Železnički saobraćaj | MEĐUNARODNI RADIO SRBIJA Skip to main content\n14. maj 2013. Predstavnici železnica Srbije i Mađarske potpisali su Ugovor za modernizaciju saobraćaja na relaciji Beograd-Budimpešta, koja čini severni krak Koridora 10. Vrednost projekta je 1,5 milijarda evra, a sredstva će biti obezbeđena iz kineskog kredita, koji je na raspolaganju centralnoevropskim zemljama.\nReč je o deonici dužine oko 400 kilometara, na kojoj bi bilo moguće postići brzine veće od 160 kilometara na sat. Sada se od Beograda do Budimpešte vozom putuje osam sati, dok će se za dve do tri godine, nakon realizacije projekta, putovati duplo brže. Inače, još od 1991. godine sa Mađarima se pregovara o izgradnji drugog koloseka na ovoj relaciji za vozove velikih brzina. Pruga će se koristiti za mešoviti saobraćaj, a činjenica da svaki minut uštede u vožnji železnicama donosi tri miliona evra koristi, govori o značaju ovog projekta. Modernizacija ovog pravca kroz Srbiju koštaće oko 870 miliona, što je više od polovine ukupne investicije. Pruga se remontuje i delimično gradi na postojećem potezu Beograd - Novi Sad - Subotica, u dužini od oko 200 kilometara. Glavni projekat tek treba da se radi, pa iako će za njegovu izradu trebati oko godinu dana, to neće zaustaviti radove na trasama za koje već postoje projekti, kao što je deonica Stara Pazova - Novi Sad, čija će izgradnja početi na proleće 2014. „Železnice Srbije“ nemaju novca u budžeta za ovaj projekat, ali će on biti realizovan uz pomoć Vlade Srbije. Nakon potpisivanja Memoranduma počeće intenzivna saradnja inženjera dve zemlje. Dogovoreno je da u drugoj polovini juna u Beograd dođu mađarski stručnjaci za projektovanje, a rezultati tih dogovora biće uključeni u Strategiju razvoja saobraćaja Mađarske, koja je u izradi. Jedan od prioriteta ovog dokumenta je i železnička pruga između Beograda i Budimpešte.\n(9. maj 2013.) Najavljena modernizacija železničkog saobraćaja u Srbiji trebalo bi da omogući da taj vid transporta bude ravnomernije zastupljen u oblasti prevoza putnika i robe. Zbog trenutne loše situacije učešće sektora železnice je minimalno, a očekuje se da će ruski kredit od 800 miliona dolara za infrastrukturu i nova zakonska rešenja pomoći da se postojeće stanje promeni.Propadanje srpske železnice traje više decenija, pa se taj vid transporta sve manje koristi. To i ne čudi, ako se ima u vidu da je prosečna brzina, koji vozovi mogu da razviju oko 40 kilometara na sat, dok je svega 2,5 odsto pruga sa dva koloseka. Primera radi, kad je u Engleskoj daleke 1829. godine prvi voz počeo da saobraća na relaciji Liverpul – Mančester, njegova brzina bila je 50 kilometara na sat. To sve govori da je srpskoj železnici preko potrebna pomoć. Donošenje novog zakona o železnici ima za cilj da unapredi taj sektor, da poveća efikasnost i obezbedi liberalizaciju tržišta. Prema oceni ministra saobraćaja Milutina Mrkonjića, na taj način biće omogućeno integrisanje srpske železnice u tržište transportnih usluga i železnički sistem Evropske unije. U cilju povećanja efikasnosti poslovanja planirano je da se železnički sistem Srbije razdvoji na dva dela. Prvi bi se bavio upravljanjem infrastrukturom, organizovanjem i regulisanjem saobraćaja. Drugi deo bi se fokusirao na prevoz u putničkom i teretnom saobraćaju. U skladu s tim menja se i organizaciona struktura Javnog preduzeća „Železnice Srbije“, koje će u svom sastavu ubuduće imati četiri privredna društva. Takođe, predviđeno je uvođenje više železničkih prevoznika, čime će se obezbediti konkurencija, a što će za rezultat imati povećanje kvaliteta prevoza i liberalizaciju tržišta.\nKad je reč o infastrukturi, u Srbiji postoji 3.800 kilometara pruge, ali je samo manji deo obuhvaćen elektrifikacijom. Zbog toga vozovi ne mogu da razvijaju velike brzine, a dotrajao je i vozni park. Očekuje se da će sredstva iz kredita, koji je Ruska Federacija odobrila Srbiji u iznosu od 800 miliona dolara, omogućiti, pre svega, modernizaciju pruga, dok je deo namenjen za kupovinu novih vozova. Planirano je da od tog iznosa bude obnovljena pruga u dužini od 360 kilometara, a najveći deo je namenjen za rekonstrukciju pruge Beograd – Bar, koja se nalazi na „Koridoru 11“. Takođe, planirana je i rekonstrukcija pruge Beograd – Pančevo u dužini od 15 kilometara, kao i tehničke stanice u Zemunu. Kada je reč o novim saobraćajnicama, biće izgrađena pruga na deonici Valjevo-Loznica u dužini od 68 kilometara, koja će biti elektrificirana, a brzina vozova će dostizati 120 kilomatara na sat. Osim toga, planirana je i izgradnja železničkog terminala u Beogradu. Deo ruskog kredita, u iznosu od 100 miliona dolara, biće iskorišćen za nabavku 25 novih vozova sa dizel motorom za lokalni putnički saobraćaj, čiji je proizvođač ruska kompanija „Metrovagonmaš“. Sve to trebalo bi da doprinese da Srbija dobije kvalitetnije pruge i nove savremene vozove, što će omogućiti da železnica postane konkurentnija.Na taj način stvaraju se uslovi za razvoj kombinovanog transporta, gde se veći deo prevoza obavlja železnicom, koji do sada nije bio u dovoljnoj meri razvijen u Srbiji. U narednom periodu mogu se očekivati i stimulacije za unapređenje tog oblika transporta.\n(28. april 2013.) U srpske železnice biće uloženo oko dve i po milijarde evra u narednih pet do sedam godina, najavljeno je na biznis forumu održanom na Mokroj Gori. Glavni cilj je da Srbija dobije kvalitetnu i modernu železnicu u skladu sa evropskim standardima, a prvi rezultati biće vidljivi već za tri godine.\nBez kvalitetnog saobraćaja, a pogotovo železničkog, nema ni kvalitetnog razvoja bilo koje zemlje. Zadatak za Srbiju je da prema evropskim zahtevima gradi saobraćajane koridora, elektrifikuje pruge i uspostavi novi kargo sistem. Ukupna dužina pruga u Srbiji je 3.809 kilometara, od čega je u upotrebi oko 80 odsto, ali je svega 7,5 odsto dvokolosečna pruga. Cilj Železnica Srbije je dostizanje standarda Koridora 10, a to je dvokolosečna, elektrificirana pruga za brzine od najmanje 160 kilometara na čas za mešoviti saobraćaj. Na srpskim prugama, prosečna komercijalna brzina u putničkom saobraćaju iznosi svega 43, a u robnom 28 kilometara na čas. Uskoro će u Skupštini biti usvojen novi Zakon o železnicama, a do kraja godine trebalo bi da bude usvojen i nacionalni plan razvoja železničke infrastrukure, kojim će biti određeni prioriteti. Samo u toku ove godine biće uloženo oko 1,4 milijarde evra u projekte, kao što su železnički koridori 10 i 11, stanica Prokop u Beogradu i u druge objekte i pruge. U narednih pet godina, srpske železnice dobiće oko 70 novih vozova raznih struktura, kojima će biti obuhvaćene i regionalne i lokalne pruge, što će značajno poboljšati kvalitet prevoza. U ovom periodu će biti pri kraju i izgradnja drugog koloseka pruge Beograd - Pančevo, finansirana sredstvima ruskog kredita, šest deonica na Koridoru 10 biće puštene u rad i obnavljaće se pruga Beogad - Bar kroz Srbiju. Što se tiče namene ruskog kredita, Železnice Srbije će novac, koji je ranije bio namenjen za radove na gradnji pruge Valjevo-Loznica, presmeriti na deonicu Koridora 10 od Stare Pazove do Novog Sada, jer je Koridor 10 prioritetan. Ruske Železnice su spremile svu neophodnu dokumentaciju za početak gradnje dela pruge Beograd – Pančevo, a očekuje se da građevinska dozvola za ovaj posao stigne već u junu. Takođe, na forumu je i kineski građevinski gigant ’’Sinohidro’’, koji trenutno u svetu realizuje projekte u vrednosti od 29 milijardi dolara, ponudio Železnicama Srbije saradnju na raznim projektima.\nŽeleznice Srbije će od 1. januara 2014. funkcionisati po novom sistemu poslovanja, nakon restrukturiranja i osnivanja nekoliko novih zavisnih preduzeća. Očekuje se da će za pet godina prevoziti i do 50 miliona putnika i povećati transportne prihode za polovinu. Srbija, takođe, ne sme da izgubi trku sa konkurentskim Koridorom 4, na kojem su manja zadržavanja na granici, pogotovo zbog skorog završetka mosta Kalafat preko Dunava između Rumunije i Bugarske, koji će povezati Evropu sa Azijom. Železnice Srbije napraviće platformu, koja će omogućiti ravnopravno učešće na tenderima svim domaćim i stranim firmama u realizaciji projekata na železnici. Postoji velika zainteresovanost domaćih i stranih firmi za saradnju sa srpskim železnicama, a velike i male firme, iz zemlje i inostranstva, imaće šansu da razvijaju svoj posao i uposle ljude.\n(8. april 2013.) Sredstva od ruskog kredita od 800 miliona dolara biće utrošena, kao što je i predviđeno, na modernizaciju železnice. Mesecima “koplja su se lomila” oko deonice Stara Pazova – Novi Sad, koja je u sklopu “Koridora 10”, i veoma značajne regionalne pruge Valjevo-Loznica. Pronađeno je “solomonsko rešenje”- gradiće se oba železniča pravca.\nRuski kredit je namenjen za izgradnju drugog koloseka pruge od Beograda do Pančeva, kao i za još šest deonica na “Koridoru 10”, dugih oko 110 kilometara. Pruga Stara Pazova – Novi Sad, ima prioritet, jer je na “Koridoru 10” a potrebno je uložiti oko 350 miliona evra. Predstoji realizacija velikog posla koji zahteva angažovanje svih kapaciteta i nema vremena na pretek, kaže ministar saobraćaja Milutin Mrkonjić. Prema njegovim rečima, mora da se poštuje Master plan razvoja saobraćaja Srbije, koji je dogovoren sa EU. Istovremeno, uz završetak “Koridora 10”, tim planom predviđena je obnova pruge Valjevo - Loznica, koja se nalazi na južnoj balkanskoj transverzali, i jedino na tom delu nije završena. Direktor “Železnica Srbije” Dragoljub Simonović, keže da je predugovor za odobrenje kredita poslat u Moskvu na verifikaciju, i o sredstvima će se razgovarati tokom predstojeće posete srpskog premijera Ivice Dačića ruskoj prestonici.\nGrađani kolubarskog i mačvanskog okruga nestrpljivo očekuju početak radova jer su na trasi Valjevo-Loznica, dugoj 68 kilometara, do sada urađeni najteži poslovi. Tako je završeno probijanje četiri tunela, a preostali teren, od Pričevića do Loznice, nema ozbiljnijih prirodnih prepreka za polaganje pruge. Gradonačelnik Valjeva Stanko Terzić rekao je da za preostale poslove postoji kompletna projektna dokumentacija sa rešenom eksproprijacijom i radovi praktično mogu da počnu odmah. Prema Master planu, ova deonica nema lokalni karakter i biće obilaznica za teretni transport oko Beograda pravcem Ruma–Šabac–Loznica–Valjevo–Požega–Stalać i dalje južnom balkanskom transferzalom.\nPrvi radovi na obnovi železničke infrastrukture finansirani iz ruskog kredita počeče u junu ove godine, izgradnjom drugog koloseka pruge od Beograda do Pančeva i rekonstrukcijom pruge Ruma- Golubnici, na “Koridoru 10”. Takođe, na proleće 2014. godine započeće obnova pruge od Beograda do crnogorske luke Bar, na “Koridoru 11”, dužine 287 kilometara, zahvaljujući ovom zajmu.\nMODERNIZACIJA ŽELEZNIČKE INFRASTRUKTURE (15. januar 2013.) U modernizaciju železničke infrastrukture u Srbiji u poslednjoj deceniji uloženo je oko 168 miliona evra i remontovano 136,5 kilometara pruge. Godišnje se obavi oko 7,1 odsto remonta, što je nedovoljno za modernizaciju pruga i brži rast transportnog prometa.\nSrpske železnice će do 2027. godine raditi na izgradnji savremene dvokolosečne elektrificirane pruge za mešoviti putnički i teretni saobraćaj na celoj dužini “Koridora 10”. Projektovane brzine kretaće se od 160 do 220 kilometara na čas, a u taj projekat potrebno je uložiti 4,6 milijardi evra. Ocenjeno je da brzina srpskih vozova zaostaje za evropskim prosekom a razlike između prosečne projektovane i stvarne maksimalne brzine na prugama u Srbiji su sve veće. Zbog lošeg stanja pruga i nedostataka na infrastrukturnim kapacitetima u ovoj godini uvedene su lagane vožnje na 320 mesta, u ukupnoj dužini od oko 535 kilometara, što predstavlja 16 odsto pruga, koje su u eksploataciji. Za sanaciju slabih mesta na mreži "Železnica Srbije" procenjeno je da je potrebno investirati oko 350 miliona evra. Godišnje je potrebno uraditi i popravke oko 190 kilometra pruga, a u zadnjih 30 godina, kako navodi Janković, prosečno je remontovano 38 kilometara železničkih saobraćajnica.\nDo 2015. godine biće urađena modernizacija pruga Stara Pazova - Novi Sad, Niš - Dimitrovgrad, Pančevo - Vršac, Gilje - Ćuprija - Paraćin, a radiće se i na rekonstrukciji Beogradskog železničkog čvora, izgradnji pruge Valjevo-Loznica i mosta preko Dunava u Novom Sadu, na mestu porušenog Žeželjevog mosta. Planirana je i nabavka 12 dizel - motornih i 25 elektromotornih vozova i 15 višesistemskih lokomotiva. "Železnice Srbije" raspolažu sa oko 3800 kilometara pruga, od čega 900 kilometara pripada “Koridoru 10”. Postoji 7,5 odsto mreže dvokolosečnih pruga, elektrificirana je jedna trećina mreže. U 2010. godini prevezeno je 12,6 miliona tona robe i 7,5 miliona putnika. Učešće železnica u prevozu tereta u Srbiji, u prethodnih četvrt veka, kretalo se u proseku oko 40 odsto.\nIZMEŠTANJE ŽELEZNICE IZ CENTRA NIŠA\n(18. decembar 2012.) Ministarstvo saobraćaja i grad Niš, u prisustvu delegacije EU, potpisali su protokol o izgradnji severnog kraka železničke pruge, kojim je predviđeno izmeštanje železničke infrastrukture iz centralne gradske zone i izgradnje obilaznice. Niški železnički čvor je najslabija tačka na železničkom Koridoru 10, pa je neophodno da se stručnjaci što pre dogovore o konačnom rešenju, jer svaka od mogućih varijanti izmeštanja pruge iz gradskog jezgra i uređenja čvora iziskuje različite procene o ukupnom iznosu sredstava. Za projekat železničkog čvora u pravcu Dimitrovgrada planirano je izmeštanje pruge iz gradskog jezgra na pravac uz drumski koridor na deonici Crveni krst – Prosek, u dužini od 18 kilometara. U proceduri je usvajanje plana detaljne regulacije, kojim se predviđa prostor za još jedan kolosek te severne obilaznice.\nDelegacija EU je upozorila da mora da se radi brzo da bi, posle kompletiranja tenderske dokumentacije, raspisivanje tendera moglo da se obavi već na proleće 2013. godine, kako bi prvi radovi počeli na leto. Iz fondova EU već je obezbeđeno 1,5 miliona evra za izradu dokumentacije i studije izvodljivosti. EU je za narednu godinu izdvojila 26 miliona evra za oblast transporta i novac će biti upotrebljen za terminal Batajnica i rasčišćavanje Dunava. EU je u poslednjih nekoliko godina izdvojila 180 miliona evra i trudi se da Srbija bude deo razvoja transporta, preko koga se u EU ostvaruje sedam odsto bruto društvenog proizvoda i zaposlenost od pet odsto.\n(4. septembar 2012.) Evropska banka za obnovu i razvoj planira da u 2012. i 2013. godini u Srbiju investira ukupno 800 miliona evra. Prioritet za ulaganje i dalje će biti infrastruktura, a ova finansijska kuća nastaviće da odobrava kredite pod povoljnim uslovima. Ova međunarodna finansijska institucija je posebno je zainteresovana za sanaciju srpskih auto-puteva, razvoj železničkog saobraćaja i realizaciju projekata putem javno - privatnog partnerstva. Od kredita, koji su opredeljeni za 2012. i 2013. godinu, najveći deo biće upotrebljen za te oblasti najavio je ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić, nakon razgovora sa predstavnicima ove Banke. On je istakao da je interes Srbije da EBRD finansira izgradnju Koridora 10, kao i obnovu pruge Beograd-Bar, preko koje se obavlja izvoz automobila iz fabrike „Fijat“ u Kragujevcu, kao i značajan deo poljoprivrednih proizvoda. EBRD je od 2001. godine u Srbiju uložila oko 3,1 milijardu evra, od čega 820 miliona u infrastrukturu, istakao je minister saobraćaja Militin Mrkonjić, koji je takođe imao razgovore sa predstavnicima ove finansijske kuće. Prema njegovim rečima, Banka je spremna da pomogne izgradnju Koridora 11 od Obrenovca do Uba i od Lajkovca do Ljiga u ukupnoj dužini od oko 50 kilometara, a srpska vlada će to i zvanično predložiti. Orijentaciona vrednost radova iznosi oko 300 miliona evra.\nZahvaljujući kreditima EBRD i pomoći njihovih stručnjaka, u prethodne četiri godine, započeta je izgradnja izgradnja velikog dela auto-puta na međunarodnom Koridoru 10 kroz Srbiju. U tom periodu izrgrađeno je oko 200 kilometara auto-puta i gradi se preostalih 130 kilometara. Sada je prioritet rekonstrukcija i izgradnja železničkog Koridora 10, kako bi se omogućilo da vozovi postižu brzine od 160 kilometara na čas, kao i završetak elektrifikacije na preostalim deonicama od Niša do Vranja i Dimitrovgrada. Ceo železnički Koridor 10 u Srbiji mogao da bude završen za osam godina i njegova ukupna vrednost je oko 4,5 milijarde evra. U 2011. EBRD je učestvovala u 188 projekata u Srbiji, i na taj način u domaću ekonomiju uložičla oko 500 miliona evra. Sedište ove Banke je u Londonu, a osnovale su je 63 zemlje, uz podršku Evropske unije i Evropske investicione banke, sa zadatkom da pomaže izgradnju tržišnih ekonomija u zemljama centralne i istočne Evrope, centralne Azije i severne Afrike. EBRD kroz saradnju sa finansijskim institucijama podržava razvoj malih i srednjih preduzeća i preduzetništva, pomaže privatizaciju, restruktuiranje javnih preduzeća, rad lokalnih samouprava, kao i razvojne i infrastrukturne projekte.\nPONOVO SAOBRAĆAJU IZMEĐU VRŠCA I TEMIŠVARA VOZOVI\n(5. jul 2012.) Iz Vršca, u Vojvodini, do Temišvara, u Rumuniji, od 12. juna, ponovo je uveden redovni železnički saobraćaj. Redovan putnički saobraćaj između ova dva grada ponovo je uveden posle 18 godina, a dnevno će saobraćati dva voza. Vozovi će iz Vršca za Temišvar polaziti u 7.10 i u 18.20 sati, dok će iz Temišvara za Vršac polaziti u 4.40 i u 15.45 sati. Cena prevoza je, uz korišćenje različitih povlastica, u jednom pravcu nešto manje od četiri evra, pa će železnički saobraćaj između Vršca i Temišvara biti najkonkurentniji vid transporta. Redovna cena vozne karte od Vršca do Temišvara je u jednom pravcu pet evra u dinarskoj protivvrednosti, a uz godišnju legitimaciju Rail plus cena je 3,80 evra u dinarima. Putnički železnički saobraćaj na ovoj relaciji biće organizovan savremenim "Desiro 642" dizel-motornim vozovima Rumunskih železnica. Uspostavljanje železničkog prevoza između Vršca i Temišvara u velikoj meri doprineće i razvoju privredne, društvene, kulturne i celokupne međugranične i međudržavne saradnje.\nZAVRŠETAK ŽELEZNIČKOG "KORIDORA 10" DO 2020. GODINE\n(Maj 2012.) Srbija je prema Evropi preuzela obavezu da do 2020. godine završi železnički Koridor 10 na celoj dužini od hrvatske granice do Beograda, preko Niša do makedonske granice, kao i severni i istočni krak do Subotice i Dimitrovgrada. To je elektrificirana dvokolosečna pruga, duga 770 kilometara, opremljena za mešoviti saobraćaj i za brzinu do 160 kilometara na sat. Danas polovina tog Koridora nije pripremljena za velike brzine, ili nije pogodna za teretni saobraćaj, ili nije elektrificirana, pa obimni radovi predstoje na pravcima Beograd-Subotica, Niš-Vranje, Niš-Dimitrovgrad.U 2010. godini izvedeni su radovi vredni oko 200 miliona evra, dok će se u naredne tri godine u železnički Koridor 10 sliti ukupno 1,1 milijarda evra. Plan obuhvata rekonstrukciju deonice od Beograda i Novog Sada do Subotice. Srbija trenutno ima 850 miliona evra međunarodnih garancija za rekonstrukciju železnice. Završetak radova omogućiće da se putovanje kroz Srbiju skrati za tri sata a, izračunato je da svaki minut manje donosi uštedu u tertnom saobraćaju od tri miliona evra. Sa Mađarima je dogovoreno da i oni modernizuju pruge Budimpešte do granice sa Srbijom, kako bi za dve godine dobila prva pruga u istočnoj Evropi, gde će se vozovi kretati brzinom od 160 kilometara na sat. U prvoj fazi je i elektrifikacija pruge od Niša do Dimitrovgrada, ali za postojeće brzine. U budžetu su obezbeđena značajna sredstva kroz garancije za kredite – Evropske banke za obnovu i razvoj 100 miliona evra, Evropske investicione banke 150 miliona evra, Vlade Španije 37 miliona evra, Vlade Nemačke 45 miliona evra i češke Eksportne banke 120 miliona evra. Za srpsku privredu, železnički koridor, u razvojnom smislu, je važniji nego putni. Naime, duž cele te magistrale skoncentrisana je domaća mašinska industrija, počev od subotičkog „Severa“ preko „Šinvoza“, „Želvoza“, „Fabrike vagona u Kraljevu“, „Goše“, MIN-a i „Minela“.\nMreža železničkih pruga u Srbiji stara je više od jednog veka, a više od 55 odsto svih pruga izgrađeno je u 19 veku. Ukupnu mrežu pruge „Železnica Srbije“ čini 3809 kilometara, od čega veliki deo nije elektrificiran. Ukoliko se obezbedi 4,6 milijarde evra, koliko se procenjuje da je potrebno za ovaj posao, do 2016. godine obnoviće se i izgraditi sve značajnije deonice na železničkom „Koridoru 10“. Realizacijom tih planova, građanima Srbije će u bliskoj budućnosti biti omogućeno da za kratko vreme prelaze velike razdaljine, vozovima koji će razvijati brzine preko 200 kilometara na sat.\nU periodu od 1884. godine, kad je zvanično otvorena za saobraćaj, do danas, srpska železnica se razvijala kroz izgradnju pruga, nabavku voznih sredstava i obuku kadrova. Bilo je u tom periodu i uspona i padova, ali je opstala. Za prve tri decenije postojanja izgrađeno je 1.300 kilometara pruge normalnog i uzanog koloseka, a gradilo se uglavnom od prestonice prema većim gradovima u unutrašnjosti zemlje. Razvoj je zaustavio Prvi svetski rat u kome je, kao i cela zemlja, pretrpela velika razaranja. Samo tri godine posle oslobođenja, nova država nazvana Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca gotovo u potpunosti je obnovila železničku mrežu na svojoj teritoriji. Drugi svetski rat je ponovo zaustavio taj zamajac, a zemlja je pretrpela veća razaranja nego u prethodnom. Opet nova država i novi polet. Vlada Jugoslavije, ne samo da je krenula u obnovu porušenog, već je pažljivo planirala nove trase i strateški važne pravce. Do devedesetih godina prošlog veka izgrađeno je oko tri hiljade kilometara pruge, koje su povezale različite delove zemlje. U tom periodu je izgrađena i pruga prema jadranskom moru, Beograd – Bar, koja i danas predstavlja jednu od najznačajnijih u sistemu „ Železnica Srbije“. Nakon toga, sankcije i ratna dešavanja na prostoru bivše SFRJ usporile su razvoj železnice, da bi u 21. veku morala da krene još jednom u obnovu.\nKUVAJTSKI KREDIT ZA "PROKOP"\nIzgradnja železničkog čvora „Prokop” nastaviće se na proleće ove godine zahvaljujući kuvajtskom kreditu vrednom 25 miliona evra. Ugovorom se predviđa izgardnja dela železničke stanice „Prokop” - segmenta za putnički saobraćaj. Srbija je ovaj kredit dobila pod veoma povoljnim uslovima sa fiksnom kamatom od tri odsto godišnje, rokom otplate od 18 godina i grejs periodom od četiri godine.\nPredstavnici Vlade Srbije i kuvajtskog Fonda za arapski ekonomski razvoj potpisali su ugovore o realizaciji kredita. Na železničkoj stanici “Prokop” treba opremiti preostala peronska stajališta i podići gornji sprat stanice, na kome će se nalaziti komercijalni centar. Modernizacija železničkog čvora doprineće oslobađanju prostora Savskog amfiteatra od 86.000 kvadratnih metara za druge namene a postoji i urbanistički plan uređenja ovog prostora. Ova sredstva od kuvajtskog kredita namenjena su za realizaciju prve faze izgradnje “Prokopa” a Ministarstva saobraćaja i finansija intenzivno rade i na drugoj fazi tog projekta što će omogućiti da on bude završen što pre.\nMODERNIZACIJA PRUGE BEOGRAD - BAR\nJedan od najvećih infrastrukturnih projekata u istoriji Srbije i Crne Gore, pruga Beograd – Bar, dobio je konačno šansu da se modernizuje. Procenjuje se da će sanacija pruge koštati između 300 i 350 miliona evra. Visoki predstavnici vlada Srbije, Crne Gore i Italije potpisali su 16. juna 2009. godine Memorandum o razumevanju koji predviđa zajedničku izradu studije o tehničko- ekonomskoj izvodljivosti radova na rekonstrukciji železničke pruge Beograd - Bar. Prema procenama zvaničnika Srbije i Crne Gore, preko čije teritorije pruga prolazi, sanacija bi trebalo da doprinese poboljšanju konkurentnosti privreda dve zemlje i njihovih najvećih preduzeća. Najveći korisnici usluga barske pruge su čeličana u Smederevu, Železara i Rudnik boksita Nikšić i MSK Kikinda, kao i Valjaonice bakra i aluminijuma iz Sevojna. Jednokolosečna pruga Beograd - Bar građena je u periodu od 1952. do 1976. godine.\nDuga je 454,8 kilometara i povezuje Beograd sa morskom lukom na južnom Jadranu. Većim delom od 287,4 kilometra prolazi kroz Srbiju, a ostatak od 167,1 kilometar kroz Crnu Goru. Projektovana brzina je 80 -120 kilometra na čas. Pruga se sa 12 metara nadmorske visine u Baru penje na više od hiljadu metara u Kolašinu i spušta na 80 metara iznad nivoa mora u Beogradu. Svaki četvrti kilometar pruge prolazi kroz tunel. Najduži je Sozina 6.170 metara, a za svega 10 metara kraći je tunel kroz Zlatibor. Od ukupno 234 mosta najveći je na Maloj Rijeci. Pruga je u potpunosti elektrificirana. Na pruzi, koja se smatra velikom pobedom tehnologije nad prirodom nalazi se 206 betonskih i 28 čeličnih mostova. Most iznad Male Rijeke izgrađen je na visini od 200 metara, najviši je u Evropi i dugačak je oko 500 metara. Radovi na tom mostu trajali su četiri godine, a čelična konstrukcija teška je 25.000 tona. Celom dužinom pruge izgrađeno je 254 tunela ukupne dužine 114,4 kilometra. Nosilac projekta rekonstrukcije pruge je italijanska firma „Italfer“, koja je za izrada studije izvodljivosti izdvojila milion evra. Ostatak od 400 hiljada evra uložiće crnogoska i srpska strana ostatak. Pruga Beograd – Bar, kao i Luka Bar važne su za ovaj deo Evrope, zbog čega su srpska preduzeća spremna da uđu u kupovinu dela Luke, jer je to životni interes srpske privrede.\nCilj modernizacije pruge nije uspostavljanje velikih brzina, već njeno osposobljavanje za brzine projektovane 1976. godine, kad je pruga Beograd - Bar puštena u rad. To znači da bi na velikom delu vozovi mogli da se kreću brzinom od 100 kilometara na sat. Prosečna brzina na barskoj pruzi je oko 70 kilometara na sat. Vek trajanja koloseka na brdskim prugama, kakva je Beograd - Bar, je između 20 i 25 godina, što znači da je i na najmlađim deonicama izgrađenim 1976. godine istekao. Generalni remont nikada nije urađen. Poslednja veća rekonstrukcija na delu kroz tunel Sozina u Crnoj Gori završena je pre dve godine, kad je zahvaljujući kreditu Evropske investicione banke remontovan donji i gornji stroj, sistem signalizacije i kontaktne mreže. Inače, na 29 mesta na srpskom delu pruge Beograd - Bar odvija se takozvana lagana vožnja što znači da lokomotive zbog loših uslova u kojima se nalaze deonice moraju da voze znatno sporije nego što je predviđeno. Naime, umesto da postižu dozvoljenu brzinu od 78 kilometara na sat, kompozicije, koje se kreću tim deonicima voze brzinom od 20 do 50 kilometara na sat. Reč je o deonicama koje se prostiru na oko 100 kilometara pruge. Najduže deonice na kojima se odvija usporena vožnja su Jablanica - Priboj, Kosjerić - Kalenić, Užice - teretna stanica Užice i Vreoci - Lazarevac. RASTE IZVOZ AUTOMOBILA IZ SRBIJE\n(29. januar 2013.) Do sada je iz Srbije izvezeno nešto manje od dvadeset hiljada novog modela „500L“, proizvedenog u „Fabrici automobila Srbija“ u Kragujevcu. U periodu od 14. avgusta 2012. godine do 18. januara 2013. godine izvezeno je 17.232 komada novog modela. Iako je prvobitni plan bio da do kraja 2012. godine bude izvezeno oko 30 hiljada vozila, u FAS-u su zadovoljni, jer vlada velika kriza u automobilskoj industriji u Evropi. Očekuje se da će u narednom periodu izvoz rasti, jer je plan da u 2013. godini u kragujevačkoj fabrici bude proizvedeno između 110 i 180 hiljada automobila. Očekivani prihod od prodaje vozila trebalo bi da dostigne milijardu evra. U kompaniji „Fiat automobili Srbija“ planiraju početak serijske proizvodnje svih verzija modela „500L“. To znači da će se proizvoditi automobil sa benzinskim motorom i automatskim menjačem, zatim model sa dizel motorom zapremine 1,6 litara. Proizvodiće se i produžena verzija sa sedam sedišta, kao i model sa komandama na desnoj strani, namenjen za tržište Velike Britanije. U drugoj polovini 2013. godine sa proizvodnih traka počeće da silazi i model namenjen za tržište SAD. Gotovo celokupna proizvodnja, čak 99 odsto, namenjena je izvozu, dok će za domaće tržište biti proizvedeno oko hiljadu komada.\nIzvoz novog modela automobila FAS-a realizuje se preko crnogorske Luke Bar. Posle potpisivanja ugovora o poslovnoj saradnji kompanija „Fiat automobili Srbija“ i „Luka Bar“, crnogorska firma je investirala oko 650 hiljada evra u modernizaciju kapaciteta. Obnovljen je skladišni prostor na površini od 2,2 hektara, koji je korišćen pre 20 godina za izvoz automobila „Jugo“. Reč je o automobilu, koji se proizvodio u istoj fabrici u Kragujevcu, čiji je naziv tada bio „Zastava“, a plasiran je na tržište SAD. U okviru modernizacije Luke Bar postavljen je video nadzor, nova rasveta i rampe za pretovar. Osim toga, planirana je rekonstrukcija obale, kako bi se omogućio lakši pristup brodovima. U kompaniji „Luka Bar“ očekuju da će s povećanjem proizvodnje u „FAS“-u, biti povećan promet i trebalo bi da iznosi od 200 do 250 hiljada automobila godišnje. STUDIJA INSTITUTA CIP\nNekadašnji ponos Titove Jugoslavije, pruga koja povezuje srpski glavni grad i crnogorsku luku Bar, već trideset pet godina čeka na rekonstrukciju. Prema studiji koju su izradili saobraćajni institut CIP i italijanska "Italfera", procenjuje se da je za rekonstrukcija pruge Beograd-Bar potrebno 340 miliona evra. Nakon toga bi se vreme putovanja vozom od Beograda do Bara i Podgorice prepolovilo i svelo na šest sati.\nZa rekonstrukciju dela pruge, koji prolazi kroz Srbiju potrebno je 198 miliona evra, dok je za crnogorski deo pruge neophodno 138,9 miliona evra. U Srbiji postoji veliko interesovanje za ovaj projekat posebno od strane izvoznika, koji smatraju da ga treba proširiti i na Luku Bar. Pri proceni stanja pruge i troškova za njeno obnavljanje, uzeto je u obzir da je reč o najkomplikovanijoj železničkoj saobraćajnici u Evropi, sa 234 mosta ukupne dužine 14,6 kilometara i 254 tunela ukupne dužine 114 kilometara. Nakon završetka projekta, uslediće izrada projektne dokumentacije i raspisivanje tendera za izvođače radova.\nPrva faza rekonstrukcije ove saobraćajnice, u dužini od 455 kilometara, podrazumeva modernizaiju pruge kako bi se povećala brzina kretanja vozova, i pruga bi čitavom svojojom dužinom bila osposobljena za konstantnu brzinu, što u sadašnjem stanju nije slučaj. Takođe, planirano je i saniranje mostova, tunela i klizišta. U drugoj fazi uslediće remont pruge: zamena donjeg stroja, pragova, šina, kao i odgovarajućeg pribora. U trećoj fazi obnoviće se tehnička postrojenja, izgradiće se tri nove stanice i tri nova terminala za kombinovani transport, što će doprineti većoj prohodnosti pruge i kapacitetu.\nSa obnovom pruge povećala bi se i prosečna brzina vozova. Na pruzi Bepgrad-Bar vozovi se danas kreću brzinom između 30 i 60 kilometara na čas, a posle rekonstrukcije vozovi bi se vratili na projektovanu brzinu između 75 i 120 kilometara.Uvođenjem modernog voza, takozvanog "pendolina", koji zahvaljujući savremenoj nagibnoj šasiji u krivine ulazi sa 20 do 30 odsto većom brzinom nego klasične kompozicije, put između Beograda i Podgorice mogao bi da bude smanjen i na 4 časa. Osim skraćivanja vremena putovanja, očekuje se i podizanje nivoa usluga, povećanje kapaciteta robnog prevoza a sve to doprineće većoj bezbednosti putnika. Prema podacima iz 2009. godine, prugom Beograd-Bar prevezeno je pola miliona putnika, dok bi, prema projekciji, posle obnove broj putnika mogao bi da bide učetvorostručen a prevoz robe bi bio udvostručen.\nNajveći problem ovoga projekta su finansijska sredstva.Tehnički gledano, za izradu projekta potrebno je godinu dana, a za izvođenje radova dve godine. Ukoliko bi ovaj železnički pravac postao deo novog evropskog Koridora 11 (Bari-Bar-Podgorica-Beograd-Temišvar) italijanska vlada obezbedila bi milion evra za izradu studije, jer bi to bio najkraći put između Italije i Rumunije u kojoj se nalazi veliki broj italijanskih preduzeća.


Fondacija Divac u top projektima u Evropi - AgroSmart\nFondacija Divac u top projektima u Evropi\npetak, 04. novembra 2016.\nZajednički projekat “Fondacije Ana i Vlade Divac”, Unikredit fondacije i Unikredit banke, pod nazivom RAISE, uvršten je među 20 najboljih u Evropi u domenu promocije i podrške preduzetništvu i integraciji izbeglih i interno raseljenih lica.\nReč je o “Projektu ruralne i poljoprivredne integracije u podržavajućoj okolini (RAISE)”, jedinom projektu iz jugoistočne Evrope u konkurenciji od preko 200 projekata koji je Evropska komisija izdvojila kao primer dobre prakse, navodi se u zajedničkom saopštenju Unikredit banke i dveju fondacija.\nProjekat je, kako se dodaje, realizovan u periodu od 2009. do 2012. godine i obuhvatio je 140 izbeglih i interno raseljenih porodica iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine i sa Kosova, koje su do tada živele u kolektivnim centrima.\nCilj projekta je bio da im se obezbede neophodni uslovi i podrška za započinjanje sopstvenog biznisa kako bi se na taj način integrisali u lokalne zajednice u kojima žive.\nEvropska komisija je istakla da je “RAISE” jedina inicijativa u Srbiji i širem regionu Zapadnog Balkana koja se fokusirala na ekonomsku integraciju izbeglih i interno raseljenih lica na sveobuhvatan način, posvećujući posebnu pažnju različitim aspektima socijalne i ekonomske inkluzije, kao što su obezbeđivanje domaćinstava, mentalno i emotivno stanje primalaca sredstava i socijalna integracija u novu sredinu.\nSredstva za sprovođenje projekta obezbedila je Unikredit fondacija, dok je Fondacija Ana i Vlade Divac, u saradnji sa Unikredit bankom i Novosadskim humanitarnim centrom sprovela projekat.\nU sklopu “RAISE” projekta svaka porodica je, kako se navodi u saopštenju, dobila bespovratni grant u iznosu od 2.000 evra, a pomenuti grant je bio namenjen za započinjanje sopstvene dohodovne aktivnosti, dok su korisnicima grantova, kroz specijalno kreiran program savetodavne podrške za profesionalnu orjentaciju i obuku, obezbeđena osnovna znanja i veštine za vođenje sopstvenog biznisa.\nTokom perioda sprovođenja projekta, Unikredit fondacija je uložila preko 515 hiljada evra.\ndivac fondacija divac ruralne


Hoše komerc počastio policajce povodom Dana grada Sarajeva i Dana policije - Akta.ba\nPovodom Dana grada Sarajeva i Dana policije, Hoše komerc je danas počastio tortama policajce Kantona Sarajevo\n06.04.2020. 14:03 / Izvor: Akta.ba\n"Osim što je 6. april Dan glavnog grada Bosne i Hercegovine, veoma nam je drago što ćemo ovom simboličnom gestom moći podijeliti radost obliježavanja i Dana policije. Tim povodom želimo se zahvaliti svim policajcima koji vrijedno rade u otežanim uvjetima pandemije virusa korona, u nastojanju da pruže prije svega sigurnost građanima našeg glavnog grada", istakli su tim povodom u Hoše komercu.\nHoše komerc je domaći trgovački lanac sa najdužom tradicijom u Bosni i Hercegovini. Osnovna djelatnost kompanije je trgovina na malo i veliko prehrambenih i neprehrambenih proizvoda; zatim, slastičarstvo, pakeraj i pržionica kafe, kao i distribucija proizvoda. U okviru segmenta trgovine, kompanija posjeduje razvijenu maloprodaju sa brendom Hoše komerc trgovina, i veleprodaju, odnosno distribuciju drugih brendova, kao što je Megle. U proizvodnom segmentu poslovanja Hoše komerc razvija liniju proizvoda pod brendovima Bony i Merka, a tvornica slastica je jedna od najsavremenijih u regiji.


Završen "Balkanski tok", spojen sa gasovodom u Srbiji - Akta.ba\n09.11.2020. 13:17 / Izvor: SRNA\n"'Balkanski tok' je završen, povezan je sa gasovodom u Srbiji. Zvanični događaji u vezi sa završetkom gasovoda se ne održavaju zbog pandemije virusa korona, ceremonija će vjerovatno biti održana kasnije", rekao je izvor, a prenose ruski mediji.\nBugarska je u januaru 2019. godine donijela odluku o nastavku kraka "Turskog toka" u Srbiju.\nS tim u vezi, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić obećao je u oktobru 2020. godine da će Srbija do kraja godine u potpunosti završiti izgradnju gasovoda od bugarske do mađarske granice. Izgradnja srpske dionice "Turskog toka" započeta je u martu 2019. godine.\nPodsjetimo, "Balkanski tok" je krak "Turskog toka" kojim će ići ruski gas do Srbije i dalje ka Evropi.\nGasovod "Turski tok", koji je počeo s radom 8. januara, teče duž dna Crnog mora od Rusije do obale Turske. Dalje ide kopneni tranzitni krak do granice sa susjednim zemljama, odakle se gas već izvozi u Grčku, Bugarsku i Sjevernu Makedoniju. U budućnosti (nakon završetka izgradnje cjelokupne infrastrukture) gas će ići u Srbiju i Mađarsku. Propusni kapacitet gasovoda dužine 930 km iznosi 31,5 milijardi kubnih metara gasa godišnje.


CIA: Kako smo nameštali izbore u Srbiji? Nismo videli Miloševića kao nekog ko je sposoban da vodi normalnu državu - Politika ekspres\nCIA: Kako smo nameštali izbore u Srbiji? Nismo videli Miloševića kao nekog ko je sposoban da vodi normalnu državu\nMašanje velikih sila u unutrašnju politiku drugih država u centru je pažnje posle optužbi Amerikanaca da Vladimir Putin raznim manipulacijama pokušava da utiče na izbore u SAD. Američki list „Forin afers“ objavio je tekst o istorijatu takvih operacija u kom poseban deo čini akcija CIA na rušenju Miloševića 2000. godine.\nTokom protekle dve godine, novinar Dejvid Šajmer intervjuisao je više od 130 zvaničnika na temu stogodišnje istorije prikrivenog uplitanja u izbore, ili skrivenih napora da se manipuliše stranim demokratskim izbornim procesima. Njegovi intervjui uključili su osam bivših direktora CIA i druge zvaničnike, kao i direktore državnih obaveštajnih službi, državne sekretare, savetnike za državnu bezbednost, jednog generala KGB, i jednog bivšeg predsednika SAD. Došao je do otkrića da su u 21. veku najviši državni zvničnici bezbednosti razmatrali korišćenje CIA radi uplitanja u strane izborne procese u najmanje dva slučaja.\nU jednom slučaju u Srbiji 2000. godine, razmatranje je prešlo u akciju, a CIA je potrošila milione dolara u naporima protiv Slobodana Miloševića. U drugom slučaju Irak 2005. godine. U oba slučaja kreatori američke politike vagali su potencijalnu korist prikrivene akcije naspram mogućeg rizika. Ove priče otkrivaju zašto se u suprotnosti sa Putinovim tvrdnjama Vašington, za razliku od Moskve, povukao iz prakse prikrivenog uplitanja u izbor.\nPrvi slučaj se dogodio 2000. godine, kada je jugoslovenski predsednik Milošević bio kandidat na izborima. Milošević je bio blizak Moskvi, srpski nacionalista, i ozbiljan rušilac ljudskih prava. Sredinom devedesetih omogućio etničko čišćenje u Bosni i Hercegovini, a nekoliko godina kasnije, to je uradio i na Kosovu, gde su njegovi vojnici sistematski terorisali, ubijali i proterivali Albance. Razmere tih svireposti izazvale su NATO da 1999. izvrši vazdušnu kampanju protiv Miloševićevih snaga, a međunarodni sud da podnese tužbu protiv njega za ratne zločine. Leon Paneta, američki sekretar za odbranu u administraciji predsednika Bila Klintona od 1994. do 1997., Šajmeru je rekao: „Milošević je viđen kao loš momak i uticajan, i kao neko ko će taj deo sveta okrenuti naglavačke ako se protiv njega ne preduzmu neki koraci“.\nMogućnost za tako nešto pružili su izbori 2000. godine. „Ne znam da li smo javno rekli da je naš cilj promena režima“, kaže Džejms Obrajen, tadašnji Klintonov specijalni izaslanik za Balkan, ali „nismo videli Miloševića kao nekog ko je sposoban da vodi normalnu državu“. Od polovine 1999. godine do kraja 2000., državne i privatne američke oragnizacije potrošile su oko 40 miliona dolara na programe u Srbiji, podržavajući ne samo opoziciju, već i nezavisne medije, građanske organizacije, i inicijative za masovni izlazak na izbore. Ovim otvorenim angažovanjem, objasnio je Obrajen, SAD su htele da unesu ravnotežu u izbore koje je Milošević nameravao da izmanipuliše.\nKao što su Stejt dipartment, Američka državna agencija za međunarodni razvoj (USAID) i nevladine organizacije (NVO) finansirane iz američkih fondova otvoreno uticale na srpske izbore, tako je to isto CIA činila tajno. Džon Sajfer je otkrio da zna samo za jednu „uspešnu“ operaciju uplitanja u izbore u periodu između 1991. i 2014. godine dok je on služio kao operativni oficir CIA, a to je upravo bilo uplitanje u izbore u Srbiji 2000. godine.\n-Uloženi su skriveni napori pokušaja podrške Miloševićevoj opoziciji“, rekao je Sajfer, sećajući da je, nakon što je Klinton obavestio odabrane članove Kongresa, CIA preduzela „podršku, finansiranje i pomaganje određenih opozicionih kandidata – u tome je bila osnovna stvar“.\nSajfer, koji je postao šef CIA za Srbiju odmah nakon izbora, objasnio je da je agencija usmeravala milione dolara u kampanju protiv Miloševića, uglavnom sastajući se sa opozicionim liderima van njihove zemlje, snabdevajući ih kešom na licu mesta.\nSam Klinton je u jednom intervjuu potvrdio da je ovlastio CIA da se umeša u izbore 2000. godine u korist Miloševićevih protivnika. Kako objašnjavaju, u tome nije viđen nikakav problem jer je Milošević bio hladnokrvni ubica koji je izazvao smrt stotina hiljada ljudi“. Kao što su američki predsednici verovali da mogu da osnaže strane demokratije podrivajući komunističke kandidate, tako je Klinton verovao da može osnažiti srpsku demokratiju radeći protiv Miloševića. „Taj čovek je bio ratni zločinac“, rekao je Klinton.\nU Srbiji CIA se koncentrisala na vršenje uticaja na mišljenje ljudi a ne na menjanje glasačkih listića. „Mi nismo lažirali glasove niti svesno lagali glasače da bi ih naveli da podržavaju one ljude za koje smo želeli da pobede“, objasnio je Klinton. Umesto toga, CIA je obezbedila novac i druge vrste pomoći za kampanju koju je vodila opozicija.\nVođe u američkom kongresu znale su za ovaj tajni plan i podržavale su ga. Trent Lot, vođa većine u Senatu, seća se da je, kada je dobio izveštaj o ovoj operaciji CIA, podržao svim srcem. „Milošević je bio totalno van kontrole“, rekao je Lot. „Nismo nameravali da izvršimo invaziju, ali to je bio haos, i morali smo nešto da uradimo“. Za razliku od drugih državnih američkih službenika, službenici CIA su mogli da rade tajno. „Zbog načina na koji mi poslujemo“, objasnio je Daglas Vajz, tadašnji operativni službenik CIA stacioniran na Balkanu, „Srbija je bila mnogo prijemčivija nego što bi bila za ljude koji bi radili otvorenije, da se tako izrazim“. Uključenost američke obaveštajne zajednice u izbore bila je „značajna“, nastavio je Vajz, jer je Vašington upotrebio sve instrumente državne moći kako bi doveo do ishoda koji odgovara Sjedinjenim državama.\nKako su se izbori približavali, Klinton se brinuo da će Milošević podvalom na izborima doći do pobede. „Ovi izbori će biti važni, ali verovatno neće biti fer“, rekao je Vladimiru Putinu, tada novom ruskom predsedniku, dve i po nedelje uoči izbora, na osnovu nedavno objavljenog transkripta njihovog tadašnjeg razgovora. „Po anketama, Milošević zaostaje, tako da će verovatno pokušati sa krađom. Bilo bi bolje da izgubi, ali će on verovatno urediti da do toga ne dođe“. Američke organizacije za promociju demokratije, deleći Klintonovu zabrinutost, trudile su se da osiguraju da Milošević ne uspe da falsifikuje izbore. Jedna NVO finansirana iz američkog fonda, obučila je preko 15.000 aktivista u nadgledanju izbornih mesta. Na dan izbora, članovi opozicije obrađivali su glasove zajedno sa državnim službenicima. Zvanična obrada podataka pokazivala je da Milošević tesno vodi. Međutim, istina je izašla na videlo tokom paralelnog brojanja - on je nadmoćno izgubio. Došlo je do izbijanja velikih protesta. Ne uspevši da uguši narodnu revoluciju, Milošević je bio prinuđen da da ostavku.


Brzo testiranje na korona virus na Aerodromu Tuzla - InfoPlus.ba\nBrzo testiranje na korona virus na Aerodromu Tuzla\nMeđunarodni aerodrom Tuzla, s ciljem olakšanja putovanja, omogućio je putnicima testiranje na Covid 19 na aerodromu. Za samo 20-ak minuta, rezultati antigen testa mogu biti gotovi, a putnici spremni za polazak. Ovu olakšicu iskoristila je Enisa Salihbegović, Tuzlanka koja živi u Njemačkoj. Budući da često putuje, prilika da u samo pola sata uradi test i dobije rezultat, za nju je velika ušteda vremena.\nStvarno je bilo olakšanje što je to moguće ovdje na aerodromu, kad sam radila u Njemačkoj morala sam otići baš u centar, nisam mogla na aerodromu i puno je ovako laške jer se moram više puta testirati kad ovamo dolazim i kada se vraćam, kaže Enisa.\nAntigenski test je prvo bio potreban za ulazak u Holandiju, poslije je odobren i u drugim državama gdje se leti s tuzlanskog aerodroma. Iz laboratorije ističu da su samo u aprilu izvršili oko 2000 testiranja. Nedavno su na aerodromu su organizovali i punktove za PCR test uključujući i Drive-thru testiranje, odnosno uzimanje uzoraka kod putnika iz automobila na samom parkingu aerodroma, a rezultate mogu dobiti za 2-3 sata.\nPostoji određeni broj država koje zahtijevaju PCR test. A onda smo, da bi i s te strane pomogli, putnicima omogućili da na našem aerodromu izvrše sve što im je potrebno, oganizovali smo laboratoriju odnosno punkt za rađenje PCR testova tako da sad putnici mogu raditi i antigen i PCR testove, navodi Esed Mujačić, direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla.\nOva ponuda ne važi samo za putnike. I građani koji ne planiraju putovanje, testiranje mogu izvršiti na aerodromu. No korisno za sve građane, putnike ali i osoblje aerodroma je da se najavi dolazak u svrhu testiranja, budući da laboratorije rade u skladu sa otvorenošću aerodroma.\nImamo dosta pozitivnih reakcija i dosta putnika je zahvalno što smo im omogućili tu vrstu testova, posebno kad se radi o antigenskim testovima, potrebno je samo doći pola sata ili sat ranije nego što je uobičajeno da se dolazi na aerodrom i rezultat bude gotov za pola sata, a na kraju krajeva ti testovi nisu ni skupi, oni su čak i jeftiniji nego na nekim drugim mjestima, dodaje Mujačić.\nTrenutno se s tuzlanskog aerodroma leti na 10 destinacija, dok na ljeto očekuju povećan broj linija i letova. Aerodrom novim projektima nastoji vratiti promet koji je imao prije pandemije, no direktor ističe da epidemiološka situacija još uvijek diktira način poslovanja.


Privrednici traže da se požuri sa antikriznim merama – Klub Privrednika\nPrivrednici iz različitih sektora zatražili su ovih dana bržu primenu antikriznih mera za sprečavanje ekonomskih posledica krize. Poslovni klub Privrednik smatra da mere treba da budu jednostavne i lake za primenu bez suvišnog administriranja (kao mere NBS).\nTakođe, direktori najvećih domaćih kompanija okupljeni u ovoj asocijaciji savetuju da teba ubrzo započeti rad na merama koje će se primeniti posle okončavanja vanrednog stanja radi inteziviranja investicionih aktivnosti i poboljšanja privrednog ambijenta.\nEkonomske mere koje je donela Vlada Srbija su dobre, ali je sad važno da država bude efikasna u njihovoj primeni bez odlaganja, ocenili su bankari na trećoj onlajn konferenciji u organizaciji Francusko-srpske privredne komore na temu: mere vlade za preduzeća iz ugla banaka. Prisutni privrednici ukazali su i na značaj vremena trajanja vanrednog stanja i pandemije koronavirusa, kao važnog parametra, navodi se na sajtu Francuske privredne komore.\n“Većina ekonomskih mera koje je usvojila država je dobra. Međutim, sada je veoma važno da vlada bude efikasna u njihovoj primeni“, ocenio je prvi čovek Rajfajzen banke u Srbiji Zoran Petrović .\nKako je rekao, najave da će deo njih biti ostvaren sredinom maja, da se čeka desetak dana na sve detalje mera, to nije dobro. Zajedno sa konkretnim merama, mora da se pošalje poruka poverenja. Mere su na papiru dobre, one se odnose na mnoge stvari vezane za likvidnost, poput odlaganja plaćanja poreza i doprinosa, što je veoma dobro. Takođe, dobra mera je i plaćanje minimalne plate radnicima, ili 50 odsto minimalca za velike kompanije”, navodi Petrović.\nOn ističe da je veoma dobra mera i garantna šema za kredite privredi, koju treba primeniti na najbolji mogući način, jer smo svedoci da se sa time muče i velike i jake ekonomije


Aromaterapija - nega uz uživanje - Estetska\nEsencijalna ulja imaju kompleksan sastav, moć prodiranja u kožu, aktivna kozmetička svojstva, pre svega u balansu masnoće i vlage u koži.\nSastav im je veoma složen, a koncentracija sastojaka zavisi od uslova i kvaliteta zemljišta gde je biljka rasla, vremena i načina branja i čuvanja, kao i tehnike destilacije.\nTo nisu masna ulja u uobičajenom smislu, već složene mešavine supstanci koje brzo isparavaju i ostavljaju vrlo malo ili nimalo ostatka. Potrebna je velika količina biljaka za izdvajanje ulja – čak tona ružinih latica daje jedan mililitar čistog esencijalnog ulja ruže\nMasaža ubrzava njihov prodor kroz kožu i kretanje kroz organizam. Eksperimentalno je utvrđeno da se posle deset minuta masaže lavandinim uljem, koje je sadržano u koncetraciji od dva odsto u nosećem ulju za masažu, u krvi mogu naći dve osnovne komponente lavandinog ulja. Lekovite supstance maksimum koncentracije dostižu posle 20 minuta i nestaju iz krvi 90 minuta posle završetka masaže.\nČista esencijalna ulja moraju se koristiti oprezno kao i lekovi, pa ako ne znate mnogo o njima, radije koristite pouzdanu kvalitetnu kozmetiku u kojoj su ona dobro izbalansirana\nEsencijalna ulja se prodaju u aluminijumskim i staklenim bočicama, i treba ih čuvati od toplote i svetlosti da bi sačuvala svoja svojstva. Ulja možete da koristite za masažu, inhalaciju ili za kupku. Kod masaže budite naročito oprezni i nikada ne posežite za čistim uljima jer mogu da iritiraju kožu. Gotovo sva se prethodno moraju razblažiti u bazičnim uljima – pet kapi esencijalnog ulja dodaje se u kašiku bazičnog ulja. Kupke su najlakša kućna upotreba – dodajte 10 kapi u kupku, a nekoliko kapi stavite na frotir, pa udahnite.\n(na slici desno, Decleor Aromaesence Neroli, aromaterapijski preparat poznatog francuskog brenda)\nUlja za lice treba da se nanose blagim masažnim pokretima, i to od sredine lica ka spoljnim delovima. U pitanju je limfna drenaža, koju kod kuće sigurno ne možete izvesti kao što to čini terapeut u salonu, ali sigurno možete pomoći svojoj koži da se lakše pročisti, da se malo ubrza cirkulacija i razmena materija, a dragoceni sastojci iz ulja prodru dublje. Ako ulje nanosite na kožu, koristite pokrete od stopala nagore i od šaka ka ramenima, odnosno uvek od periferija prema srcu.\nU svakom slučaju, tri postupka su izuzetno važna:\n– Stavite par kapi ulja na dlanove, pa ih protrljajte da se ulja zagreju\n– Postavite ruke dlanovima prema licu i duboko udahnite nekoliko puta aromatični miris\n– Umasirajte ulje u kožu.\n(na slici dole: Darphin uputstvo za nanošenje aromaterapije u slikama)


Indijski tajkun Palonji Mistri ima milijarde zarobljene u kompaniji s kojom "ratuje" | Nova Ekonomija\nIndijski tajkun Palonji Mistri ima milijarde zarobljene u kompaniji s kojom "ratuje"\nJedan od najbogatijih Indijaca, tajkun Palonji Mistri najnesrećniji je milijarder na svetu.\nProblemi su počeli nakon što je Mistrijev sin Cirus Misti poteran s funkcije predsednika Tata Grupe koju je držao od 2011. godine, a porodica Tata je zaplenila njegove akcije, koje čine 20 odsto ukupnih deonica kompanije. Iako se već dve godine Palonji Mistri pokušava dočepati svojih akcija, porodica Tata, vlasnici konglomerata vrednog više od 100 milijardi dolara, u tome ga uporno sprečavaju.\nProšlog meseca stariji Mistry pretrpeo je i novi udarac. Naime, porodica Tata je uspela isposlovati promenu poslovnih pravila u svojoj kompaniji kojom ograničava sve svoje deoničare u slobodnoj prodaji udela.\nOdluku je priznala i indijska Vlada, a to znači da Mistri, s udelom od skoro 20 odsto u kompaniji, ne može prodati svoje deonice bez prethodnog odobrenja upravnog odbora Tata Grupe s kojima ratuje.Indi\nPreko noći se obogatili na bitkoinu i preko noći izgubili veliki deo tog bogatstva\nDžordž Soros smanjio udeo u kompanijama Epl i Snep\nMilijarder Mark Beniof kupuje nedeljnik Tajm


"Prodigy" izbacio novi singl\nNaslovna/Kultura/Koncerti i muzika/“Prodigy” izbacio novi singl\n“Prodigy” izbacio novi singl\nNovi singl koji je “Prodigy” izbacio je skroz u njihovom fazonu, niti je spektakularno dobar, niti je izuzetno loš.\nVeoma je unikatan za ovakvu grupu i nastavlja tradiciju jedinstvenog zvuka koji oni proizvode. Čekanju je došao kraj, bliži se dan kada će ponovo sa naših zvučnika tresti “očevi” elektronike. Novi singl koji je “Prodigy” izbacio je skroz u njihovom fazonu, niti je spektakularno dobar, niti je izuzetno loš. Veoma je unikatan za ovakvu grupu i nastavlja tradiciju jedinstvenog zvuka koji oni proizvode. Pesma je veoma slična pesmama sa prethodnog albuma što i nije tako loše, jer je prethodni album “Warrior’s Dance” ima pesme koje su ostavile tragove u muzičkoj industriji po svojim inovacijama u zvuku.\nAlbum “The Day Is My Enemy” izlazi 30.marta 2014.godine.\nPredhodno NBA: Klivlend jutros savladao Lejkerse\nSledeće Dete trajno oštetilo vid laserom


Marko Boškić, ubica srebreničkih muškaraca i dječaka, izručen BiH\nPo nalogu tužioca iz Posebnog odjela za ratne zločine Tužilaštva BiH, danas oko 15 sati, nakon izručenja iz Sjedinjenih Američkih Država, službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) su na Međunarodnom aerodromu Sarajevo lišili slobode Marka Boškića, rođenog 9. jula 1964. u Tuzli, saopćeno je iz Tužilaštva BiH.\nMarko Boškić je pod istragom Tužilaštva BiH i osumnjičen je da je kao nekadašnji pripadnik 10. diverzantskog odreda Vojske Republike Srpske, počinio krivično djelo genocida na području Srebrenice, u julu 1995.\nOn je osumnjičen da je zajedno s drugim pripadnicima 10. diverzantskog odreda VRS, lično učestvovao u strijeljanju i ubistvima bošnjačkih muškaraca i dječaka, zarobljenih nakon pada zaštićene zone Srebrenica.\nBoškić je bio nedostupan pravosudnim organima BiH, s obzirom na to da je emigrirao u SAD, gdje je procesuiran za krivično djelo imigracione prevare, jer je utvrđeno da je američkim imigracionim vlastima zatajio podatke o svom učešću u oružanim snagama tokom rata u BiH.\nNakon što je procesuiran za krivično djelo imigracione prevare, Boškić je deportovan u BiH, gdje je lišen slobode na zahtjev Tužilaštva BiH.\nOsumnjičeni će u zakonskom roku biti predat postupajućem tužiocu Tužilaštva BiH, koji će ispitati osumnjičenog, i nakon toga odlučiti o upućivanju prijedloga za određivanje pritvora.


Kako se i kome dodeljuju medalje i ordenje Srbije i Crne Gore\nOdlikovanja šakom i kapom\n09. 09. 2004.\nOdlikovanja šakom i kapom Predsednik Srbije i Crne Gore Svetozar Marović odlikovao je juče našu proslavljenu reprezentativku u streljaštvu Jasnu Šekarić i vaterpolo reprezentaciju SCG ordenom Nemanje prvog stepena, koji se dodeljuje za zasluge u predstavljanju SCG i njenih građana. Marović je ova, kao i ranija odlikovanja, dodelio na osnovu Zakona o odlikovanjima SRJ iz 1998. godine.\nŠef kancelarije ordena u kabinetu predsednika SCG Miroslav Popović rekao je za 'Blic' da Marović odlikovanja dodeljuje po tom zakonu, imajući pri tom u vidu i Ustavnu povelju, koja u članu 26 predviđa da predsednik dodeljuje odlikovanja i druge počasti.\nPopović kaže da predsednik SCG odlikovanja može da dodeljuje i na predloge sa strane, pa će tako u petak, na predlog premijera Srbije Vojislava Koštunice, uručiti orden Nemanje prvog stepena njegovoj svetosti patrijarhu Pavlu. Kako Srbija nema zakon o dodeli odlikovanja, ona se uručuju na nivou SCG.\n- U većini država je praksa da se odlikovanja dodeljuju na jednom nivou - tvrdi Popović.\nMeđu onima koje je Marović odlikovao, nalaze se i bivši načelnik Resora javne bezbednosti MUP, haški optuženik general Sreten Lukić (medalja Obilića), koga je predsednik SCG odlikovao na predlog MUP, rumunski predsednik Jon Ilijesku (orden jugoslovenske velike zvezde), bivši američki ambasador u Beogradu Vilijem Montgomeri (orden jugoslovenske zvezde prvog stepena), slavni holivudski glumac srpskog porekla Karl Malden (medalja Belog anđela) i biznismen iz Čikaga Branko Tupanjac (orden Nemanje drugog stepena).\nUtamničeni bivši jugoslovenski predsednik Slobodan Milošević bio je široke ruke, pa je samo tokom i posle NATO bombardovanja SRJ 1999. dodelio nekoliko hiljada odlikovanja. Milošević umalo nije i samom sebi dodelio orden. Naime, Patriotski savez Jugoslavije predložio je 13. aprila 1999. da se predsedniku SRJ Slobodanu Miloševiću dodeli orden narodnog heroja, obrazloživši predlog rečima da 'prvi patriota Jugoslavije Slobodan Milošević zaslužuje orden narodnog heroja svojim ukupnim delom i dokazanom izuzetnom hrabrošću i odlučnošću u odbrani trajnih vrednosti slobodarske tradicije naroda Srbije i Crne Gore i vitalnih interesa naše otadžbine'.\nI Miloševićev naslednik na mestu predsednika SRJ, Vojislav Koštunica pokazao se kao talentovan delilac odlikovanja, koja kao da se lepe za kasnije haške optuženike. Koštunica je tako, između ostalih, ordenom jugoslovenske zastave prvog stepena odlikovao bivšeg načelnika Generalštaba VJ Nebojšu Pavkovića. Isto odlikovanje je dobio i general Ninoslav Krstić. Prištinskom korpusu, čiji je komandant bio general Vladimir Lazarević, koga je Milošević odlikovao ordenom ratne zvezde, Koštunica je dodelio orden ratne zastave. Među onima kojima je Koštunica uručio ordenje nalaze se i patrijarh aleksandrijski i cele Afrike Petar Sedmi i ambasador Izraela Joran Šani (orden jugoslovenske zvezde prvog stepena), teniserka Jelena Dokić (orden Nemanje trećeg stepena), predsednik Kongresa srpskog ujedinjenja Majkl Đorđević (orden jugoslovenske zastave drugog stepena), reditelji Krsto Škanata, Puriša Đorđević i Dušan Makavejev, zatim Matica srpska i tadašnji predsednik SANU Dejan Medaković (orden Vuke Karadžića), posada ruskog tankera koja je spasla naše mornare u Egejskom moru (orden zasluga za SRJ), glumica Mira Stupica (medalja Belog anđela) i drugi.\nDejan Vukelić 0


Britanski izveštaj: Lokalni mediji moraju da se finansiraju iz budžeta - Sindikat novinara Srbije\nLokalno novinarstvo može nestati, a da se to ne bi dogodilo potrebno je da vlada omogući da lokalni mediji budu finansirani i budžetskim novcem, stoji u izveštaju Fransis Кernkros, bivše novinarke i rektorke univerziteta u Oksfordu koju je britanska vlada zadužila da analizira stanje u medijskoj industriji i predloži mere koje bi osigurale opstanak visokokvalitetnog novinarstva u toj zemlji.\nPredlog da država finansira medije donedavno je bio nezamisliv u britanskom društvu i posledica je gašenja sve većeg broja lokalnih novina. Gašenje lokalne štampe, upozorava Кernkros u izveštaju, a prenosi Gardijan, ugrožava demokratiju.\nКernkros je predložila da Ujedinjeno Кraljevstvo napravi posebno telo za informacije od javnog značaja koje bi distribuiralo budžetski novac, ali i sredstva prikupljena iz drugih izvora za izveštavanje lokalnih medija. Nezavisno telo je neophodno jer ako bi država ili velika tehnološka kompanija direktno finansirala proizvodnju vesti, navodi se u izveštaju, efekat bi mogao biti još veće smanjenje poverenja u štampu.\nU izveštaju se navodi da su mnoge lokalne novine u Britaniji, koje su od suštinskog značaja za funkcionisanje demokratije, u vlasništvu prezaduženih izdavača koji su srezali investicije i otpustili na stotine novinara kako bi pokušali nešto da zarade. Кernkros dodaje da ne postoji jasan način da se izveštavanje sa sastanka lokalnih skupština učini profitabilnim, s obzirom na to da takve priče obično privuku svega nekoliko klikova na internetu.\nPrihodi od reklama za štampane medije u Ujedinjenom Кraljevstvu smanjeni su za 3,2 milijarde funti za deset godina (period 2007-2017). Isti trend pada pokazao se u prodaji štampanih medija, a prihodi od digitalnog oglašavanja ni blizu ne mogu da nadomeste gubitke.


Zastava Kosova na bilbordu\nI u Prištini i u Briselu kažu da dalji razvoj pregovora o postizanju sporazuma o normalizaciji odnosa zavisi od Srbije. Kosovski zvaničnici se nadaju da će Srbija u međuvremenu preispitati dobro svoju odluku i da neće ispustiti šansu koja će automatski otvoriti vrata za nastavak evropskog puta. Analitičari opominju da će kredibilitet EU biti narušen, ukoliko proces dijaloga ne uspe.\nBekim Çollaku, savetnik kosovskog premijera, izrazio je nadu da će Beograd još jednom preispitati svoju poziciju i da će iskoristiti preostalo vreme i poslati pozitivan signal visokoj predstavnici EU Catherine Ashton, a kako bi ona pozvala dve delegacije za još jednu, poslednju rundu pregovora u Briselu radi postizanja sporazuma.\n„Što se naše strane tiče mi smo pokazali spremnost da postignemo sporazum, i kad smo god odputovali za Brisel bili smo spremni za to. Ostaje da se vidi šta će se dalje desiti. Poslednju reč o tome da li će biti još jedne runde ili ne reći će posrednica u ovom dijalogu, Catherine Ashton“, kazao je Çollaku.\n„Siguran sam i želim da verujem da Srbija neće propustiti šansu da postigne sporazum o normalizaciji odnosa dve države, koji će Srbiji automatski otvoriti vrata evropske perspektive. To će pozitivno uticati i na Kosovo, zato što će zemlja onda postati funkcionalna na celoj svojoj teritoriji i to će se ubrzati evroatlantski procesi“, kazao je Çollaku za RSE.\nDa se još uvek čeka na odluku Beograda, ponovili su u sredu i u Briselu. Maja Kocijančić, portparolka visoke predstavnice u izjavi za RSE međutim nije mogla da potvrdi da će Ashtonova uskoro posetiti Balkan, kao što su to preneli pojedini mediji.\n„Mi smo jasno rekli kakav je naš stav i na tome još uvek stojimo. U našoj izjavi pozivamo na poslednji napor da bi do dogovora došlo. To je sad na strani Srbije“, kazala je ona.\nDirektor Instituta za politička istraživanja i razvoj KIPRED, Ilir Deda u izjavi za RSE kaže da je visoka predstavnica EU, Ashton, u konsultacijama sa zemljama Kvinta, o još jednoj rundi dijaloga kao i o predlozima koji nisu poznati javnosti, a koji su predstavljeni za pregovaračkim stolom.\n„Sad za sad je nejasno nad kim će se izvršiti pritisak za jedan nov kompromis, ali uzimajući u obzir da se Srbija izjasnila da neće da pristane na ono što je EU predložila. Dok kosovska strana treba tražiti nešto više za našu državu, a to je članstvo u UN-u i sporazum za normalizaciju odnosa. Treba se naglasiti da uslovi Evropskog saveta iz decembra 2012. nisu bili da se Kosovo i Srbije dogovore oko asocijacije srpskih opština, već o telekomunikacajama, energetici i o uklanjanju paralelnih bezbednosnih struktura Srbija sa severa Kosova. Proces je sada u blokadi zbog asocijacije opština. Ili se trebamo vratiti na uslove EU od decembra 2012. ili videti šta dalje. Jer, ukoliko dođe do kolapsa ovog procesa, to će oštetiti kredibilitet EU koji ni posle 20 godina angažovanja na Zapadnom Balkanu ne pokazuje da može da upravlja situacijom u ovom regionu“, kazao je Deda.


Kamala Haris i dalje van potpredsedničke rezidencije - Američki izbori\nJoš 20. januara Kamala Haris položila je zakletvu i postala 49. potpredsednik SAD. Tim činom, ona nije postala samo potpredsednica, već je ušla u istoriju kao prva žena koja je ikada izabrana na tako visoku funkciju.\nIpak, malo više od dva meseca potpredsednica Haris i njen suprug i dalje ne mogu da se usele u svoju potpredsedničku rezidenciju jer je već duži period u u fazi renoviranja, prenosi CNN.\nOva informacija privukla je mnogo pažnje jer nije uobičajeno da potpredsednica tako dugo nema „krov nad glavom“. Jedan od zvaničnika američke administracije kaže da nikome nije jasno zašto se renoviranje odužilo čak čitava dva meseca nakon njenog zvaničnog preuzimanja funkcije kao i da je upitno koliko će još radovi trajati.\nZa to vreme, „drugi par Amerike“, Kamala Haris i njen suprug Daglas Emhof, živi u koferima na jednom privremenom smeštaju. Naime radi se o zvaničnoj gostinskoj kući predsednika samo par kilometara od Bele kuće, prenosi RTS.\nKuća koja je namenjena za potpredsednika SAD i njegovu porodicu nalazi se na adresi Opservatorijski krug broj 1 u Vašingtonu u velikom kompleksu nedaleko od Bele kuće. Izgrađena je davne 1893. godine i ima oko 9000 kvadratnih metara. Neobično je i pomalo čudno da administracija ne pruža objašnjenje i razloge za ovoliko kašnjenje, što opravdano budi sumnju i uzmemirenost, zaključuje CNN.\nNa dan inauguracije predsednika i potpredsednice objavljena je vest da se Haris neće odmah useliti u svoju rezidenciju, jer kako je navedeno „lakše je izvoditi radove u nenaseljenoj kući“. Ipak, ni tad nije precizirano kada će se radovi završiti. Haris je, takođe, pre tri nedelje viđena kako posećuje svoj budući dom, ali to je prošlo bez dobijanja konkretnih naznaka kada će se renoviranje konačno završiti.\nBajden smanjio zaostatak u sredstvima za kampanju\nPreliminarni izbori za Kongres: najvažniji nedeljni događaji


Industrija, inovacije i infrastruktura - NIS\nInovacije u svim segmentima poslovanja osnov su daljeg razvoja NIS-a i preduslov za očuvanje liderske pozicije na domaćem tržištu i jačanje konkurentnosti u regionu.\nU 2020. godini učinjen je krupan korak u modernizaciji NIS-a. U Rafineriji nafte Pančevo svečano je pušteno u rad postrojenje za duboku preradu sa tehnologijom odloženog koksovanja, nova tehnologija u srpskom naftnom sektoru. Ovaj projekat omogućiće povećanje dubine prerade nafte na više od 99% i povećanu proizvodnju najvrednijih goriva – dizela, benzina i tečnog naftnog gasa. Početkom rada novih postrojenja u rafineriji je započela proizvodnja naftnog koksa koji je ranije bio isključivo uvožen u našu zemlju. Pored pozitivnog finansijskog efekta, projekat „Duboka prerada“ doneo je i značajne koristi po pitanju zaštite životne sredine, pre svega kada je reč o prestanku proizvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora. Tako su emisije sumpornih jedinjenja smanjene za čak 98,8%, dok su emisije praškastih materija i azotnih jedinjenja smanjene 58,2%, odnosno 9,8%. Na ovaj način NIS doprinosi da Srbija ispuni svoje obaveze prema Evropskoj energetskoj zajednici kada je reč o prestanku proizvodnje visokosumpornog mazuta, ali i unapređuje ekološku sliku, ne samo u gradu Pančevu, već i u celoj Srbiji.\nUprkos epidemiji korona virusa, u 2020. godini nastavljena je realizacija još jednog kapitalnog projekta, izgradnja Termoelektrane-toplane (TE-TO) Pančevo, vredna oko 180 miliona evra. U ovom postrojenju će se iz gasa istovremeno proizvoditi električna i toplotna energija, a tehnologija nove elektrane je trenutno najbolja sa aspekta energetske efikasnosti i ekologije. Osim toga, TE-TO će doprineti povećanju stabilnosti snabdevanja električnom energijom, jer će proizvedena struja biti usmeravana u energetski sistem Republike Srbije.\nNIS je u 2020. godini nastavio na razvoju proizvoda i usluga koji unapređuju korisničko iskustvo i u Srbiju donose savremene trendove u oblasti maloprodaje. U rad je puštena mobilna aplikacija Drive.Go kojom se potrošačima, prvi put u našoj zemlji, pruža mogućnost da plate gorivo bez odlaska na platno mesto. Ova usluga omogućena je na NIS Petrol i GAZPROM stanicama za snabdevanje gorivom koje ostaju sinonim ne samo za kvalitet proizvoda i usluga, već i za inovativne servise. Putem aplikacije Drive.Go već tokom 2020. godine prodato je više od milion litara goriva. Tokom 2020. godine NIS je u saradnji sa Bankom Poštanska štedionica omogućio instant plaćanje na prodajnim mestima IPS QR kodom, čiji je nosilac Narodna banka Srbije. Time je ovaj inovativni način plaćanja prvi put postao dostupan i na stanicama za snabdevanje gorivom i predstavlja bezbedno, brzo i jednostavno rešenje koje isključuje korišćenje platnih kartica ili gotovog novca. NIS je nastavio sa izgradnjom modernih maloprodajnih objekata i u 2020. godini pustio u rad 14 stanica za snabdevanje gorivom i to osam u Republici Srbiji, pet u Bosni i Hercegovini i jednu u Rumuniji. Među njima je i GAZPROM stanica „Novi Sad 16“ na auto-putu Novi Sad-Beograd, najmoderniji maloprodajni objekat u mreži Kompanije, izgrađen u skladu sa najsavremenijim tehnološkim, bezbednosnim i ekološkim standardima.\nNastavljena je i digitalna transformacija NIS-a, jer u vremenu Četvrte industrijske revolucije digitalne tehnologije predstavljaju mogućnost za pokretanje novog razvoja kompanije i sredstvo za dostizanje strateških ciljeva. Realizacijom projekata u ovoj oblasti Kompanija radi na daljem jačanju konkurentnosti, unapređenju bezbednosti i efikasnosti procesa, ali i na povezivanju sa IT zajednicom u Srbiji i van njenih granica. U okviru partnerstava uspostavljena je saradnja sa vodećim domaćim fakultetima u oblasti digitalizacije – Elektronskim fakultetom u Nišu, Elektrotehničkim fakultetom u Beogradu, kao i sa Fakultetom tehničkih nauka u Novom Sadu. Portfolio digitalne transformacije NIS-a sadrži više od 110 projekata i inicijativa za potrebe svih biznis blokova i drugih organizacionih delova. Najznačajniji realizovani projekti u prošloj godini su: Real-time operating center, Online Drilling, Mobile Operator, GPS Tracking, OTS (Crane Operator), Strukturni obilasci (Mobile operator), Drive.Go, Paketomati i Instant Payment.\nMobilna aplikacija koja pruža mogućnost plaćanja goriva na točionom mestu, bez ulaska u prodajni objekat\nPrepoznati kvar pre nego što se dogodi i na taj način sprečiti obustavu rada fabrike i skupe popravke.\nIako se naftaški sektor pre svega doživljava kao „muški posao“ u NIS-u se digitalizacijom, kao jednim od najvećih izazova današnjeg poslovanja, bavi tim stručnjaka koji većinom čine pripadnice lepšeg pola.\nZa NIS digitalne tehnologije predstavljaju mogućnost za pokretanje novog razvoja kompanije i alat za dostizanje strateških ciljeva.


Raspisan tender za postrojenje za preradu otpadnih voda u Krnjači - SRDA\nRaspisan tender za postrojenje za preradu otpadnih voda u Krnjači\nGrad Beograd i Evropska investiciona banka raspisali su tender za projektovanje i izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda Кrnjača rekao je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika Beograda, navodi se u saopštenju Gradskog sekretarijata.\nOn je naglasio da tender obuhvata projektovanje i izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Кrnjači, sa proširenjem za fabriku. U fabrici će se, prema njegovim rečima, odvijati svi procesi neophodni za postizanje biološki ispravnih standarda za ispuštanje prečišćenih voda u Dunav.\n– Кako bi ova fabrika imala otpadne vode za preradu 15. decembra raspisujemo tender za izgradnju 80 kilometara kanalizacije u naselju Кrnjača sa kolektorima u Zrenjaninskom putu, u Borči i Кotežu i sa rekonstrukcijom kanalizacionih crpnih stanica – naveo je Vesić.\n– Grad Beograd je u prethodnom periodu izgradio preko sedam kilometara sekundarne kanalizacione mreže u Bloku braće Marić u naselju Кrnjača, a u toku je izgradnja kanalizacione crpne stanice “Кrnjača 2”, kroz koju će se potiskivati otpadne vode na putu ka postrojenju za prečišćavanje. Istovremeno, u toku je projektovanje oko pet kilometara sekundarne kanalizacione mreže sa 450 kućnih priključaka za deo naselja Кrnjača, u MZ Dunavski venac na području oko Ulice Jovice Vasiljevića. Izgradnja ove sekundarne kanalizacione mreže počeće 1. marta sledeće godine – najavio je Vesić.\nBeograd kanalizacija Krnjača prečišćavanje otpadnih voda


Segragacija medija? - ecofeminizam\nPredsednici Vlade Mađarske i Srbije Viktor Orban i Aleksandar Vučić danas će boraviti u Subotici gde će prisustvovati svečanom otvaranju novog pogona fabrike „Masterplast“.\nMeđutim, pre toga, premijer Mađarske Viktor Orban će prisustvovati press konferenciji u Savezu Vojvođanskih Mađara na poziv prvog čoveka ove partije Ištvana Pastora. Kako saznajemo tada će biti potpisani i ugovori sa poljoprivrednicima koji imaju srpsko i mađarsko državljanstvo, a aplicirali su konkurs za dodelu kredita i subvencija koje daje Vlada Mađarske.\nU tome ništa ne bi bilo sporno da tom događaju nije zabranjen ulazak novinarima koji izveštavaju na srpskom jeziku. Kada smo čuli ovu neverovatnu informaciju i tražili pojašnjenje, u SVM-u nam je rečeno da je protokol Orbana tako tražio.\nPrema tome, svi koji prate medije na „ne-mađarskom“ jeziku biće uskraćeni informacija i političkih poruka koje će uputiti Orban i Pastor.\nJa sam dugo u ovom poslu I mislila sam da segragacija medija davno završena.\nInače, nakon toga Orban ide u preduzeće “Masterplast” gde će se sastati sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nPremijer Mađarske, Viktor Orban\nDa podsetimo, reč je o a mađarskoj firmi koju su osnovali dvojica preduzetnih ljudi u jednoj mađarskoj garaži pre 20 godina, a 2002. osnovana je i ćerka firma u Subotici. Vodeći su u proizvodnji stiropora i drugih termoizolacionih materijala u regionu. Prošle godine, Vlada Srbije ih je podržala sa dva miliona evra za izgradnju novog proizvodnog pogona subotičke kompanije za proizvodnju i promet gradjevinskog materijala što je otvorilo I 200 novih radnih mesta.\nAleksandar Vučić, Ištvan Pastor, mađarski jezik, Masterplast, novinari, srpski jezik, Viktor Orban\n← Aleksić: Ženska percepcija politike je drugačija\nTamara Mešter: Danas se malo žena odvaži da zakorača u politiku →


Smart gimnazija na konferenciji “Upoznaj Superškole iz Srbije” u Beogradu – predstavljanje odobrenih projekata regionalnog programa razmene – Računarska Gimnazija Smart, Novi Sad\nPostavljeno dana 08.02.2022.\nZadovoljstvo nam je da objavimo današnje učešće na konferenciji “Upoznaj Superškole iz Srbije”, čiji je cilj promocija regionalnog programa razmene “Superškole” i prezentovanje 18 odabranih ideja i škola iz Srbije, među kojima je i naša gimnazija.\nOvaj projekat razmene učenika sprovode Regionalna kancelarija za saradnju mladih (RYCO) – Lokalna kancelarija u Srbiji i Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ), uz podršku Evropske unije i Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj Republike Nemačke (BMZ).\nNaša profesorka srpskog jezika i književnosti, Sanja Đukić, bila je predstavnica Smart gimnazije na ovom skupu, gde je upoznala prisutne sa našom gimnazijom, kao i sa planiranim aktivnostima projekta “IT i nauka za bolju zajednicu”. Već do kraja ove školske godine, u okviru vršnjačke interkulturalne razmene, očekuje nas lepo druženje u Skoplju sa partnerskom školom, Gimnazijom Algoritam. Radujemo se ovoj razmeni i učešću.\nUz prisustvo medija, konferenciji su prisustvovali i prisutnima se obratili, a predstavnicima škola čestitali na sjajnim idejama gospodin Branko Ružić, prvi potpredsednik Vlade i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, gospodin Vanja Udovičić, ministar omladine i sporta, gospodin Emanuele Žiofre, šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, gospodin Tomas Šib, Ambasador Nemačke u Srbiji, gospođa Ivana Antonijević, direktorka Lokalne kancelarije RYCO u Srbiji.


Dragana Mirković proslavlja 30.godina karijere – Poznati.info\nDragana Mirković proslavlja 30.godina karijere\nDragana Mirković, ove godine slavi jubilej 30 godina uspešnog estradnog rada. Miljenica publike svih nacija i generacija, ovaj jubilej će proslaviti sa svojom publikom, na velikim koncertima koje je planirala u svim većim gradovima bivše Jugoslavije.\nKoncertu Kraljice balkana, posebno će se obradovati njena mnogobrojna publika u Beogradu, gde je takođe planiran koncert, kojeg već godinama mnogi željno očekuju. O pevačici koja je zahvaljujući svojim pesmama stekla simpatije svih naroda i narodnosti, koja je svuda dobro došla i rado viđena, suvišno je bilo šta pisati.\nTridesetogodišnju karijeru svima drage Gage iz Kasidola kod Požarevca, obeležili su mega hitovi, velike i uspešne turneje, spektakularni koncerti, kao i stotine prestižnih nagrada za sve ono što je uradila na ovdašnjoj muzičkoj sceni. Verujemo, da će i ovi planirani koncerti kojima će obeležiti pomenuti jubilej, biti spektakularni i nezaboravni, kao i svi do sada.


Nove američke sankcije “trijumf apsurda” - Glas Srpske\nSrna 02.03.2021 22:43\nMOSKVA - Nove američke sankcije predstavljaju neprijateljski antiruski napad, saopštilo je danas rusko Ministarstvo spoljnih poslova, te dodalo da je navodno trovanje Alekseja Navaljnog kao osnova za sankcije “trijumf apsurda”.\nSAD su ranije uvele sankcije protiv pojedinaca, ali i trgovinske i vizne restrikcije, čija su meta viši ruski zvaničnici zbgo slučaja navodnog trovanja opozicionara Navaljnog.\nAmeričko odjeljenje Ministarstva finansija za kontrolu strane imovine /OFAC/ pridružilo se danas američkom Ministarstvu trgovine u nametanju sankcija sedmorici visokih ruskih zvaničnika, uključujući direktora Federalne službe bezbjednosti /FSB/ Aleksandra Bortnikova i generalnog tužioca Igora Krasnova.\nPored Bortnikova i Krasnova, OFAC je na listu sankcionisanih stavio i šefa Uprave za predsjedničku politiku Andreja Jarina, prvog zamjenika šefa kabineta izvršnog ureda predsjednika Sergeja Kirijenka, zamjenika ministra odbrane Alekseja Krivoručkog, zamjenika ministra odbrane Pavla Popova i direktora Federalne kaznene službe Aleksandra Kalašnjikova.\nRojters je ranije izvjestio da je Vašington trebalo da nametne ograničenja protiv ruskih zvaničnika prema dvije izvršne naredbe - 13661, izdatoj nakon ponovnog ujedinjenja Krima sa Rusijom 2014. i 13382, izdate 2005. godine za borbu protiv širenja oružja za masovno uništavanje.\nUz to, američki Stejt department saopštio je da će ukinuti svu pomoć Rusiji prema Zakonu o spoljnoj pomoći, isključujući hitnu humanitarnu pomoć. Vašington je, takođe, sankcionisao tri ruske naučne institucije i izrekao dodatne kazne za dvije službe bezbjednosti u zemlji.\nOsim SAD, EU je danas uvela prve sankcije prema novom globalnom aktu o kršenju ljudskih prava protiv četvorice ruskih državljana zbog hapšenja Navaljnog. Na listi sankcionisanih su Krasnov i Kalašnjikov, kao i šef Istražnog odbora Nikolaj Bastrikin i šef Nacionalne garde Viktor Zolotov.\nRusija je više puta negirala sve američke navode u vezi sa slučajem Navaljni, rekavši da su zapadne zemlje ignorisale zahtjeve Moskve za potkrepljivanje optužbi.


Dok se čeka odluka advokata o štrajku, u vajber grupi osvanule fotografije leševa i spiskovi "izdajnika" | Luftika\nAdvokatska komora Srbije sazvala je skupštinu na kojoj će se u subotu odlučiti da li će advokati, u znak protesta zbog stava Vrhovnog kasacionog suda u vezi troškova obrade bankarskih kredita, stupiti u generalni štrajk. Ubrzo nakon poziva AKS, međutim, usledili su unutrašnji sukobi između samih advokata, pravljenje spiskova “izdajnika”, pa čak i licitiranja koji stepen nasilja treba izvršiti nad advokatima koji nisu za obustavu rada, piše portal Nova.rs.\nJedan od najvatrenijih zagovornika štrajka, beogradski advokat Čedomir Kokanović, na vajber grupi pod nazivom „Konferencija advokata“ podelio je tabelu za glasanje sa pitanjem: “koji stepen nasilja (od 1 do 10) prema komornicima i delegatima je opravdan ako izjebu advokate za obustavu do ispunjenja”.\nBeogradski advokati od danas i zvanično u štrajku, slede glasanja drugih…\nNa drugoj grupi isti advokat je, uz uvrede, već optužio pojedine kolege iz komora Srbije i Vojvodine za opstrukciju, uz zlokobnu napomenu da se “u ratu izdaja kažnjava metkom”. Usledile su zatim i brutalne poruke drugih advokata istomišljenika, koji su svoje stavove o “izdajnicima” ilustrovali morbidnim fotografijama.\nAdvokat Miroslav Živanović je na grupi “Ni korak nazad” objavio poruku “Obustava ili …” uz uznemirujuću fotografiju leša Sadama Huseina, dok je na grupi dan konferencije, 6 novembar, ilustrovan grupom naoružanih Talibana ispred kojih kleče goloruki zarobljenici.\nPrepiska se dalje nastavlja brojnim psovkama i uvredama, ali i izmišljenim govorom predsednice Advokatske komore Srbije Jasminom Milutinović, koja se navodno svojim kolegama obraća sa “pi..e i stoko”.\nOvaj “govor” je takođe podelio advokat Kokanović, koji za Nova.rs kaže da iza vulgarnosti i nasilje zapravo stoji “metaforička posledica diktature”. On je potvrdio da pred postojeću konferenciju postoje “velike tenzije na advokatskim društvenim mrežama”.\n– U tako zategnutoj situaciji, razumem da advokati na svojim grupama metaforički potenciraju posledice koje diktatori trpe od nezadovoljnih građana u revolucijama (Sadam, Gadafi, Čaušesku, Talibani) jer komorska rukovodstva zaista vide kao diktaturu. Razumem i strah rukovodilaca komora Srbije i Vojvodine, jer su im pozicije ugrožene gnevom članstva zbog nepopularnih poteza. Ipak, lično nisam video “pozive na nasilje”. Poziv na nasilje mora biti konkretan, ozbiljan i ostvarljiv, a ja to nisam video – kaže Kokanović za Nova.rs., pripisujući ovakav nasilni dijalog “polarizacijom” među samim advokatima.\n– Jedna struja je većina advokata u Srbiji koji su iskazali volju za protestom i obustavom rada u peticijama i anketama. Druga struja je oličena u rukovodstvima advokatskih komora Srbije i Vojvodine koja su interesno povezana sa bankama i koja opstruiraju konferenciju, skupštinu i odluku o obustavi rada. Jasno se dakle polarizuju “advokatski narod” koji se zalaže za povlačenje spornog stava VKS i sa druge strane “komorska vlast” koja radi u interesu bankrskog lobija i države, motivisana ličnim interesima i privilegijama”, tvrdeći da “advokatski narod ima brojnost ali nema vlast u komori, a komorska vlast logično ima formalne pozicije, ali nema podršku advokata – i da se tu stvara tenzija.\nAdvokat Kokanović se kandidovao na nedavnim izborima za predsednika Advokatske komore Beograda, na kojima je ostao na trećem mestu.\nPored predvodnika štrajka advokata, poznat je po vrlo oštrim i uvredljivim komentarima o “diktatorima u komorskim rukovodstvima”.\nProtiv Kokanovića je pred novosadskim sudom pokrenuto i pet krivičnih tužbi od strane predsednika Advokatske komore Vojvodine Vladimira Beljanskog, ali ni po jednoj još nije postupano, jer se ne odaziva na pozive suda.\nSud je u više predmeta naredio i njegovo prinudno dovođenje, ali je policija poslala izveštaj novosadskom sudu da je Kokanović “nepoznat i na adresi na kojoj mu je prijavljena kancelarija i na adresi stanovanja na kojoj je prijavljen”.\noznakeadvokati strajk advokata vajber grupa


Vučić: Jedna radna dozvola za sve zemlje “malog Šengena”, inspekcije na granicama radiće non stop – SveVesti.net\nVučić: Jedna radna dozvola za sve zemlje “malog Šengena”, inspekcije na granicama radiće non stop\n“Nema tu nikakvih ‘Jugoslavija’, već samo boljeg života za sve naše građane, da se lakše kreću, lakše zive, i da imamo ambijent normalnosti, a ne sukoba i mržnje”, rekao je Vučić na zajedničkoj konferenciji za štampu nakon sastanka lidera Zapadnog Balkana u Ohridu. Vučić je istakao da je za Srbiju ovo veoma važna inicijativa, te preneo, kako je istakao – s ponosom, da je za kratko vreme postignut dogovor oko veoma važnih stvari od interesa za građane tri zemlje.\n“Na prost jezik ću prevesti šta je dogovoreno, jer znam da će Zoran Zaev i Edi Rama govoriti o usaglašenosti incijiative sa svim evropskim i drugim procesima. Ja ću o konkretnim stvarima”, rekao je on i preimućstva dogovora ilustrovao na primeru nekih od mera.\n“Samo na tom primeru uštedeće građani Albanije, Severne Makedonije i Srbije, a nadamo se u budućnosti i nekid drugi”, dodao je on.\n“Za manje od dve godine moći ćete da vidite značajan procentualni rast investicija u sve tri zemlje, jer ćemo zajednički kreirati novi ambijent”, kazao je on.\nS Makronom o “malom šengenu” i njegovim predlozima\nOčekujem da na predstojećem sastanku sa Emanuelom Makronom u Parizu dobijem podršku za projekat “mali šengen”, ali i da čujem o novoj metodologiji koju predlaže francuski predsednik, rekao je jutros predsednik Srbije Aleksandar Vučić za RTS na pitanje o sastanku sa Makronom koji će se održati u utorak.\n“Zahvalan sam Amerikancima za podršku ovom projektu, nadam se da ćemo dobiti i podršku Makrona jer bez toga će biti teško dobiti podršku Evrope. Ali, želim i da čuejm o novoj metodologiji francuskog predsednika.”\n“On ima izuzetnu energiju i ako bi deo onoga o čemu je govorio bilo moguće ostvariti mislim da bi to bile dobre vesti za Srbiju. Želim da čujem od njega tet-a-tet šta misli i onda možemo da pravimo neke planove za budućnost”.\nRekao je da se radi na dogovoru i oko onoga što se pogrešno naziva “mini Šengenom”.\n“To znači, kada sletite na erodrom Beograd, imate dozvolu srpskih vlasti, mozete da letite, na primer, u Tiranu a niko vas više neće pitati za dokumenta, kao i kada dođete iz Severne Makedonije kod nas, neće se geldati dokumenta jer verujemo našim kolegama da rade na najbolji način svoj posao. To će značiti da više nećemo kontrolama gnjaviti strance i tako ćemo drastično povećati broj turista, koji će trošiti novac u naše tri zemlje”, kazao je on.\n“Libija ima pet puta više nafte nego Emirati. A, gde biste pre živeli – u Abudabiju ili u Libiji ? Razlika je u onima koji rade u u interesu građana, koji su razmišljali o budućnosti”, ukazao je on.\n“Na kraju krajeva nije bitno ko vas za šta napada, jer su građani pametniji. Ponosan sam na dogovori koji smo napravili ovde. Možda nama ovo neko unistsi, propadne, ali će ovo svakao biti budućnost”, podvukao je on.\nŠta podrazumeva “mali Šengen”\n“Mali Šengen”, koji su lideri Srbije, Severne Makedonije i Albanije osmislili sinoć u Ohridu, podrazumeva više konkretnih mera, koje će unutar postora tri zemlje regiona obezbediti punu slobodu kretanja robe, ljudi, usluga i kapitala, što je jedna od temeljnih vrednosti Evropske unije.\n“Ko zna kako ko može da reaguje, ali planiramo da se dogovorimo u Draču na sledećem sastanku 21. decembra, da, ako uđete na aerodrom u Beogradu i imate dozvolu da sletite u Srbiju, neće trebati posebna dokumenta za Albaniju ili Severnu Makedoniju. Niko vas neće pitati za papire”, rekao je Vučić.\n“Da onaj ko dođe u Beograd, može da ode i na Kopaonik, Staru planinu, Zlatibor, Ohrid, Skoplje, Tiranu, Drač… u jednom mahu”, rekao je Vučić.\nAkcioni plan predviđa 24/7 celodnevni rad na naših granicama, kretanje sa licnom kartom između Srbije, Severne Makedonije i Albanije, omogučavanje uslova koji znače brze trake za kamione na graničnim prelazima, mere za međusobno priznavanje svih dokumenata za hranu i veterinu, u cilju mobilnosti robe, ljudi, kapitala usluga i sve ono sto znače četiri osnovne evropske slobode.\n“Razradili smo konkretan plan kako da priznamo diplome između Srbije, Severne Makedonije i Albenije, tako da će domaći i strani investiture imati kompletnu sliku o obrazovnim kadrovima u regionu. To će otvoriti nove perspektive i novo poglavlje za region. Mislim da će svi prigrliti ovu inicijativ,u jer upravo ona nas čini većim faktorom pred evropskim zemljama”, zaključio je Zaev.\nRama:Uključiti Kosovo u mali Šengen na ravnopravnoj osnovi\nPremijer Albanije Edi Rama poručio je danas na konferenciji za medije u Ohridu, gde je održan sastanak o “malom Šengenu”, da bi u tu inicijativu trebalo uključiti i Kosovo “na ravnopravan način i na legalnim osnovama”, te da očekuje da i tzv. Kosovo na sledećem sastanku u Draču, 21. decembra, bude predstavljeno kao i ostale države regiona.\nKaže da u ovoj inicijativi nema ništa novo u odnosu na sve ono što je dogovarano ranije na brojnim sastancima u okviru Berlinskog procesa, osim dogovora o slobodnom kretanju ljudi u čitavom regionu ZB, i ističe da je to veoma značajno što je dogovreno. Rama je dodao da je sve što je zapisano u deklaraciji u Ohridu istovremeno već zapisano i na ranijim sastancima zapadnobalkanske šestorke, ali nije ostvareno. Istakao je da je inicijativa plod unutrašnje želje zemalja u regionu i da nije doneta pod patronatom spolja i da su na ovaj sastanak bili pozvani, to jest da nisudošli sami.\nTakođe, ističe da bi u Draču voleo da vidi i predstavnike Crne Gore i BiH i da te zemlje zatraže da uđu u taj proces, ali, ponovio je, i da u njega bude uključeno i Kosovo na “legalnim osnovama i ravnopravno”.\nRama je rekao da brojni raniji sastanci, posvećeni saradnji u regionu, nisu rezultirali time da Srbija i BiH priznaju Kosovo, niti je to bila smetnja za dolazak u Ohrid predstavnika tzv. Kosova. Kaže da bi “predsednik Kosova i premijer Kosova” trebalo da učestvuju kao ravnorpavni sa svima i da se uslaglase sa svima ostalih oko svih elemenata te inicijative.\n“Ako neko govori o ‘velikoj Albaniji’, ja pričam o brisanju granica sa Kosovom, ja sam evropski građanin”.\nZapitao je kako se to rešava sada i zašto se još čeka na to. Rama je dodao da predstavnici zapadnobalkanske šestorke treba da ojačaju proces priznavanja Kosova, kao i da je rešenje u miru i regionalnoj saradnji.\nBiH nema konačan stav,prioritet EU, ali i saradnja u regionu\nBosna i Hercegovina nema konsenzus ili definitavan stav u vezi sa inicijativom za “mali Šengen”, iako je načelno opredeljena za jačanje regionalne saradnje, izjavio je danas na Ohridu predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić i rekao da primaran fokus BiH ostaju evropske integracije.\nZvizdić je rekao da sastanak na Ohridu vidi kao dobru platformu za razmenu mišljenja o perspektivi Zapadnog Balkana, a i nastavak dogovorene prakse da je potrebno da se predstavnici zemalja Zapadnog Balkana ne sastaju samo u Berlinu, Briselu, Londonu… već što češće i efikasnije u samom regionu kako bi definisali najbolje i najefikasnije modele za rešavanaje izazova sa kojima se suočavaju.\n“Imajući u vidu činjenicu da BiH, ni u tehničkom, ni na niovu eksperata, nije učestovala u pripremi ili predstavljanju inicijative, informisao sam sagovornike da u BiH nema konsenzusa ili da nemamo definitivan stav u vezi sa ovom inicijativom”, preneo je Zvizdić na zajedničkoj pres konferenciji na Ohridu.\nU tom smislu, naveo je da je potrebno da institucije BiH, Savet ministara, Predsedništvo budu zvanično upoznati sa sadržajem inicijative i očekivanim benefitima i modelima na bazi kojih će se ukloniti carinske barijere i unaprediti ekonomska saradnja u regionu.\n“BiH će konačan stav doneti u skladu sa našim procedurama i posle ozbiljne analize od strane ovlašćenih institucija, poslovne zajednie, eksperata iz oblasti koje inicijativa tretira”, rekao je Zvizdić.\nZvizdić je dodao da postoji još dovoljno prostora da se postignuti sporazumi implementiraju, kada je reč o protoku roba, kapitala, usluga i ljudi.\n“Treba kontinuirano raditi na unapređenju ekonomske saradnje koja će unaprediti i političke odnose, proces pomirenja u regionu i završiti neke procese koje dugo čekamo”, rekao je Zvizdić.\nOn je primetio da, ako je deo inicijative brisanje granica, onda je sa stanovišta BiH, nemoguće brisanje granica koje prethodno nisu potpuno definisane.\nZvizdić je naveo da BiH do narednog sastanka, u Albaniji, opčekuje informaciju o detaljima inicijative, koje će se. posle analize ovlašćenih institucija, naći na nivou Saveta ministara i Predsedništva BH.\n“I dalje smo opredeljeni za jačanje regionalne saradnje, poverenje unutar regiona, pogotovo sa susedima, ali primaran fokus BiH ostaju evropske integracije, što ne znači da ne treba zajedno da radimo u regionu, kako bi iskoristili potencijal radi privlačenja investicija, poboljšanja živostnog standarda, rešavanja problema i, najvažnije, stavranja ambijenta da mladi i sposobni ostanu u regionu”, rekao je Zvizdić.\nDa li inicijativa ubrzava EU put i imaju li građani koristi\nCrnogorska ministarka ekonomije Dragica Sekulić izjavila je danas na Ohridu, nakon razgovora o inicijativi za slobodan protok ljudi, robe, usluga i kapitala u regionu, da ta zemlja svaku inicijativu meri kroz dva aspekta – prema tome da li ubrzava njen put ka Evropskoj uniji, i koje benefite donosi građanima i privredi.\nIstu sudbinu će doživeti i ova inicijativa. Da bi mogla da bude razmatrana na ekspertskom i na nivou insitucija, mora dokazati koji su to benefiti za građane i privredu, a sa druge strane i to da se ovom regionalnom inicijativom ubrzava put ka EU”, poručila je Sekulić na zajedničkoj pres konferenciji nakon sastanka na Ohridu.\n“Verujem da je dobra prilika da se o ovome razgovara i u Draču, u decembru i da će Crna Gora, kao i uvek do sad, biti siguran partner svemu što doprinosi boljoj ekonomskoj poziciji svih u regionu, jer samo jak region i jake države u komšiluku mogu doprineti da i Crna Gora bude sigurna na putu ka EU”, rekla je Sekulić.\nOna je navela da je Crna Gora možda i najbliža cilju – pristupanju Evropskoj uniji i zemlja koja u okviru CEFTE nema nijedan otvoren slučaj ni sa jednom od zemalja potpisnica.\nDodala je da je, u okviru Berlinske inicijative i višegodišnjeg plana za zajednički ekonomski prostor, njena zemlja najviše odmakla u primeni preporuka tog plana i time pokazala da veruje u regionalnu povezanost, kao i da u okviru postojećih inicijativa ima dosta neiskorišćenog potencijala za unapređenje ekonosmke povezanosti i protok roba, ljudi, usluga i kapitala.\nPrevious Bilčik: Opasno menjati pravila pristupanja Evropskoj uniji\nNext Specijalni sud pozvao još nekoliko članova OVK na saslušanje


Почела конференција „Надзор над радом локалних предузећа“\nHomeDRUŠTVOPočela konferencija „Nadzor nad radom lokalnih preduzeća“\nVrdnik, 2. jul 2021.\nDržavni sekretar Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Vlade Republike Srbije Dragana Potpara otvorila je danas u Vrdniku dvodnevnu konferenciju „Nadzor nad radom lokalnih preduzeća“, namenjenu ženama rukovodiocima na lokalu.\nPotpara je tom prilikom istakla značaj upoznavanja žena na čelu jedinica lokalne samouprave sa temom upravljanja lokalnim finansijama, posebno u delu koji se odnosi na rad lokalnih preduzeća.\nOna je podsetila na to da Ministarstvo vodi računa o pitanju rodne ravnopravnosti na lokalu, čemu svedoči i martovsko potpisivanje Povelje ženske solidardnosti od strane 22 gradonačelnice i predsednice opština.\nOvaj skup, na kome učestvuje 19 žena iz 16 jedinica lokalne samouprave, dokaz je da Ministarstvo želi da ih ohrabri i podrži, jer su one bolje u upravljanju javnim finansijama, kao i da im pomogne da budu ravnopravnije sa muškarcima kada je u pitanju oblast nadzora nad radom lokalnih preduzeća, objasnila je državna sekretarka.\nPrema njenima rečima, iako na poziciji direktora javnih preduzeća na lokalu gotovo da i nema žena, one su skoro u svim opštinama na mestima sa kojih imaju uvid u trošenje budžetskih sredstava.\nPotpara je učesnice konferencije podsetila na nedavno usvojenu Strategiju reforme javne uprave, čiji je cilj da stvori upravu po meri građana i privrede, odnosno da postane korisnički orijentisana.\nDirektorka Projekta RELOF 2 Ana Jolović poručila je da je ovaj projekat odmah uvideo značaj umrežavanja žena na lokalu i u saradnji sa Ministarstvom počeo razradu konkretnih tema od kojih bi žene, rukovodioci na lokalu, imale korisiti u svom radu.\nOna je izrazila nadu da će ova konferencija iznedriti povećanje njihovih kapaciteta, znanja i kompetencija u oblasti upravljačke odgovornosti, nadzoru nad javnim preduzećima i nadzoru nad budžetskim korisnicima, kao i da će se bolje povezati međusobno.\nGradonačelnica Užica Jelena Raković Radivojević istakla je da je sprovođenje reformskih procesa jednako važno svima koji rade na lokalnom novou, kao i da im je jasno da samo posvećenošću može da se ostvari napredak u društvu na svim nivoima.\nOna je izrazila očekivanje da će baš ovakvi projekti značajno unaprediti proces izrade budžeta, izveštavanja građana, kao i rad lokalne poreske administracije.\nNa konferenciji će biti reči o dobrom upravljanju i upravljačkoj odgovornosti, korporativnom upravljanju u javnom sektoru i koristi od digitalizacije, odnosu između jedinica lokalne samouprave i javnih preduzeća, analizi stanja u Srbiji, procedurama planiranja i izveštavanja.\nTakođe, raspravljaće se i o finansijskim indikatorima poslovanja, analizi rizika, digitalizaciji procesa nadzora nad javnim preduzećima, kapacitetima jedinica lokalne samouprave za taj nadzor, kao i o narednim koracima u međusobnoj saradnji.\nProjekat Reforma lokalnih finansija u Srbiji – faza 2 (RELOF2), u okviru koga je organizovana konferencija, usmeren je na primenu principa dobrog upravljanja u upravljanju rizicima i učincima kroz sveobuhvatnu kontrolu i adekvatno upravljanje javnim finansijama u odabranim jedinicama lokalne samouprave, kojih je 33, a finansira ga Švajcarski sekretarijat za ekonomske poslove SEKO.\nPreuzeti posmrtni ostaci pripadnika JNA stradalog 1992. u Mostaru


AIK banka predstavila MasterCard PayPass™ platni stiker | Kamatica\nAIK banka predstavila MasterCard PayPass™ platni stiker\nAIK Banka predstavila je MasterCard PayPass™ platni stiker, jedinstveno i inovativno sredstvo plaćanja koje svakodnevnu kupovinu čini jednostavnijom, bržom i sigurnijom.\nPayPass stiker AIK Banke izdaje se u paru sa MasterCard Debit karticom, u sklopu paket tekućeg računa AIK Pozitiv. Stiker je, kao i paket račun, potpuno besplatan i dostupan svima. Zbog njegovih malih dimenzija, upotreba MasterCard PayPass™ platnog stikera izuzetno je praktična, jer se može zalepiti na bilo koji predmet koji korisnik stalno nosi sa sobom, a plaćanje se vrši jednostavnim prislanjanjem stikera na POS terminal.\n- Kao domaća banka, dobro poznajemo potrebe lokalnih korisnika finansijskih usluga. Prepoznajući želju građana Srbije da budu u korak sa svetom u smislu novih tehnologija i načina života, izuzetno nam je zadovoljstvo što prvi u Srbiji svojim korisnicima možemo da ponudimo plaćanje putem MasterCard PayPass™ platnog stikera, i to potpuno besplatno. To je sada najbrži, a verujemo da će zahvaljujući jednostavnosti upotrebe, sigurnosti koju pruža korisnicima i dostupnosti postati i najpopularniji način plaćanja u Srbiji -izjavio je Dejan Tešić, član Izvršnog odbora AIK Banke.\nMasterCard PayPass™ platni stiker zasnovan je na beskontaktnoj PayPass™ tehnologiji koja omogućava plaćanje jednostavnim prislanjanjem na čitač. Na taj način vreme obavljanja transakcije skraćuje se i do tri puta u odnosu na gotovinska ili plaćanja drugim platnim karticama. Ovakav vid plaćanja pruža izuzetan stepen bezbednosti, jer se korisnik prilikom plaćanja ne odvaja od svog platnog stikera. Zbog toga slučajno očitavanje kartice nije moguće, a apsolutna sigurnost primene stikera, postiže se verifikacijom PIN koda prilikom svake transakcije koja je veća od 2.500 dinara.\n- MasterCard PayPass™ platni stiker je najmanje i jedno od najpraktičnijih sredstava plaćanja jer ga možete zalepiti na mobilni telefon, privezak za ključeve ili neki sličan predmet koji uvek nosite sa sobom. Zasnovan na beskontaktnoj platnoj tehnologiji MasterCard PayPassTM, platni stiker omogućava da brzo obavite plaćanje tako što ćete predmet na kome se nalazi prisloniti POS terminalu sa PayPass čitačem. Ovaj način plaćanja je bezbedan, pošto je stiker tokom kupovine samo u vašim rukama. Drago nam je da je naš partner AIK Banka prepoznala potencijal ovog proizvoda na srpskom tržištu i nadamo se da ćemo korisnicima u Srbiji olakšati svakodnevnu kupovinu i prilagoditi je njihovom stilu života - rekao je Gabriel Ghita, menadžer za razvoj poslovanja kompanije MasterCard Europe u regionu Centralne i Istočne Evrope.\nMasterCard PayPass™ platni stiker je vezan za tekući račun korisnika u AIK Banci i novu MasterCard Debit karticu sa čipom, koja pruža sve pogodnosti MasterCard programa i mogućnost korišćenja u zemlji i inostranstvu, kao i na Internetu. PayPass™ stiker AIK Banke trenutno se može koristiti na oko 1.000 prodajnih mesta u Srbiji i više od 400.000 mesta u 36 zemalja širom sveta. AIK Banka ubrzano razvija svoju mrežu POS terminala i redovno će informisati korisnike o novim mogućnostima korišćenja ove tehnologije. Mogućnost da prvi počnu sa upotrebom nove tehnologije već je dobilo 5.000 unapred odabranih korisnika AIK Banke, dok svi ostali građani mogu podneti zahtev od 01.06. u bilo kojoj od 80 ekspozitura AIK Banke.