Čikatovu. U tim akcijama je ubijeno najmanje 68 civila, od kojih je 47 pronađeno u Rudnici. U vezi sa prisilnim nestankom, odnosno ubistvom pet civila u Donjem Zabelju i Gladnom Selu, predstavljeni su dokumenti koji ukazuju na prisustvo određenih\nvojnih i jedinica u tim selima u kritičnom periodu.\nTela još 10 osoba koje su ubijene u Rezali 5. aprila 1999. godine do danas nisu pronađena.\nSela u kojima su izvršeni zločini nad žrtvama čija su tela skrivana u Rudnici u kritičnom periodu nalazila su se u zoni odgovornosti 37. motorizovane brigade Vojske Jugoslavije (37. mtbr VJ). Tokom ovog perioda, pod komandom 37. mtbr VJ sprovedeno je više akcija, u kojima su učestvovale vojne, ali i policijske jedinice, čiji je zadatak prema vojnim dokumentima bio „uništenje ŠTS“ („Šiptarsko terorističkih snaga“ – prim.aut). Ova vojna jedinica, čija je matična kasarna bila u Raškoj, u svom sastavu je imala 4.500 pripadnika i bila je opremljena pešadijskim, tenkovskim i artiljerijskim naoružanjem.\nAnaliza vojnih i policijskih dokumenata, izjave očevidaca i drugi izvori snažno ukazuju da su zločine u Rezali i Starom Čikatovu počinili pripadnici 37. mtbr VJ, u okviru akcija „uništenja ŠTS“. U zločinu u Rezali je pored 37. mtbr VJ dokumentovano i učešće za sada neidentifikovane policijske jedinice, dok je u Starom Čikatovu bila prisutna i jedna manja formacija 15. oklopne brigade VJ (15. okbr VJ), kao i 86. odred Posebnih jedinica policije (PJP). Očevici i preživeli zločina u Starom Čikatovu i Rezali prepoznali su vojne uniforme na pripadnicima srpskih snaga koji su učestvovali u ovim zločinima.\nNa osnovu dostupnih izvora, nije moguće sa sigurnošću utvrditi koja vojna jedinica je odgovorna za prisilni nestanak četiri civila iz sela Donji Zabelj. Iz iskaza više očevidaca proizilazi da je reč o vojnoj policiji. Međutim, vojni dokumenti upućuju na prisustvo formacija 37. mtbr VJ i 15. okbr VJ u i oko\nDonjeg Zabelja u kritičnom periodu. Prema svedočenju očevidaca, Rrahmana Niku su ubili pripadnici VJ u Gladnom Selu. Prema dokumentima 3. Armije VJ, tog dana u Gladnom Selu i okolini bio je smešten znatan deo snaga 37. mtbr VJ.\nU pogledu uklanjanja tela ubijenih i njihovog prenošenja do Rudnice, rekonstruisan je samo deo događaja i radnji predstavnika institucija tadašnje SRJ i Republike Srbije koji su vodili ka skrivanju tela u Rudnicu. Preciznije, u ovom dosijeu je identifikovana samo početna karika u lancu institucija koje su učestvovale u uklanjanju tela ubijenih civila.\nZa tzv. asanaciju bojišta na području na kojem se nalaze Rezala, Staro Čikatovo, Donji Zabelj i Gladno Selo, bila je nadležna 37. mtbr VJ. Nepobitni dokazi ukazuju da je Odeljenje za asanaciju ove brigadeimalo neposredna saznanja o telima ubijenih u Rezali, i da je o tome izvestilo komandu brigade. U vezi sa ostalim zločinima opisanim u ovom dosijeu, vojni dokumenti ukazuju na nadležnost 37. mtbr VJ za asanaciju u tim selima u kritičnom periodu.\nPrema međunarodnom pravu i uputstvima Prištinskog korpusa iz tog perioda, asanacija je podrazumevala opsežnu proceduru identifikacije, sahranjivanja i pravljenja spiskova pronađenih tela, u saradnji sa civilnim organima vlasti. Takođe, važeći propisi nalagali su obaveštavanje vojnih istražnih organa o indicijama da su počinjeni zločini. Međutim, dostupni dokumenti i sama činjenica\nda su tela skrivana 15 godina na tajnoj lokaciji, nepobitno dokazuju da se sa telima žrtava iz Rezale, Starog Čikatova, Donjeg Zabelja i Gladnog Sela postupalo protivno pravilima međunarodnog prava.\nTreba naglasiti da je Ministarstvo odbrane odbilo da dostavi FHP-u nekoliko dokumenata koji nisu pohranjeni u sudsku bazu MKSJ, a koji bi u velikoj meri doprineli potpunijoj rekonstrukciji događaja o kojima je u dosijeu reč. Obrazloženje Ministarstva odbrane je da bi se dostavljanjem traženih podataka\nizmeđu ostalog nanela šteta operativnoj i funkcionalnoj sposobnosti Vojske Srbije (VS).\nTokom analize građe za pisanje ovog dosijea identifikovan je veliki broj pojedinaca koji su u najmanju ruku „znali ili imali razloga da znaju“ da su u tim selima počinjeni zločini, kao i onih koji su naredili i vršili uklanjanje tela. Najveći broj njih su bivši pripadnici 37. mtbr VJ, uključujući njenog tadašnjeg\nkomandanta a danas načelnika Generalštaba VS Ljubiše Dikovića. Provera njihovih saznanja, uz saslušanje svedoka i uvid u dokumente do kojih je FHP došao, kao i u one koji su FHP-u bili nedostupni a nalaze se u arhivi VS, prvi je i ključni korak u nezavisnoj i sveobuhvatnoj istrazi o odgovornosti za ubistva u Rezali, Starom Čikatovu, Donjem Zabelju i Gladnom Selu, kao i za prikrivanje tela žrtava ovih zločina tokom prethodnih 15 godina.\nThis entry was posted in hronika, istražujemo, ratni zločini and tagged albanci, dosije, FHP, fond za humanitarno pravo, general dikovic, hag, haški tribunal, kosovo, masovna grobnica, rudnica, Srbi, srbija.


Tači posetio spomenike srpskim i albanskim žrtvama - Sputnjik Srbija\n05:44 22 Oktobar 2020\n18:07 12.12.2016 (osveženo 18:08 12.12.2016) Preuzmite kraći link\nNakon što je položio cveće na spomenik u Velikoj Hoči, zajedno sa Prenkom Đetajem, predsednikom komisije kosovske vlade za nestala lica, Tači je pozvao da se radi na otkrivanju istine i pomirenju, navodi se u saopštenju.\n„Upravo smo položili cveće na spomenik koji je posvećen 84 srpskih građana na Kosovu, kako bismo se prisetili žrtava bez razlike u nacionalnosti. Ovde smo da tražimo istinu i da tražimo pomirenje“, rekao je Tači i dodao da „za pomirenje svako od nas treba da se uzdigne iznad sebe“.\nOn je takođe zatražio da se što pre rasvetli sudbina nestalih lica, rekavši da su porodice nestalih koje su mu, kako je rekao, tokom susreta, „pokazale da ih je bol ujedinile“ primer i za druge.\nĐetaj je rekao da kosovske institucije nastavljaju da rade na sudbini nestalih ocenivši da je pravo porodica da saznaju istinu o svojima.\nTači je u Suvoj Reci položio cveće kod memorijala porodice Beriša, i obećao da će biti uporni u nastojanju da se rasvetli sudbina nestalih, navodi se u saopštenju.\nvenci, polaganje, žrtve, Hašim Tači


Ukradena kutija "Za Draganin korak" - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Kutija za dobrovoljne priloge u koju su svi građani mogli da prilože novčanu pomoć za lečenje naše sugrađanke Dragane Jovanić u subotu je ukradena.\nKutija nazvana „Za Draganin korak“ koju je u novembru mesecu postavila Draganina prijateljica, u samom centru grada ispred radnje „Domis enterijeri“ bila je samo jedna od nekoliko kutija koje su postavljene po gradu i u nekoliko lokala. Ova kutija nije jedina koja je bila na meti lopova, jer su tokom prošle godine čak dve kutije za dobrovoljne priloge namemenjenh za lečenje Dragane opljačkane, ali je jedina koja je celokupno odneta.\nPrema rečima Dragane Jovanić za krađu kutije saznala je nakon vikenda, a ceo slučaj je tek danas prijavljen policiji.\n„Kada mi je javljeno da je kutija ukradena ostala sam bukvalno u šoku, potpuno zatečena i razočarana“, rekla je Jovanić i dodala da se nada da će počinioci biti otkriveni s obzirom da je kutija ukradena u samom centru grada, a da tu pojedini lokali imaju video nadzor.\nDragana Jovanić je 2009. godine doživela saobraćajnu nesreću, čija je posledica kvadriplegija, odnosno oduzetost sva četiri ekstremiteta i od tada do danas, ova mlada i lepa devojka vezana je za krevet. Tretman matičnim ćelijama košta 10.000 evra. Do sada Dragana je imala jedan tretman, a po preporuci lekara drugi tretman bi trebao da se obavi u aprilu mesecu ove godine.\nMitrovica diže spomenik pevaču narodne muzike?


Indira Muharemović: Boriću se za sve građane RS - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nIndira Muharemović: Boriću se za sve građane RS\nMuharemovićeva, koja je najmlađi kandidat za predsjednika Srpske na predstojećim izborima, rekla je novinarima da će se, ukoliko bude izabrana na ovu funkciju, boriti za izlazak iz siromaštva, te za optimističniju budućnost i prosperitet.\nOna je izrazila očekivanje da će birači prepoznati kvalitet mladih i visokoobrazovanih ljudi koji žele da se bore za bolje sutra.\nPredsjednik Prve stranke Amer Bekan rekao je da je ova stranka “jedina multietnička, građanska politička opcija koja je nastala iz februarskih demonstracija u BiH”, te da se njeni ciljevi zasnivaju, prvenstveno, na ekonomskom prosperitetu i borbi protiv siromaštva.\nOn kaže da je ova stranka pronašla austrijskog investitora koji je zainteresovan da u Banjaluci realizuje projekat izgradnje postrojenja za spaljivanje otpada, odnosno projekat u oblasti proizvodnje alternativne energije.\nBekan je naveo da je pismo namjere upućeno gradu Banjaluka i da je riječ o investiciji vrijednoj 60 miliona evra.\nKandidat Prve stranke za poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske iz Izborne jedinice tri Branka Brajić kaže da je želja kandidata ove stranke da se manje bave riječima, a više djelima.\nKandidat Prve stranke za poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske iz Izborne jedinice tri Marijo Pavlović rekao je da će se zalagati za rješavanje problema običnog čovjeka i porodicu, te za znanje i nauku, prenose agencije.\nPrva stranka: Konkretan projekat-izgradnja spalionice smeća u Banjaluci


Porodični dan na 14. Summer3p festivalu – Summer3p\nHomePorodični dan na 14. Summer3p festivalu\nPredstavljamo vam sa velikim zadovoljstvom Porodični dan 14. Summer3p festivala, koji će se održati u nedelju 24. jula – prepun zanimljivog sadržaja za celu porodicu, čiji će članovi biti u prilici da osete festivalsku atmosferu u predivnom okruženju kraj jezera Palić.\nTokom ovog dana u periodu od 17 do 22 pripremili smo veliki broj kreativnih i sportskih aktivnosti, koncert, humanitarnu akciju, izložbu…\nIzdvajamo koncertnu promociju Jazzik festivala, pozivamo sve zainteresovane da ponesu svoj instrument ako žele da se uključe u svirku/sešn. Tu je zatim izložba „Summer3 nasleđe“ koja će predstaviti sve radove likovne radionice sa Summer3p festivala (koju je vodio Emil Kadirić) unazad 10 godina, kao i velike panele sa kolažima fotografija nastalih na Summer3p festivalu u proteklih 5 godina. Biće održan i grafiti-stencil performans „Ponesi staru majicu, odnesi novu“ na kojem će street art umetnik Otto Zakar (umetničko ime – TNG) iscrtavati unikatne majice zainteresovanim posetiocima.\nNajmlađi posetioci programa „Porodičnog dana“ moći će od 18 časova zajedno sa članovima Udruženja „ZaJedno“ da ofarbaju veliku drvenu baštensku kućicu za lutke, igračke i alat, sa bojama na vodenoj osnovi. Organizatori festivala Summer3p pripremili su ovaj program sa članovima Udruženja za podršku osobama sa psihofizičkim smetnjama Grada Subotice i pozivamo sve na zajedničko druženje. „Kućicu za Lutke“ izradili su članovi neformalne grupe „Komšiluk u akciji“, a pokrovitelj akcije je lokalna društveno odgovorna kompanija „EXIM“ doo.\n• Izložba slika Summer3p nasleđe – 17.00 – 21.00h\n• Jazzik fest free session – 17.15 – 18.00h\n• BMX staza za decu – 17.30 – 20.00h\n• TNG stencil akcija: „Ponesi staru majicu, odnesi novu“ – 17.30-20.30h\n• Humanitarna akcija farbanja „Kućice za lutke“ 18.00 – 20.00h\n• Promotivni čas engleskog jezika za decu – 18.00 – 18.45h\n• Javna prezentacija „Kada ćemo se ponovo kupati u Paliću?“ – 19.00 – 20.00h\n• Fitnes trening x 4 – 18.00 – 20.00h\n• Speedminton finale – 18.00 – 20.00h\n• Ekološka radionica za decu – 18.00 – 19.30h\n• Art&Crafts Market – 18.00 – 22.00h\n• Hor „Sederinda“ MKUD Palić – 17.00 – 17.15h\nUlaz na Porodični dan je besplatan ukoliko donesete 3 prazne limenke, presujete ih na ulazu festivala i „nahranite Ribu“ (ubacite u skulpturu Ribe), inače cena ulaznice iznosi 200 dinara.


Naslovna strana za ponedeljak, 3. april 2017. godine – Južnobanatske Vesti\nNaslovna strana za ponedeljak, 3. april 2017. godine\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama izdanja od ponedeljka, 3. aprila, pišu o ishodu predsedničkih izbora u Srbiji, pre svega osvrćući se na pobedu kandidata vladajuće koalicije Aleksandra Vučića, a jedna od tema je i nesreća u Nišu.\nALO „Vučić: Srbija će biti još jača“, list piše o rezultatima izbora za predsednika Srbije i pobedi kandidata vladajuće koalicije Aleksandra Vučića.\nBLIC „Vučić predsednik 55,2 odsto“, list piše o pobedi Aleksandra Vučića na predsedničkim izborima.\nVEČERNJE NOVOSTI „Srbija dobila predsednika Pobeda Vučića“, list navodi da su izbori protekli bez većih neregularnosti i da je Vučić postao predsednik Srbije. „Brata i sestru blizance ubio plin“, o eksploziji plinske boce u Nišu, u kojoj su povredjene četiri osobe, a dve poginule.\nDANAS „Vučić: moja pobeda je čista kao suza“, o govoru kandidata vladajuće koalicije Aleksandra Vučića po proglašenju prvih rezultata. „Dijaspora želi da pomogne, vlast nas ignoriše“, izjavila je predsednica Srpskog instituta u Vašingtonu Danijela Sremac.\nINFORMER „Vučić novi predsednik“, o izbornim rezultatima.\nKURIR „Vučić razbio“, o pobedi Aleksandra Vučića na izborima za predsednika Srbije. „Blizanci poginuli u eksploziji plinske boce“, o nesreći u Nišu u kojoj su dve osobe stradale.\nPOLITIKA „Trijumf Vučića u prvom krugu“, o predsedničkim izborima i Vučićevoj pobedi. „Blizanci nastradali u eksploziji plinske boce“, o tragediji u Nišu.\nSRPSKI TELEGRAF Pod naslovom „Tišina tamo“, list piše o predsedničkim izborima u Srbiji i pobedi Aleksandra Vučića.\nAMSS: Pojačan intenzitet saobraćaja u Srbiji\nTrump kaže SAD spremna da deluje sama o Severnoj Koreji


Aligrudić: Pregovori još traju - B92.NET\nInfo / Izbori 14\nBeograd -- Uprkos izjavi Vojislava Koštunice u kojoj izražava pesimizam, potpredsednik DSS-a Miloš Aligrudić kaže da to ne znači da su pregovori sa koalicijom oko SPS-a završeni.\nMiloš Aligrudić (FoNet)\nNakon skoro mesec dana razgovora o formiranju nove vlade Srbije, došlo je do neke vrste preokreta. Lider DSS-a Vojislav Koštunica saopštio je juče da je sve manje realno da se sa koalicijom oko SPS-a ostvare ciljevi nacionalne vlade.\nKoštunica je razočaran što od koalicije oko SPS-a nije dobio odgovor na pravnu analizu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, koju je uradio DSS.\nKoštunici nije odgovoreno ni na informaciju o mogućnostima povećanja penzija u 2008. godini, za koji on smatra da je dovoljna ekspertima iz PUPS-a za pravljenje analize za svoje zahteve i projekte.\nZbog toga, kako kaže Koštunica, DSS više neće praviti nikakve analize, već je sad red na koaliciju oko SPS-a da napravi sve dodatne analize potrebne za ostvarivanje njihovih zahteva.\nUprkos ovakvom neuobičajeno oštrom stavu DSS-a, potpredsednik te stranke Miloš Aligrudić za B92 kaže da to ne znači da su pregovori sa koalicijom oko SPS-a završeni. Prema Aligrudićevom mišljenju, DSS je već objasnio sve na temu povećanja penzija.\n"Mislim da je to otprilike još jedan u prilog argumenata da ta stvar ne ide dobro. Kada je bilo reči o razgovorima na tu temu, onda je jedan mali ekspertski tim DSS-a izašao sa analizom o tome kako to treba da izgleda i ponuđeno je drugoj strani na razmatranje", kaže on.\n"Znate kako, ako smo ravnopravni učesnici u razgovoru, nijedna od strana u razgovoru nije šalter za informacije druge strane, nego jednostavno i ta druga strana onda napravi neku analizu, pa dođe sa nekim predlogom i idejom, pa o tome razgovaramo", kaže Aligrudić.\nPrethodno je koalicija okupljena oko Socijalističke partije Srbije rekla da od narodnjaka i radikala očekuju nova objašnjenja o zahtevu koji se odnosi na povećanje penzija.\nKrkobabić: Čekamo ozbiljne odgovore\nPredsednik Partije ujedinjenih penzionera Srbije Jovan Krkobabić je juče rekao da se u analizi DSS-a navode samo statistički podaci o planu povećanja i visini penzija do kraja godine.\n"Očekujem od naših partnera u razgovorima da nam dostave ozbiljne odgovore na principe koji su postavljeni, kako ih realizovati, ko je garant, sa čime ih realizovati, u kom vremenskom periodu, i da na taj način nastavimo razgovore", kaže on.\n"Ukoliko tih principa ne bude, ukoliko ne bude bilo više ništa sem ovog papira koji je došao, ovaj papir nije osnova za bilo kakvo produženje razgovora", rekao je Krkobabić.\nSlični stavovi mogli su se čuti i od predsednika SPS-a i Jedinstvene Srbije Ivice Dačića i Dragana Markovića Palme.\n"Mi ćemo u narednim danima pokušati da zauzmemo zajednički, jedinstven stav naše koalicije i o tim materijalima, ali naravno i o tome da li je na takav način moguće onda napraviti parlamentarnu većinu u Republici", rekao je Dačić.\nViše o pitanju socijalne pravde i penzionera, koji je pokrenuo PUP, možete čitati u posebnoj vesti.


Objavljen nacrt prostornog plana za termoelektranu Kolubara B na ugalj\nOtvorena je javna rasprava o nacrtu prostornog plana područja posebne namene za termoelektranu Kolubara B i izveštaju o strateškoj proceni njegovog uticaja na životnu sredinu. Srbija nastavlja s projektom postrojenja na ugalj uz obrazloženje da u kratkom roku „nije moguća preorijentacija elektroprivrede na druge izvore energije“.\nU okviru priprema za novi projekat termoelektrane, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture objavilo je nacrt prostornog plana područja posebne namene i izveštaj o strateškoj proceni uticaja tog dokumenta na životnu sredinu. Ideja da se podigne Kolubara B, napuštena pre tri decenije, oživela je i Vlada Srbije je angažovala kinesku kompaniju PowerChina da do kraja 2024. instalira pogon od 350 megavata.\nJavni uvid traje do 3. jula, a obrazlaganje pisanih primedbi podnetih do tada zakazano je za 15. jul u Lazarevcu. Plan uključuje elektranu na ugalj jačine „do 400 megavata“, dalekovod, trafostanicu u Konaticama, pristupne saobraćajnice, deponiju za šljaku i pepeo i cevovod za tehničku vodu sa crpnom stanicom.\nAutori su naveli da će za termoelektranu Kolubara B na ugalj, koja je planirana za izgradnju samo 40 kilometara jugozapadno od centra Beograda, važiti „veoma rigorozne mere zaštite životne sredine u skladu sa domaćim i međunarodnim standardima.“ Ipak, stručnjaci se pitaju da li nosioci projekta uopšte mogu da ga učine isplativim.\nZa ugalj u Evropi nema mesta, zelena energija sve jeftinija\nJedan od poslednjih projekata termoelektrana na ugalj u Evropskoj uniji, Ostrołęka C u Poljskoj, konačno je napušten prošlog meseca zbog pitanja profitabilnosti. PKN Orlen je saopštio da je za izgradnju zainteresovan isključivo ukoliko postrojenje bude koristilo gas, ukazavši na troškove na ime ispuštanja gasova s efektom staklene bašte.\nKompanija je ranije preuzela firmu Energa, koja je projekat razvijala s preduzećem Enea. Zajedno su otpisale 113 miliona evra.\nObnovljivi izvori su sve povoljniji za iskorišćavanje. Po poslednjim procenama, bar zaključno sa 2021. godinom biće jeftinije izgraditi nove fotonaponske jedinice nego održavati 1,2 teravata kapaciteta najneefikasnijih termoelektrana na ugalj. To je više od polovine ukupne postojeće snage u svetu.\nPotrebne investicije bi projekat mogle gurnuti u crveno\nSrbija preko 70 procenata svojih potreba za strujom zadovoljava ugljem, a u kratkom roku „nije moguća preorijentacija elektroprivrede na druge izvore energije“, navodi se u planu i dodaje da je proizvodnja energije iz obnovljivih izvora „ograničena“. Država je već plaćala penale posle prvog zaustavljanja izgradnje Kolubare B.\nDa bi propisi bili ispoštovani, verovatno će biti potrebne krupne investicije, što može da izazove gubitke. Srbija je donedavno planirala da postavi dva bloka od po 350 megavata. Država namerava da ga poveže s budućim dalekovodom od 400 kilovolti između Obrenovca i Kragujevca.\nKolubara B je zamena za pogone stare četiri i više decenija\nU nacrtu stoji da je u području posebne namene većina lignita potrošena i da preostaju novootvoreni kop Radljevo i deo Tamnave – Zapadnog polja. Kolubara B bi trebalo da zameni obližnju termoelektranu i još jedno postrojenje na istoku.\nZastarele jedinice koje su u planu za gašenje imaju efektnu snagu 324 megavata\nPrvi pogon Kolubara ima pet blokova, od kojih je najnoviji napravljen 1979. godine. Njihov nominalni kapacitet je 271 megavat. Termoelektrana Morava u Svilajncu, sa 125 megavata, izgrađena je 1969. godine.\nPo podacima Elektroprivrede Srbije, državnog proizvođača električne energije i uglja, te dve celine zapravo zajedno imaju 324 megavata, a u prostornom planu stoji da ukupna proizvodnja struje iz uglja neće biti povećana.\nPopović: Nema garancija da će propisi biti poštovani\nMirko Popović, programski direktor Regulatornog instituta za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI), nije ubeđen u spremnost države da zatvori rečene zastarele elektrane. Kazao je za Balkan Green Energy News da nema garancija da će propisi biti poštovani i naglasio da su emisije sumpor-dioksida lane i 2018. bile šest puta iznad gornjeg dozvoljenog limita.\n„Kolubara B je ekonomski i ekološki neprihvatljiva. Većina Evrope će do 2025. napustiti ugalj. Nemačka je postavila sebi rok do 2038, ali ona ima gorivo mnogo boljeg kvaliteta, dok ovdašnji lignit ima visoku vlažnost i velik udeo sumpora. EU i Evropska banka za obnovu i razvoj su već prestale da podržavaju takve projekte“, izjavio je.\nBez obzira na standarde, nov pogon na ugalj sprečiće Srbiju da ispuni ciljeve iz Pariskog sporazuma i ono što je EU zacrtala za 2030, kaže predstavnik RERI-ja\nS novom termoelektranom bi bilo nemoguće smanjiti emisije gasova s efektom staklene bašte u skladu sa Pariskim sporazumom i ciljevima EU za 2030. godinu, veli Popović. Ukazao je na potencijalno finansijsko opterećenje od dozvola za ispuštanje ugljenika i dodao da će ga trpeti poreski obveznici u Srbiji, a ne kineski izvođač.\nIako ima više projekata, nijedna termoelektrana na ugalj još nema sistem za desumporizaciju, podsetio je Popović.\nTagovi: električna energija, emisije gasova sa efektom staklene bašte, EPS, Kolubara B, termoelektrane, ugalj, ukidanje upotrebe uglja\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Srbija objavila nacrt prostornog plana za termoelektranu Kolubara B na ugalj


Sada je i zvanično, Srbija bez Teodosića u Kini\nNaslovna/Sport/Sada je i zvanično, Srbija bez Teodosića u Kini\nKošarkaška reprezentacija Srbije na Mundobasket u Kini putovaće bez prvog plejmejkera Miloša Teodosića.\nBaš kao što je i najavljeno plejmejker reprezentacije Srbije Miloš Teodosić zbog povrede stopala neće nastupati na svjetskom šampionatu u Kini.\nU pitanju je upala plantarne fascije, a izgleda da je poslije dodatnih pregleda utvrđeno i da je Teodosiću pukao dio tetive i čeka ga nešto duža pauza.\nSrpska reprezentacija će tako morati da se osloni na plejmejkerski tandem Stefan Jović – Vasilije Micić.\nMundobasket povrede Reprezentacija reprezentacija Srbije Srbija stopala


Provera informacija uvek dobrodošla\nPovodom članka koji je objavljen u Vašim novinama 18. septembra 2002. godine, pod naslovom "Sudski činovnici kičma pravosuđa" koji je potpisan inicijalima I. S. na strani 5, volela bih da ukažem na sledeće:\nMisija OEBS u SRJ u potpunosti stoji iza naslova ovog članka. Deo aktivnosti ove misije u oblasti reforme pravosuđa zaista je posvećen statusu i radnim uslovima zaposlenih u sudstvu.\nNažalost, pisac ovog članka propustio je da lično proveri sa gospodinom Gerijem Kolinsom, šefom odeljenja za vladavinu prava u Misiji OEBS u SRJ, neke izjave koje su mu predstavnici Sindikata pravosuđa Srbije pripisali. Lična provera informacija nije samo dobra novinarska praksa, već bi se i time izbeglo pominjanje citata koji nisu u potpunosti tačni, kao na primer jedan koji ukazuje na to da su promene u oblasti pravosuđa samo "kozmetičke".\nBila bih zahvalna da objavite ovo reagovanje u Vašim novinama. Takođe bih želela da Vas uverim da je Misija OEBS u SRJ uvek dostupna novinarima "Glasa" za sve dodatne informacije o aktivnostima Misije u oblasti pravosuđa.\nPORTPAROL MISIJE OEBS U SRJ\nPacija, a ne Masija\n"Kad konjanika pregazi vreme", "Glas" od 23. septembra 2002. godine\nPoštovani, moram da reagujem na članak vaših novinara M. Medenice i A. Klarić i ukažem na greške u podacima.\nNaime spomenik knezu Mihailu (a ne Mihajlu) Obrenoviću delo je fiorentinskog vajara Enrika Pacija, a ne Masija kako ste objavili. Otkriven je 1882. godine, a idejno predstavlja oslobođenje Srbije od Turaka. Na postamentu stoji "Knez Mihailu M. Obrenoviću úúú, blagorodna Srbija" kao i imena gradova koji su sultanovim fermanom 1867. godine predati knezu Mihailu na upravu.\nPo nekim pričama Enriko Paci je izvršio samoubistvo od očaja što je zaboravio da izvaja kapu knezu Mihailu. Na osnovu vašeg članka dolazimo do tužne činjenice da Beograđani ne znaju baš puno o znamenitim spomenicima u Beogradu. Bilo bi lepo da pokrenete neki feljton o spomenicima Beograda gde bi upoznali javnost sa tim delima.


Narodna biblioteka "Stevan Sremac" Niš : Južne vesti\nNarodna biblioteka "Stevan Sremac" Niš\nPromocija zbirke priča na zaplanjskom dijalektu Negoslave Stanojević u biblioteci u Nišu\n08:33, 17. 11. 2021.\nZbirka priča na zaplanjskom dijalektu Blag reč Negoslave Stanojević biće predstavljena u četvrtak, 18. novembra, od 18 sati u Narodnoj biblioteci “Stevan Sremac” u Nišu.\n10:50, 5. 9. 2021.\nNiški predškolci, prvaci i odlični učenici moći će da se besplatno upišu u Narodnu biblioteku “Stevan Sremac” i da narednih godinu dana ne plaćaju članarinu. Kako ističe direktorka Biblioteke Sonja Šuković, u planu su i akcije za đake koji imaju slabe ocene, kao i za studente.\nBiblioteke u Nišu rade skraćeno tokom leta\n08:20, 28. 6. 2021.\nOd jula dok kraja avgusta niška Narodna biblioteka “Stevan Sremac” i Univerzitetska biblioteka “Nikola Tesla” radiće skraćeno samo u prvoj smeni.\nVeče francuske šansone u dvorištu niške biblioteke\n10:25, 22. 6. 2021.\nUz šansone i poeziju u dvorištu Narodne biblioteke "Stevan Sremac" u Nišu u sredu, 23. juna, Francuski institut obeležiće 70 godina rada u Srbiji. Program počinje od 18 sati, a ulaz je slobodan.\nNarodna biblioteka u Nišu "Stevan Sremac" povodom Svetskog dana knjige i autorskog prava organizuje akciju kada će godišnju članarinu naplaćivati po upola nižoj ceni. Za sve koji žele da postanu član ili da produže članarinu od 19. do 24. aprila cena će biti 350 dinara, odnosno 150 za decu.\nU toku prijava za besplatan onlajn kurs kineskog jezika\n11:44, 15. 9. 2020.\nSvi koji bi voleli da nauče kineski jezik, mogu da se prijave do 1. oktobra na besplatan onlajn kurs koji organizuju Kineski kutak i Narodna biblioteka “Stevan Sremac“ u Nišu.\nKnjiževna manifestacija "Molijerovi dani" u Nišu\n07:57, 15. 6. 2020.\nPočasni frankofoni pisac ovogodišnjih Molijerovih dana David Diop biće gost onlajn razgovora sa piscima, u ponedeljak 15. juna od 13 sati u Narodnoj biblioteci "Stevan Sremac" u Nišu.\nUpola jeftnija članarina i izložba na 141. rođendan niške Biblioteke\n08:12, 13. 5. 2020.\nIzložbom i popustom od 50 % na godišnju članarinu za decu i odrasle, Narodna biblioteka "Stevan Sremac" u Nišu obeležava danas 141 godinu svog rada i postojanja.\nNiška biblioteka otvorila vrata, leskovačka od ponedeljka prima korisnike\n13:22, 23. 4. 2020.\nKako je Ministarstvo kulture preporučilo ponovni rad biblioteka, direktorka niške Narodne biblioteke "Stevan Sremac" Sonja Šuković kaže da na Dan knjige biblioteka otvara svoja vrata korisnicima uz poštovanje propisanih mera. Od ponedeljka će ponovo ljubitelje pisane reči ponovo početi da prima i Narodna biblioteka „Radoje Domanović“.\nKnjiga je dobar prijatelj u doba pandemije - poručuju niški pisci\n10:21, 23. 4. 2020.\nNa Svetski dan knjige, koji se ove godine obeležava u vreme pandemije koja potresa ceo svet, niški pisci Dejan Stojiljković i Branislav Janković ističu da je knjiga uvek tu, ali da je u teškim vremenima, poput epidemije korona virusa ona dobar prijatelj čoveku jer može da ga odvede u neki malo lepši svet od onog u kojem se trenutno nalazi zbog novonastale situacije.\nNiška biblioteka raspisala literarno-likovni konkurs za osnovce\n08:40, 21. 2. 2020.\n"Biblioteka u spomenaru mog detinjstva" tema je 19. Međunarodnog literarno-likovnog konkursa koji je raspisala Narodna biblioteka „Stevan Sremac” u Nišu, a pravo učešća imaju učenici svih osnovnih škola iz Srbije i inostranstva.\n“Kad pero zaškripi” - promocija knjige u utorak u Nišu\n08:33, 9. 12. 2019.\nPovodom 50 godina postojanja udruženja likovnih umetnika Niša “Luna” u utorak, 10. decembra, u 18 sati u Narodnoj biblioteci “Stevan Sremac” biće predstavljena knjiga “Kad pero zaškripi”.\nOtvaranje izložbe “France Emotion” u petak u Nišu\n09:41, 7. 11. 2019.\nInteraktivna izložba “France Emotion” biće otvorena u niškoj Narodnoj biblioteci “Stevan Sremac“ u petak 8. novembra u 12 sati. Zainteresovani će moći da krenu na animirano putovanje i upoznavanje sa francuskim spomenicima, dvorcima i muzejima, kako najavljuju organizatori.\nPredavanje u Nišu o slavnom japanskom mačevaocu\n08:23, 17. 10. 2019.\nO Knjizi pet prstenova čuvenog borca i nepobedivog samuraja Mijamota Musašija govoriće se u petak 18. oktobra od 18 sati u čitaonici Biblioteke “Stevan Sremac”.\nFestival u Nišu afirmiše stvaralaštvo na dijalektu\n15:38, 14. 8. 2019.\nPisci poezije i proze na dijalektu, svirači narodnih instrumenata, pojci i oni koji sakupljaju književno blago, okupiće se u četvrtak 15. i petak 16. avgusta u niškoj Biblioteci "Stevan Sremac" na festivalu poezije i proze na dijalektu "Preobraženjsko pojanje".


Biber: Ne bih očekivao ukidanje rominga, već niže cijene | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nBiber: Ne bih očekivao ukidanje rominga, već niže cijene\n15. jul. 2017. 14:04 Objavljeno u FINANSIJE, TELEKOMUNIKACIJE i IT\nGRAC, Florijan Biber, profesor Centra za jugoistočne evropske studije Univerziteta u Gracu, kaže za N1 da je proces ukidanja rominga u EU išao korak po korak i trajao godinama, a da misli da bi slično bilo moguće i kad su u pitanju zemlje zapadnog Balkana. Ne bi očekivao ukidanje rominga već stepen po stepen smanjivanje cijena.\nKada je EU, sredinom juna, ukinula roming unutar svojih granica, četiri zemlje zapadnog Balkana zatražile su da se ta odluka proširi i na njih kao potencijalno buduće članice.\nMinistri zaduženi za oblast telekomunikacija u BiH, Crnoj Gori, Makedoniji i Srbiji poslali su zajedničko pismo sa takvim zahtjevom na adresu potpredsjednika Evropske komisije za jedinstveno digitalno tržište Andrusa Ansipa. Odgovor još nisu dobili.\nBiber kaže da to pitanje sada nije na dnevnom redu Evropske unije, ali dodaje da je mišljenja da je zahtjev koristan.\nKako kaže, to ne zavisi samo od EU već i od volje država zapadnog Balkana, jer se radi o pitanju ukidanja rominga između zemalja zapadnog Balkana, ali i između EU i zemalja zapadnog Balkana.\nObje stvari, kako kaže, zavise od političke volje EU i političke volje zemalja u regionu.\nUnija ne može diktirati cijene usluga operaterima digitalne telefonije van jedinstvenog evropskog tržišta.\nMeđutim, ne treba zaboraviti da su sve zemlje zapadnog Balkana potpisale Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) sa EU koji između ostalog predviđa i postepenu liberalizaciju u snabdevanju uslugama. Na pitanje šta bi ta postepena liberalizacija u sledećem koraku mogla da donese, Biber kaže da je to smanjivanje cijena usluga, i to stepen po stepen, a ne odmah ukidanje.\nProces ukidanja rominga u EU išao korak po korak, smanjivanjem cijena postepeno, i trajao je godinama, a slično bi moglo da bude i sa zapadnim Balkanom, dodaje.\nNažalost, EU u tim koracima ne funkcioniše dovoljno brzo, naveo je. Neke promjene i rezultati se mogu očekivati za nekoliko meseci i godinu dana, i to će biti prvi korak i krajnje je vrijeme da se preduzme neka inicijativa o tome, a ne samo pismo, dodaje.\nIstiče da mora da dođe do dogovora nekog i sa provajderima, kao bi se spriječile zloupotrebe.\nUkidanje rominga mora da bude i unutar regiona i između njih i zemalja članica EU, i to bi puno značilo za turizam, dodaje. Pojednostaviće se putovanje ljudima i to će mnogo značiti, da svako može da putuje, a da nema tri, četiri sim kartice za granice, kaže Biber, dodajući da će to posebno biti značajno za ljude sa ovih prostora zbog njihovog finansijskog stanja.\nKljučne riječi: balkan, eu, evrointegracije, florijan biber, izbor, roming, vazno\nEU ukida roming krajem 2015. godine\nOd ponedjeljka jeftiniji roming među članicama EU\nEU postigla sporazum o ukidanju naplate roaminga u junu


Okrugli sto o primerima dobre prakse u radu sa romskom zajednicom - KruševacGrad\nNa okruglom stolu koji je organizovalo Udruženje “Romani cikna” predstavljeni su primeri dobre prakse u radu ovog Udruženja sa romskom zajednicom u Rasinskom okrugu tokom prethodne tri godine. Predstavljen je i metod The Community Score Card (CSC) koji se pokazao kao odličan u detektovanju i postavljanju prioriteta prilikom rešavanja problema sa kojim se romska zajednica suočava\n-Projekat koji sprovodimo već tri godine je na izmaku, a njegov cilj je da predstavnici romske zajednice najpre prepoznaju svoje potrebe, a potom da se povežu sa institucijama i zajedno rade na rešavanju tih problema – kaže Slavica Rakić, aktivistkinja Udruženja “Romani cikna”.\nOblasti kojim su se aktivistiknje bavile tokom projekta su: suzbijanje nasilja porodičnog i partnerskog, obrazovanje, rani, odnosno dečiji brakovi i majčinstvo. Pravljeni su informatori koje su delile na uličnim akcijama.\n– Povezivanje je važno, institucije znaju za probleme, ali često ne pričaju o tim problemima. Mi smo povezali predstavnike zajednica i institucija preko fokus grupa, nastali su akcioni planovi koji se već realizuju. To je jedna garancija da će se malo više pažnje posvetiti i na drugačiji način raditi na rešvanju tih problema – navodi ona.\nU okviru projekta aktivistkinje su održavale sesije, konsultativne sastanke, fokus grupe sa predstavnicima romske zajednice i institucija. Tokom ovog projekta prvi put je sprovedena metoda The Community Score Card (CSC) za prepoznavanje potreba.\n-Kada smo se dogovarali o projektu, tada smo prošli obuku za primenu CSC metode koja treba da pomogne zajednici i institucijama da naprave sistem bodovanja prioriteta problema, kako se ne bi bavili svim problemima odjednom. Cilj ove metode je da se otvori razgovor na temu zašto dolazi do šumova tokom pružanja usluga, takođe postoje i usluge koje nisu adekvatne i potrebne zajednici, a uporno se sprovode – ističe Snežana Živković iz ovog Udruženja.\nInače, CSC metoda je vrlo korisna, prvi put je sprovedena 2002. godine u istočno-azijskim zemljama, gde je stanovništvo uglavnom nepismeno, te su uz pomoć likovnih prikaza uspeli da prepoznaju probleme sa kojima se suočavaju. Primena ove metode bila je uspešna u Rasinskom okrugu.\n-Naša iskustva u primeni ove metode su prilično pozitivna, korona nam je bila jedino ograničenje. Najzadovoljni smo izradom akcionog plana na temu diskriminacije u osnovnim školama. Tu smo radili sa roditeljima romske dece kojoj su nam otkrili neke potpuno nevidljive oblike diskriminacije i to nam je bilo jako značajno, kao i školama koje ta deca pohađaju – ističe ona.\nU okviru ovog projekta, organizovana je studijska poseta saradničkoj organizaciji Otaharin u Bijeljini.\n-Imali smo jednu dobru studijsku posetu gde smo razmenili iskustva i nadamo se da ćemo ih dobro primeniti i u našoj sredini. Nedavno smo održali i sjajnu likovnu koloniju sa ženama u Vrnjačkoj Banji gde su žene na svoj kreativan način oslikavale Mona Lizu i Devojku sa srebrnom minđušom kao Romkinje. Imamo u planu posetu Gamzigradskim ženama koje se bave rukotvorinama – navodi Slavica Rakić.\nPodsećamo, okrugli sto je održan kao deo projekta „Za aktivnu inkluziju Romkinja na Zapadnom Balkanu – FAIR III”, a kao deo projekta „Za bolji položaj Romkinja u Rasinskom okrugu”. Projekat sprovodi UG „Romani cikna” iz Kruševca, uz podršku CARE International Balkans i Austrijske razvojne agencije (ADA).\nInače, UG „Romani cikna“ nastalo je 2010. godine na inicijativu dugogodišnjih romskih aktivistkinja u cilju jačanja integrativnih procesa Romkinja u zajednicu, kroz rad na poboljšanju njihovog socijalnog, ekonomskog, zdravstvenog, obrazovnog i kulturnog statusa.\n11.03.2022 0 217\n10.03.2022 0 260\n28. maja 2022., 13:39


Nov 22, 2017 LG Srbija\nPočevši od danas, i najzahtevniji ljubitelji video igara mogu pronaći monitor svojih snova u ponudi kompanije LG Electronics (LG).\nKorejski proizvođač predstavio je prvi LG G-Sync monitor (model 34UC89G) UltraWide formata, sa odnosom stranica 21:9 i frekvencijom osvežavanja ekrana od 144Hz. Ovim proizvodom, kompanija je dopunila svoj FreeSync portfolio, popularan širom sveta već nekoliko godina, u skladu sa zahtevima brzorastuće gejming zajednice. Novi monitor dostupan je u Srbiji po preporučenoj maloprodajnoj ceni od 131,999 RSD.\nNeometano iskustvo igranja zasnovano na kristalno čistoj, fluidnoj slici, brzini i izvanrednom prikazu, osnovni je zahtev ljubitelja video igara. Ipak, korisničko iskustvo ne kreiraju samo karakteristike monitora već i nivo sinhronizacije sa računarom.\nDugo vremena je AMD FreeSync tehnologija bila odgovorna za upravljanje frekvencijom osvežavanja monitora, sve dok 2013. godine kompanija Nvidia nije predstavila svoju G-Sync tehnologiju koja upravlja sinhronizacijom frekvencije monitora i računara pomoću hardverskog rešenja ugrađenog u monitor.\nOva tehnologija smanjuje ulazno kašnjenje i garantuje neisprekidan, savršeno fluidan prikaz. Nedugo nakon lansiranja, G-Sync je počeo da dobija na popularnosti, tako da je 2015. godine, Nvidia imala dominantan položaj na tržištu sa čak 82% tržišnog učešća u segmentu gejming monitora.\nMoć G-Sync monitora\nPrateći navike i potrebe gejmera, Kompanija LG Electronics je liniju monitora naprednih karakteristika sa FreeSync tehnologijom dodatno unapredila visokokvalitetnim G-Sync monitorom (model 34UC89G) sa Nvidia video karticom koja se instalira direktno na zadnju ploču monitora. Sa G-Sync monitorom, slike dolaze do vašeg monitora munjevitom brzinom, bez ulaznog kašnjenja, čineći prikaz na monitoru neverovatno impresivnim, sa znatno realističnijim oblicima i likovima.\nDolby TrueHD tehnologija zvuka na LG OLED televizorima\nPrvi BenQ kućni bioskopski projektor sa 4K UHD HDR rezolucijom


Grad Wuhan u izolaciji zbog korona virusa | Virusi, Korona virus | Al Jazeera Balkans\nGrad Wuhan u izolaciji zbog korona virusa\nBroj žrtava novog korona virusa u Kini porastao je na 17, dok je broj oboljelih porastao na 540.\nLjudi u kineskim gradovima nose maske zbog straha od novog virusaEPA\nU kineskom gradu Wuhanu, u kojem su zabilježeni prvi slučajevi novog korona virusa, bit će zatvorene sve saobraćajne i transportne mreže, a građanima je savjetovano da ne napuštaju grad, javili su državni mediji.\nAutobuski, podzemni, trajektni i međugradski saobraćaj bit će obustavljen, a aerodrom i željeznička stanica bit će zatvoreni za sve putnike u odlasku od 23. januara, u 10 sati po lokalnom vremenu, piše Tanjug.\nVlasti su zamolile građane da ne napuštaju grad bez velike potrebe, prenosi Reuters.\nBroj žrtava novog korona virusa u Kini porastao je na 17, a broj oboljelih na 540, saopćili su zvaničnici.\nŠiri se strah od epidemije\nKako se navodi, pacijenti zaraženi novim tipom korona virusa identificirani su u 13 kineskih pokrajina, izjavio je direktor Nacionalne zdravstvene komisije Li Bin, prenijela je Hina, pozivajući se na državnu televiziju CCTV.\nTrump: Imamo plan za koronavirus\nAmerički predsjednik Donald Trump izjavio je u srijedu da SAD ima plan za suzbijanje koronavirusa od kojeg je u Kini preminulo devet, a oboljelo približno 400 ljudi.\n"Imamo plan i mislimo da će biti veoma dobro proveden. Već ga provodimo veoma dobro. Centar za kontrolu bolesti je sjajan. Veoma profesionalan", rekao je on na marginama Svjetskog ekonomskog foruma u Davosu.\nTrump je rekao da je SAD odlično pripremljen i da vjeruje da je u Kini sve pod kontrolom.\nStrah od epidemije širi se i izvan Kine jer će milioni Kineza ove sedmice putovati svojim kućama, na subotnju proslavu Nove godine.\n"Već je bilo prenošenja virusa sa čovjeka na čovjeka i infekcije medicinskih radnika. Dokazano je da se bolest prenosi posredstvom respiratornog trakta i da postoji mogućnost mutacije virusa", rekao je Li.\nPrvi slučaj u SAD-u\nSlučajevi zaraze tim virusom dosad su identificirani i na Tajvanu, Filipinima, u Tajlandu, Japanu, Južnoj Koreji...\nU utorak je potvrđen prvi slučaj zaraze i u SAD-u, a riječ je o pacijentu koji se nedavno vratio iz Kine.\nAmerički zdravstveni zvaničnici saopćili su da je pacijent hospitaliziran i trenutno je u dobrom stanju.\nMuškarac, u dobi približno 30 godina iz države Washington, nedavno je boravio u dijelu Kine koji se smatra epicentrom izbijanja novog, potencijalno smrtonosnog virusa, prenosi AP.\nIako su neke zemlje ranije pojačale kontrole na aerodromima zbog epidemije, Sjeverna Koreja saopćila je da će potpuno zatvoriti granice za turiste kako bi se zaštitila od širenja korona virusa.\nNajveći dio stranih turista u Sjevernu Koreju dolazi upravo iz Kine, a njihov broj porastao je prošle godine zbog poboljšanja odnosa između dvije susjedne zemlje.\nHitan sastanak WHO-a\nMeđutim, od srijede će Sjeverna Koreja "privremeno zatvoriti granicu svim stranim turistima, što je mjera opreza zbog korona virusa", objavila je u saopćenju turistička agencija sa sjedištem u Kini Young Pioneer Tours, specijalizirana za putovanja u Sjevernu Koreju, prenijela je Hina.\nDruga agencija Koryo Tours saopćila je da je "obaviještena o predviđenim mjerama", pojašnjavajući da u srijedu čeka dodatne informacije.\nTo nije prvi put da Sjeverna Koreja zatvara granice turistima zbog straha od epidemije; u oktobru 2014. učinila je isto zbog virusa ebole.\nNovi virus pripada grupi virusa uzročnika SARS-a, bolesti od koje je prije 17 godina umrlo 800 ljudi širom svijeta, a također se počela širiti iz Kine.\nZa srijedu je zakazan hitan sastanak Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) povodom novog korona virusa.\nAustralija počinje s probirom putnika koji dolaze iz Wuhana


Nova vizija - Veselin Jevrosimović\nVest iz IT sveta koja je obeležila prošlu nedelju odnosi se na odlazak Stiva Balmera sa čela kompanije Majkrosoft. Ovaj gospodin široj javnosti verovatno je najpoznatiji kao junak inserta sa Jutjuba u kome, pred prepunom dvoranom zaposlenih u Majkrosoftu, u raspojasanoj košulji i poprilično oznojen, frenetično skače i uzvikuje „programeri, programeri“ (eng. „developers, developers“), aludirajući na to ko je najveća vrednost i snaga softverskog giganta. O njegove 33 godine provedene u firmi, doprinosu, manama, uspesima i greškama mnogo se govori i piše ovih dana. Nekako su posle bitke svi generali, pa se ovom temom ne bih bavio.\nMnogo me više interesuje ko će ga naslediti na funkciji i šta bi to moglo da znači ne samo za jednu od najvećih softverskih kuća, već i za industriju informacionih tehnologija uopšte. Naime, premda konstantno kritikovan da kasni za konkurencijom u novim oblastima, Majkrosoft je u poslednjih nekoliko godina pokrenuo mnogo inicijativa koje imaju ogroman potencijal, a ukupna snaga kompanije daleko je od zanemarive. Ono što mislim da nedostaje su sveža vizija i jaka ličnost koja će probuditi uspavanog diva.\nParadoksalno, slažem se sa nekim glasovima da je verovatno najidealniji kandidat upravo Bil Gejts, čovek koji je osnovao Majkrosoft, a koji se 2008. povukao iz firme i posvetio humanitarnom radu. Od samih početaka on je bio taj genije i vizionar koji je vukao kompaniju napred, a svakako je i najjači simbol koji bi zaposlenima, ali i korisnicima, mogao da ulije novu energiju. Uostalom, slična situacija desila se i velikom konkurentu Eplu, pa je povratak Stiva Džobsa doneo samo boljitak. Imao sam priliku da na jednom skupu sedim za istim stolom i popričam sa gospodinom Gejtsom, i moram priznati da je na mene ostavio jak utisak. Međutim, za sada je još uvek neizvesno ko će stati na čelo Majkrosofta, pa su mnoge oči uprte u Redmond.\nZanimljivost: Ljudi širom sveta u zbiru svakoga dana provedu 300 miliona minuta u video razgovorima putem Majkrosoftovog sistema Skajp


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Trebalo bi da budemo spremni za kompromis"\nMakedonski premijer Zoran Zaev rekao je da makedonska i grčka vlast žele da završe sa problemima jednom i zauvek, da bi zemlje mogle da grade prijateljske odnose i zaključuju sporazume za dobrobit obe zemlje.\nZaev: Srbija započela pristupne pregovore sedam i po meseci nakon odluke Evropske komisije, a u našem slučaju biće 12 meseci\nU intervjuu za briselski portal "Euroaktiv", Zaev, kojeg je novinar nazvao premijerom Republike Severne Makedonije, novim imenom dogovorenim sporazumom između Atine i Skoplja, rekao je da je zbog dobrobiti naroda dve zemlje postignut kompromis.\nUpitan da li je kompromis dobar, te da Makedonija neće započeti pristupne pregovore odmah već iduće godine, posle evropskih izbora, Zaev je naveo da je "Crna Gora započela pristupne pregovore sedam i po meseci posle odluke Evropske komisije, Srbija posle devet i po meseci od odluke, a u našem slučaju biće 12 meseci".\n- Zadovoljan sam što imamo pravednu i pravno dobru odluku. To daje šansu današnjim političarima i njihovim naslednicima kao i budućim generacijama da sarađuju kroz dobre odnose - istakao je Zaev.\nŠto se tiče evorpskih izbora, biće neko vreme tu izgubljeno, rekao je Zaev, koji je dodao i da će biti održan referendum u Makedoniji kao deo primene sporazuma sa Atinom.\n- Mislim da je to pažljivo proračunato te da ćemo biti dobro pripremljeni do juna 2019. godine da započnemo poglavlje o pristupanju - kaže on.\n- Tu postoji kontradikcija. Ako smo za NATO i EU, trebalo bi da budemo spremni za kompromis - smatra makedonski premijer.\nTe partije desnog centra u Makedoniji i Grčkoj su veoma slične:obe prave puno buke, organizuju proteste, upotrebljavaju ružan jezik, isto je u Grčkoj kao i u Makedoniji, ista taktika, zaključio je Zaev.\nČlanstvo Makedonije u EU


BIRODI: U netransparentnom Briselskom procesu mediji ipak informišu | KoSSev\nBIRODI: U netransparentnom Briselskom procesu mediji ipak informišu\nČetvrtak 25. februar 2016, 14:06\nBriselski dijalog Beograda i Prištine, koji se vodi pod okriljem EU, daleko je od transparentnog. Učesnicima dijaloga je data mogućnost da svaki od njih na svoj način predstavi postignuća i neuspehe u dogovoru i primeni briselskih sporazuma. U takvim uslovima koje karakteriše manjak informacija, dokumenata, spremnosti aktera da daju izjave i budu propitivani i analizirani, mediji se nalaze pred velikim izazovom u ostvarivanju svoje primarne funkcije: da informišu, pitaju, analiziraju i javnosti daju relevatnu medijsku sliku. Ipak, mediji su ostvarili svoju informativnu ulogu, uz prisustvo promocije, pre svega Vlade Srbije i generalno pozitivnog stava prema Briselskom procesu. Ovo su ključni nalazi istraživanja Biroa za društvena istraživanja iz Beograda (BIRODI) o načinu na koji mediji na srpskom jeziku u centralnoj Srbiji i na Kosovu i Metohiji izveštavaju o Briselskom procesu, koje je danas predstavljeno u Kosovskoj Mitrovici.\nIstraživanje - monitoring rada deset odabranih medija, od kojih je šest sa KiM-a obuhvatio je period izveštavanja od septembra do decembra 2015. godine. U Beogradu su praćene centralne informativne emisije na RTS1, B92, RTV Pink i TV Prva, dok na KiM-u, pored praćenja našeg portala, praćeni su još RTK 2, TV Puls, TV Most, TV MIR, Radio Kontakt. Ispitivana je zastupljenost teme u informativnim emisijama kroz broj i dužinu priloga, karakter izveštavanja preko analize žanrovske strukture, najave priloga, odnosu prema temi, teme – opšti okvir u kome se izveštava, i podteme, a to su bili specifični delovi i sporazumi, kao i predstavljanje aktera – zastupljenost i tonalitet predstavljanja.\nIako su mediji na KiM-u ostvarili svoju primarnu ulogu - a to je da informišu, utvrđeno je da se u postojećoj klimi netransparentnog odvijanja procesa briselskog dijaloga, medijski rad svodi primarno na čekanje izjava, saopštenja i oslanjanja na čitanje između redova, izdvojili su kao jedan od primera zaključaka ovog istraživanja, istraživači Zoran Gavrilović i Snežana Đapić.\n"Kada su u pitanju informativne emisije, retki su primeri istraživačkog i analitičkog novinarstva," naveo je istraživač Zoran Gavrilović, koji je naglasio da su u ovom segmentu u prednosti online mediji, uz uređivačku politiku same redakcije.\nNovinar - bajpas za nedostatak informacija\n"I u ovom slučaju, pored same redakcijske opredeljenosti, pokazala se prednost online medija, na šta ukazuje izveštavanje informativnog portala 'KoSSev' koji je pokušavao da čita šta se dešava iza tih izjava i saopštenja," rekao je Gavrilović.\nKoSSev je tokom četiri meseca praćenja objavio 241 članak posvećen briselskom procesu, a analiza objavljenih statističkih podataka o radu našeg portala ukazuje na uravnotežen, informativno-analitički karakter objavljenih vesti. Opšti nedostatak informacija o briselskom procesu i konkretnim dogovorima na našem portalu je premošćen time što je sam novinar taj koji - ukrštanjem informacija sa više strana, uz povezivanje sa aktuelnim kontekstom i njihovim konačnim ramovanjem - poslužio kao akter. I ovo istraživanje je to prepoznalo, te je novinar kao "akter" Briselskog sporazuma na KoSSevu zastupljen na 7. mestu od ukupno 17 aktera sa 4,6%.\nKosovska opozicija dominira kao akter, srpska zastupljena minorno\nTri su dominantna aktera o Briselskom sporazumu kod svih medija - Vlada Srbije i njene institucije, Vlada Kosova i kosovske institucije i EU. Oni koji se protive Briselskom sporazumu, sa izuzetkom kosovske opozicije, nisu, međutim, zastupljeni u značajnom procentu kao akteri.\nUrednica KoSSeva Tatjana Lazarević je tokom radnog predstavljanja rezultata ovog istraživanja potvrdila da je i na našem portalu kosovska opozicija jedan od primarnijih aktera kao izvor prikupljanja informacija o briselskom dijalogu, dok je srpska politička opozicija prisutna u manjoj meri u odnosu na sve ostale aktere. Razlog tome, istakla je Lazarevićeva, jeste - sa jedne strane izuzetna agilnost, kada je u pitanju informisanje javnosti i medija od strane kosovske opozicije, a ranije i agilnost kosovske vlade, a sa druge, pasivnost i neukost u komunikaciji s javnošću srpske političke opozicije.\n"Navešću dva primera. Pokret Samoopredeljenje ima gotovo 24-časovnu, veoma aktivnu komunikaciju sa javnošću već preko svoje Fejsbuk stranice, na kojoj se osim, saopštenja, objavljuju kratke poruke, ažurirane informacije, video i foto zapisi, te je dovoljno da posetite ovu stranicu, a već dobijete seriju svežih informacija. Sveukupno gledano, kosovska opozicija je već odavno uzela primat u ažurnoj komunikaciji, u odnosu na kosovsku vladu. Sa druge strane, što se srpske opozicije tiče koja je najmanje zastupljena u medijima, pa i na KoSSevu - koji nema cenzuru kada je u pitanju odabir izvora informacija - najnoviji primer jesu dva poslednja saopštenja koja smo dobili od Patriotskog bloka i koja su oba stigla sa zakašnjenjem od nedelju dana u odnosu na aktuelni događaj - tako da smo se našli u problemu - da ne možemo da objavimo njihov stav usled 'bajatosti' informacije, a sa druge, ne želimo da se to protumači kao cenzura jer ona to nije, već se radi o neukosti onih koji komuniciraju sa medijima," objasnila je urednica KoSSeva.\nVlada Srbije, predsednik i njene institucije su na KoSSevu, prema ovom istraživanju, predstavljeni "pozitivno" sa 92 teksta, kosovska vlada sa svojim institucijama sa 125, dok je opozicija Briselskom sporazumu (i u srpskoj i u albanskoj zajednici) "pozitivno" predstavljena sa 48. Vlada Srbije je na našem portalu, sa druge strane, "negativno" predstavljena sa 76 tekstova, kosovska sa 107, a opozicija briselskom sporazumu sa 43 teksta.\nU medijima preovladava generalno pozitivni stav prema Briselskom sporazumu\nBIRODI je utvrdio da kod srpskih medija preovladava generalno pozitivan stav prema Briselskom procesu i da je u tom kontekstu Vlada Srbije predstavljena prevashodno na promotivan način.\nKod svih medija, u periodu od septembra do decembra prošle godine, dominirala je tema o Zajednici srpskih opština, kao i o glasanju za prijem Kosova u UNESCO. Istraživač Snežana Đapić navodi da je dominacija tema o ZSO bila prisutna, pre svega, preko vesti o aktivnostima kosovske opozicije koja od septembra blokira rad skupštine i protestuje upravo zbog sporazuma o ZSO. Što se tiče glasanja za prijem Kosova u UNESCO, iako se ne radi o neposrednoj temi briselskog dijaloga, Đapić je navela, da su neki mediji ovu temu provlačili indirektno kroz briselski proces, pre svega kao mogućnost da bi se i ona mogla naći na briselskom stolu.\nZoran Gavrilović je u zaključku predstavljanja rezultata ovog istraživanja o radu medija naveo da je za dalji uspeh Briselskog procesa, od posebne važnosti to da se dijalog Beograda i Prištine 'proširi' iz briselskih kancelarija, odnosno da se pored razgovora političkih predstavnika Beograda i Prištine uključe i ostali akteri.\n"Primer toga je saradnja privrednih komora Srbije i Kosova," navodi Gavrilović kao pozitivan primer komunikacije i saradnje između Beograda i Prištine.\nIstraživanje "Monitoring medija - izveštavanje o Briselskom procesu, septembar - decembar 2015" posle Kosovske Mitrovice, biće u utorak predstavljeno i u Medija centru u Beogradu.