RTS :: Skup o srpskoj privredi u Briselu\nEkonomija Skup o srpskoj privredi u Briselu\nnedelja, 19. okt 2008, 10:46 -> 13:47\nSkup o srpskoj privredi u Briselu\nOkrugli sto o uticaju evropskih integracija na srpsku ekonomiju i privredu biće održan sutra u Briselu. Privredna komora Srbije i kompanija "Delta" organizatori skupa.\nEvropski komesar za proširenje Oli Ren vodiće glavnu reč, dok će za okruglim stolom sedeti istaknuti privrednici iz Srbije, kao i zvaničnici EU.\nRen će na skupu govoriti o uticaju procesa pristupanja EU na srpsku ekonomiju, o ulozi biznisa u promovisanju regionalnih i evropskih integracija, kao i o izazovima i mogućnostima za strane investicije u Srbiji.\nNa do sada najvišem skupu srpskih privrednika i evropskih zvaničnika u Briselu učestovaće više desetina direktora vodećih srpskih kompanija, koji će predstaviti svoje viđenje uloge srpske privrede u evropskim integracijama.\nSrpsku delegaciju činiće predsednik Ekonomskog instituta Danko Đunić, predsednik Delta holdinga Miroslav Mišković, generalni direktor konditorske kompanije "Bambi-Banat" Miroslav Miletić i predsednik Izvršnog odbora "Sosijete ženeral" banke u Srbiji Goran Pitić.\nNa skupu će govoriti i generalni sekretar Evropske privredne komore Arnaldo Abruzini, direktor Udruženja preduzeća Belgije Rudi Tomas, šef odeljenja za kredite Evropske investicione banke Gvido Prudom, direktor Centra za evropsku politiku Danijel Gros, specijalni predstavnik Svetske banke za jugoistočnu Evropu Sandra Bloemenkamp i zamenik predsednika ABB-a Georg Brodać.\nPriprema srpske ekonomije za EU\nKljučno pitanje za srpsku ekonomiju upravo je priprema kompanija za oštru konkurenciju na otvorenom evropskom tržištu, ističu u institucijama EU.\n"Srpske kompanije moraju da budu konkurentnije. Ne želimo da srpske kompanije propadnu, već da one budu bolje pripremljene, da ne bude šokova prilikom potpunog otvaranja tržišta", kažu za Tanjug izvori u EU.\nKonkurentnost u Srbiji nije dovoljno jaka, a s druge strane Direktorat za konkurenciju u Evropskoj komisiji zahteva od zemalja članica i kandidata za članstvo u EU ozbiljan antimonopolistički rad, uključujući i stvaranje jakih, nezavisnih tela iz ove oblasti.\n"Najveći problem za deficit srpske trgovine je to što srpska roba nije uvek u stanju da se nadmeće na evropskom tržištu. Iz tehničkih razloga, ali i zbog toga što se zahtevaju rigorozni bezbednosni uslovi za prodaju robe", ističu sagovornici Tanjuga.\nJedno od težih pitanja će biti i srpska poljoprivreda, odnosno njena konkurentnost. Do sada je, zahvaljujući jednostranoj odluci EU da 2000. usvoji autonomne trgovinske mere za zemlje zapadnog Balkana, praktično sve osim određenih poljoprivrednih proizvoda moglo da se slobodno izvozi u EU (postoje kvote na vino, određene riblje proizvode, šećer i mladu govedinu).\n"Srbija će ionako morati da počne da otvara tržište jer će na kraju krajeva morati da se uskladi sa Zajedničkom poljoprivrednom politikom EU", ističu u EU i dodaju da Brisel "ne želi da poljoprivreda Srbije propadne".\nOni naglašavaju da je, bez obzira na jednostranu primenu preferencija od strane EU i odluke Srbije o jednostranoj primeni Prelaznog sporazuma, ipak izuzetno značajno da EU formalno odobri primenu sporazuma i da Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju bude ratifikovan kako bi postojao ugovorni odnos dve strane.\n"Poenta SSP je konsolidacija već postignute liberaralizacije uvoza, onoga što je jednostrano već urađeno. Međutim, bez tog sporazuma, odnosno ugovornog odnosa, EU bi teorijski mogla da jednostrano povuče svoje preferencijale... sa SSP bilo koja promena zahteva otvaranje dugih pregovora", kažu izvori u EU.\nVlada Srbije je donela odluku o primeni Prelaznog trgovinskog sporazuma od 1. januara 2009. godine, sa ciljem da se Srbija pripremi za dobijanje statusa kandidata za članstvo u EU.\nKorist privrede od ulaska u EU\nRuse interesuje metro\nOgromna ušteda od povlastica EU\nCarina spremna za primenu trgovinskog sporazuma\nSrpski privrednici u Briselu\nManje carine, veća proizvodnja\nDinkić:Ubrzanje evropskog puta Srbije


"Proširenje i zemlje Zapadnog Balkana ostaju prioritet" - B92\n"Proširenje i zemlje Zapadnog Balkana ostaju prioritet"\nBrisel -- Srbija treba da nastavi napredak ka EU,rekao je Dejvid Mekalster pošto je ponovo izabran na mesto predsedavajuæeg Spoljnopolitièkim odborom Evropskog parlamenta\nIzvor: Tanjug sreda, 10.07.2019. | 18:45\nMekalister uverava i da æe proširenje i zemlje Zapadnog Balkana ostati "vrhunski prioritet ovog komiteta".\nDosadašnji izvestilac za Srbiju, Meklaister kaže da oèekuje da æe i pored velikih promena u sastavu novog Evropskog parlamenta vodeæe partije konzervativaca i socijaldemokrata saèuvati fokus na pitanjima proširenja i Zapadnog Balkana.\n"Dve velike grupe, Evropska narodna partija i socijalisti i demokrate, imaju slièan pristup proširenju, a to je politika zasnovana iskljuèivo na ispunjavanju uslova. Ako zemlja napravi napredak, verujemo da se on mora nagraditi. Verujem da æe Srbija moæi da pristupi EU onoga trenutka kada bude stvarno spremna. U meðuvremenu mogu samo da tražim od svih odgovornih politièara u Srbiji da nastave sa svojim zalaganjem na ovom teškom poslu", poruèio je Dejvid Mekalister.\nOn je naveo da oèekuje da æe Srbija kao lider EU integracija nastaviti sa otvaranjem, ali i zatvaranjem pristupnih poglavlja i ponovio da pitanje da li æe se poglavlja otvoriti ili ne zavisi od ukupnog napretka zemlje.\n"Svi koji se bave politikom proširenja u Beogradu znaju šta mora biti seledeæe uraðeno", poruèio je Mekalister.\nNa pitanje Tanjuga šta oèekuje od izbora Josepa Borela na mesto novog šefa diplomatije EU, Dejvid Mekalister najpre istièe da je u pitanju iskusan politièar i nekadašnji predsednik Evropskog parlamenta koji bi trebalo da preuzme vrlo odgovoran i izazovan posao.\nKada je reè o ulozi Borela kao posrednika u dijalogu Beograda i Prištine, dosadašnji izvestilac za Srbiju podseæa da posle Ketrin Ešton i Federike Mogerini, koje su dolazile iz zemalja èlanica koje priznaju nezavisnost Kosova, novi šef diplomatije dolazi iz zemlje koja tu nezavisnost ne priznje.\nVisoki predstavnik prestavlja svih 28 zemalja èlanica, odnosno predstavlja interese one 23 zemlje koje priznaju, ali i onih pet koje ne prizaju nezavisnost Kosova, ocenjuje Mekalister\n"Tamo gde se svi slažemo, bilo da priznajemo ili ne priznajemo nezavisnost Kosova, jeste to da želimo nastavak dijaloga Beograda i Prištine. Želimo da Srbija i Kosovo rade naporno i doðu do pravno obavezujuæeg sporazuma", zakljuèio je Dejvid Mekalsiter.\nOn je najavio i da æe imenovanja za nove izvestioce Evropskog parlamenta za sve zemlje na Zapadnom Balkanu biti zakljuèena tokom septembra ove godine.\n"Fon der Lajen æe podržati politiku proširenja"\nPredsedavajuæi Spoljnopolitièkim odborom Evropskog parlamenta Dejvid Mekalister ocenjuje da æe kandidatkinja za predsednicu Evropske komisije Ursula fon der Lajen imati pozitivan pristup politici proširenja na Zapadni Balkan.\nDosadašnji izvestilac za Srbiju Dejvid Meklaister kaže da je veæ razgovarao sa fon der Lajen, koju opisuje kao ”bliskog politièkog prijatelja”, o proširenju i Zapadnom Balkanu.\n"Ursula fon der Lajen æe, siguran sam, zastupati iste stavove kao i Evropska narodna partija i Hrišæansko demokratska unija u Nemaèkoj. Mi smo otvoreni za nove zemlje èlanice i zalažemo se za politiku daljeg proširenja, ali to mora biti pripremljeno dobro i to zahteva vreme”, izjavio je Mekalister.\nOn podeæa da je Angela Merkel pokazala koliko je Nemaèka posveæena procesu proširenja i ocenjuje da nije sluèajno što se Berlniski poroces zove ”Berlinski” jer je osmišljen u kabinetu nemaèke kancelarke.\nUrsula fon der Lajen i Dejvid Mekalister važe za najbliže saradnike nemaèke kancelarke Angele Merkel.\nPrema njenim reèima, Ursula fon der Lajen je predstavljauæi svoje politièke stavove u Evropskom parlamentu, na pitanje poslanika o oèekivanjima od zemalja Zapadnog Balkana, poruèila da vrata EU moraju ostati otvorena za Zapadni Balkan.\n”Ono što je rekla oko proširenja bilo je kratko, ali poruka je bila pozitivna”, zakljuèila je je poslanica socijaldemokrata Tanja Fajon.\nO kandidaturi Ursule fon der Lajen za mesto predsednice Evropske komisije Evropski parlament bi trebalo da glasa sledeæe nedelje tokom zasedanja u Strazburu.


Prikazivanje članaka po tagu sanitetsko vozilo - Radio televizija Bor\nPrikazivanje članaka po tagu sanitetsko vozilo\nNovo sanitetsko vozilo za majdanpečki Dom zdravlja\nMAJDANPEK - Za potrebe Doma zdravlja „Doktor Veroljub Cakić“ u Majdanpeku, lokalna samouprava kupila je novo sanitetsko vozilo, vrednosti 3 miliona 600 hiljada dinara, koje je naknadno opremljeno svim neophodnim medicinskim aparatima i već je u funkciji.\n„Zbog sve većeg broja bolesnih, pre svega, zbog porasta maligniteta, potrebe za prevozom pacijenata do zdravstvenih ustanova sekundarnog i tercijalnog nivoa, iz godine u godinu se stalno povećavaju, za otprilike 40 procenata, tako da je nabavkom novog saniteta vozni park stabilizovan, ali se zbog dotrajalosti starih vozila već mora razmišljati o nabavci novih“, ističe doktor Miljojko Nešović, direktor majdanpečkog Doma zdravlja.\nTrenutno, vozni park majdanpečkog Doma zdravlja raspolaže sa ukupno osam saniteta, dva, takozvana sedeća i šest ležećih, od kojih su tri stacionirana u Donjem Milanovcu.\nOpština Bor kupila vozilo za Službu hitne pomoći\nBOR - Postojeći vozni park Službe hitne pomoći borskog Doma zdravlja ima petanestak vozila koja su prešla po 500.000 kilometara. S obzirom na njihovu starost, lokalna samouprava je odlučila da iz opštinskog budžeta izdvoji finansijska sredstva za kupovinu novog sanitetskog vozila.\n„U razgovoru sa direktorom Doma zdavlja saznali smo da je problem službe Hitne pomoći nedostatak i starost vozila. S obzirom na to da je naša obaveza da bezbedno prevezemo pacijente u druge zdravstvene ustanove, odlučili smo se na ovaj korak. Ovo je početak velike i ozbiljne saradnje“, rekao je predsednik Opštine Bor Aleksandar Milikić.\nPoslednje vozilo za potrebe Službe hitne pomoći kupljeno je 2011. godine.\n„To je zaista dug period i službi hitne pomoći ovo vozilo mnogo znači , jer pacijente moramo da prevozimo do zdravstevnih ustanova u Srbiji, ali i da ih vratimo sa lečenja“, dodala je dr. Vesna Radosavljević, direktor Doma zdravlja u Boru.\nU lokalnoj samoupravi planiraju da i u narednoj godini nastave saradnju sa službom hitne pomoći u cilju poboljšanja kvaliteta zdravstvenih usluga.\n„U narednoj godini planiramo da iz opštinske kase obezbedimo sredstva za kupovinu još jednog vozila ali i za zapošljavanje četiri lekara“, dodao je, govoreći o nastavku saradnje Aleksandar Milikić.\nDirektor Doma zdravlja Vesna Radosavljević kaže da su im sve pomoći dobro došle, ali bilo bi im takođe neophodno da se obezbedi i jedan reanomobil, veće vozilo koje bi koristila samo služba hitne pomoći za potrebe građanstva.\nNovi sanitet za Dom zdravlja u Majdanpeku\nMAJDANPEK - Opština Majdanpek kupila je za potrebe Doma zdravlja „Doktor Veroljub Cakić“ novo sanitetsko vozilo, vrednosti 25 hiljada evra. Zbog dotrajalosti voznog parka i stalnog povećanja potreba za prevoz pacijenata do drugih, većih zdravstvenih centara, koje su poslednjih godina gotovo duplirane, iz majdanpečkog Doma zdravlja najavljuju uskoro kupovinu još jednog saniteta, u sopstvenoj režiji. Inače, ovogodišnjim budžetom Opština Majdanpek je za funkcionisanje ustanova primarne zdravstvene zaštite predvidela 19 miliona dinara.


Primera Air prekinula sa radom - Aviatica\nPrimera Air prekinula sa radom\nLow-cost aviokompanija Primera Air proglasila prekid operacija i ostavila hiljade putnika zarobljeno na aerodromima.\nLow-cost aviokompanija Primera Air koja je ranije ove godine počela da prodaje letove između Velike Britanije i Severne Amerike je prekinula sa radom.\nSve avio-operacije ove kompanije su obustavljene u ponoć između ponedeljka i utorka. Primera Air je postojala 14 godina. Registrovana je u Danskoj i obavljala je redovan saobraćaj iz Danske, Švedske, Islanda, Velike Britanije i Francuske ka mediteranskim i severnoameričkim destinacijama udruženja ATOL koje garantuje obeštećenje\nNa hiljade putnika, najviše Britanaca, je ostalo zaglavljeno na aerodromima jer nisu mogli da se vrate kućama. Putnicima je rečeno da će morati sami da se snađu za povratak svojim kućama, pošto ova aviokompanija nije bila član britanskog osiguravajućeg društva ATOL koje garantuje obeštećenje putnicima u slučajevima otkazanih letova.\nJedino se putnici koji su karte platili kreditnim karticama mogu nadati da će im banke prihvatiti reklamaciju i da će stopirati transakciju prema aviokompaniji.\nPrimera Air je izdala saopštenje na svom sajtu i na svojim stranicama na društvenim mrežama u kome „sa žaljenjem obaveštava da prekida sve avio-operacije“. Kompanija je proglasila bankrot i obrazložila ovu odluku neuspehom u pronalaženju neophodnog finansijskog pokrića.\nProblemi su počeli da se naziru u avgustu, kada je iz kompanije objavljeno da će obustaviti svih sedam linija iz Birmingena počev od 3. septembra.\nbankrotprekid radaPrimera Air


Matić: Sud prije mjesec dana osporio potraživanja Ukio banke | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Matić: Sud prije mjesec dana osporio potraživanja Ukio banke\nZVORNIK – Predsjednik Upravnog odbora kompanije „Alumina“ iz Zvornika Mile Matić rekao je da su na izvještajno-ispitnom ročištu u Okružnom privrednom sudu u Bijeljini prije mjesec dana osporena i odbijena kao neligitimna potraživanja Ukio banke u cjelokupnom iznosu.\nMatić je rekao da, upravo zbog tih potraživanja, institucije Republike Srpske vode postupke „u smislu da je to kriminalna aktivnost prethodnog litvanskog rukovodstva fabrike glinice `Birač`“, saopšteno je iz „Alumine“.\nOn je na sastanku sa delegacijom Pavlović internacional banke kasno poslijepodne rekao da ovo preduzeće ne može raditi ni 24 časa sa blokiranim računima, jer je riječ o kontinuiranom procesu proizvodnje.\nU saopštenju se navodi da su u ovom preduzeću za rješenje Okružnog privrednog suda Bijeljina o blokadi računa prvo saznali od predstavnika ove banke, s obzirom da je juče i u ovoj banci došlo do blokade računa „Alumine“, ali je nakon današnjeg prigovora iz ovog preduzeća sud deblokirao račun.\nVećinski vlasnik Pavlović internacional banke Slobodan Pavlović izrazio je ohrabrenje što je danas deblokiran račun „Alumini“, najavljujući dalju saradnju.\n„Alumina„ je vrlo bitna fabrika u Republici Srpskoj i želio bih da se zajedno sastanu svi političari u Srpskoj kako bi podržali ovu kompaniju, koja je od životne važnosti za ove prostore“, istakao je Pavlović, i najavio da će sutra biti u Banjaluci, gdje će, kako je rekao, preduzeti aktivnosti na dobrobit „Alumine“ i cijele ove regije.\nČlan Upravnog odbora „Alumine“ Miodrag Spasojević rekao je da je novi menadžment preduzeo značajne aktivnosti da bi oživio kompaniju i stabilizovao proizvodnju.\n„Promijenili smo strukturu proizvodnje i imamo ozbiljne ciljeve da povećamo proizvodnju za čak 40 odsto, ukoliko se stvori povoljan poslovni ambijent, što će za rezultat imati i novo zapošljavanje“, rekao je Spasojević.\nOn je istakao da bi „Alumina“ mogla da postane jedna od najuspješnijih kompanija, i u Republici Srpskoj i na Balkanu.\nSastanku u kompaniji „Alumina“ prisustvovalo je i najviše rukovodstvo banke, stečajni upravnik preduzeća „Birač“ Lazo Đurđević i članovi Upravnog odbora kompanije „Alumina“ Stevo Savić, Čedomir Zelenović i Radislav Filipović.\n„Alumini“, koja je osnovna proizvodna firma u preduzeću „Birač“ u stečaju, račun je bio blokiran na osnovu odluke Okružnog privrednog suda Bijeljina po tužbi banke iz Litvanije u sporu vrijednom 154 miliona KM.\nPrethodni članakDeblokiran račun nakon prigovora\nNaredni članakU najavi nova predstava Studentskog pozorišta i koncert grupe „Kulturni centar“


Mektić: Šešelj ima zabranu ulaska u BiH\nMinistar bezbednosti BiH Dragan Mektić izjavio je da lider Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj ne može ući u BiH, jer ima zabranu koju mu je ranije izrekao visoki predstavnik u BiH.\n“Ako udje ilegalno, biće procesuiran kao i svaki drugi čovek koji udje ilegalno”, rekao je Mektić za sarajevski nedjeljnik Stav.\nZakon o strancima propisuje da u BiH ne može ući osoba koja ima zabranu ulaska, a ukoliko to pokuša, službenik na graničnom prelazu će mu izdati rešenje o odbijanju ulaska u BiH, a može biti i kažnjen novčano, u iznosu od 300 do 1.500 maraka.\nAko Šešelj udje u BiH ilegalno, biće uhapšen i predat Službi za poslove sa strancima i vrlo brzo će biti deportovan u zemlju čiji je državljanin.\nMediji su ranije objavili da je moguće da Šešelj dodje u Bratunac, kako bi odao poštu srpskim žrtvama.\n“Sigurno je da će delegacija stranke doći. Što se tiče mog dolaska, još ćemo odlučiti o tome, jer mi je službeno zabranjen ulazak u BiH odlukom bivšeg visokog predstavnika Karlosa Vestendorpa. Medjutim, mi ćemo uskoro da prekršimo tu zabranu”, izjavio je tada Šešelj.\nLider srpskih radikala naveo je da će na nekom mestu i u odredjeno vreme on ipak preći granicu BiH i pojaviti se u Bratuncu.\nDanas se završavaju Petrovdanski dani, koji se svake godine organizuju u znak sećanja na Srbe ubijene tokom rata na području Bratunca i Srebrenice.\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je agenciji Srna da je oslobadjajućom presudom pred Haškim sudom lider radikala Vojislav Šešelj i formalno-pravno slobodan čovek i da sve insinuacije u vezi sa njegovim likom i delom koje se pojavljuju u pojedinim političkim krugovima, padaju pred takvom presudom.\nUpitan da li Šešelj ima pravo da udje u BiH, Dodik je rekao da za njega kao predsednika Republike Srpske to nije upitno.\n“Kretanje Šešelja po Republici Srpskoj za mene nije, niti može biti upitno, jer je on slobodan čovek”, istakao je on.


NAJVEĆI LOTO DOBITNIK KONAČNO SE JAVIO LUTRIJI SRBIJE: Identitet milionera iz Subotice i dalje misterija : Nadlanu.com\nNAJVEĆI LOTO DOBITNIK KONAČNO SE JAVIO LUTRIJI SRBIJE: Identitet milionera iz Subotice i dalje misterija\nObjavljeno 16. feb 2019. / 11:00:35\nLoto milioner iz Subotice koji je 15. januara pogodio sedmicu vrednu čak 6.050.000 evra, konačno se javio Lutriji Srbije. Nakon nešto manje od mesec dana čekanja, sredovečni muškarac je doneo početkom ove nedelje dobitni listić u prostorije Lutrije.\n- Osoba koja je osvojila najveću Loto premiju u istoriji DLS javila se sa dobitnim listićem u zakonskom roku da preuzme svoju premiju. U skladu sa članom 33. Zakona o igrama na sreću, nismo u mogućnosti da objavimo identitet osobe, jer nije pribavljena njena pisana saglasnost - rekli su iz DSL.\n- Dobitnik je sačekao mesec dana da se slegne prašina oko njegovog dobitka i tek onda se pojavio u Lutriji i doneo dobitni listić. Nije bio previše pričljiv, a kada su provereni svi detalji oko tiketa sa sedmicom i njegovog identiteta, dao je broj računa na koji želi da mu se uplati novac. Od skoro 770 miliona dinara, koliko je iznosila bruto premija, odbijeno mu je odmah 20 odsto poreza, što znači da mu je na račun uplaćeno oko 573 miliona dinara, što je oko 4,85 miliona evra - rekao je sagovornik, koji je upoznat sa slučajem.\nU Subotici, u Železničkom naselju, gde je uplaćena sedmica, i dalje veruju da je loto milioner njihov komšija, tajkun, koji je poslednjih godinu dana bio u dugovima, jer mu posao nije išao.\n- Najpre su svi mislili da je novac otišao nekom siromahu, jer je ovo kraj gde ne žive bogati ljudi. Pronela se vest da je dobitnik došao iz Mađarske, a neki su pričali da su čuli da se jedan čovek obogatio u Starom Žedniku. Međutim, kada je dan posle izvlačenja sedmice organizovana velika sa vatrometom u kući muškarca koji živi svega 400 metara, daleko od kioska gde je uplaćena sedmica, svi su su bili uvereni da je upravo on dobitnik. Skoro mesec dana kasnije, većina Subotičana i dalje misli da je baš taj čovek uzeo milione na lotou - kažu meštani subotičkog Železničkog naselja.\ndržavna lutrija srbijelotosubotica


Digiš: IT radionice\nRadionice za srednjoškolce / ►\nVideo igre pretenduju da postanu najpopularniji vid zabave. U toj grani industrije radi sve veći broj mladih ljudi koji svojim znanjem i inovativnim rešenjima obezbeđuju sebi budućnost. Na ovoj radionici proći ćemo stadijume razvoja video igara od samog koncepta, korišćenja alata, programiranja pa do pokretanja Vaše prve video igre.\nC# je jedan od modernijih i široko rasprostranjenih jezika. Pomoću njega možete da pravite kako Windows desktop aplikacije, tako i web i mobilne aplikacije. C# se jednostavno uči i predstavlja dobar jezik za početak učenja programiranja. Pomoću Visual Studio alata lako ćete moći da pravite aplikacije slične onima koje svakodnevno koristite. U ovoj radionici imate priliku da se upoznate sa okruženjem za razvoj aplikacija, kao i da sami napravite neke jednostavne aplikacije. Ova radionica je dobra priprema za neke naprednije kurseve iz C#-a.\nJava programeri spadaju u grupu najplaćenijih programera u svetu. Sam Java jezik je jednostavan i pogodan za učenje početnika, tako da čak i da nemate predznanja možete da pratite ovu radionicu. Java je veoma rasprostranjen jezik, tako da ćete moći lako da nađete mnogo odgovora na pitanja i mnogo rešenih zadataka na internetu. Java ne zavisi od sistema, može se izvršavati i na Windows-u i na Linux-u, na mobilnim uređajima, koristiti u razvoju web aplikacija, itd. U ovoj radionici ćete se upoznati sa okruženjem za razvoj Java aplikacija, a naučićete i kako da napravite sami neke jednostavne aplikacije.


Popularna glumica otkrila ko je najčudnije emsto na kojem je imala seks - ESQUIRE.RS\nZABAVA 08. avgust 2019.\nPopularna glumica otkrila ko je najčudnije emsto na kojem je imala seks\nMargot Robbie (29) je dočekala svojih pet minuta.\nGlumica koja je pažnju svetske javnosti privukla ulogoma u ilmu "Vuk sa Vol Strita" ovog leta uživa u reacijama na premijeru novog filma QUentina Tarantina "Bilo jednom u Americi" u kojem su joj partneri Brad Pitt i Leonardi DiCaprio.\nMnogi kritičari joj predviđaju Oskara za pomenutu ulogu, a dosadašnja slava talentovanu Margot nije promenila. Kako navodi, voli da čita Hari Potera u slobodno vreme, uživa u umerenim količinama piva i nije sklona rasipanju novca.\nPre tri godine, Margot se udala za filmskog producenta Toma Akerleja. Novinari joj postavljaju najrazličitija pitanja jer je definitovno u žiži javnosti zbog fame oko Tarantinovog filma pa je tako došlo na red i pitanje o najčudnijem mestu na kojem je imala seks\n"Bilo je to na džet-skiju. Nije se kretao, samo je bio na vodi, ali vodila sam ljubav na džet-skiju."- izjavila je plavokosa glumica.


Rezervisti u Čačku traže 85.000 zbog diskriminacije\nRegionalne vesti - Subota 30.03.2019 - 12:25\nČačak - Od 2016. godine Viši sud u Čačku primio je čak 6.488 tužbi za diskriminaciju čiji su podnosioci vojni obeveznici, rezervisti, policajci i lica na službi u Vojsci Srbije, uglavnom radnici vojnih zavoda, svi sa područja Čačka i tri opštine Moravičkog okruga.\nDug put do ratnih dnevnica FOTO: D. Ristić/OK Radio\nOgromna većina dobila je tu parnicu protiv Republike Srbije i Ministarstva odbrane, ali sad sledi drugi krug suđenja, zbog naknade nematerijalne štete pričinjene diskriminacijom, pri čemu u tom postupku tužilac i tuženi ostaju isti – donosi danas „Politika” u štampanom izdanju, a prenosi Glas zapadne Srbije.\nOvo je, ustvari, drugi, duži i mnogo skuplji put da se dođe do ratnih dnevnica za vreme prvedeno na položajima tokom agresije NATO - a.\n"Vlada Republike Srbije je Zaključkom od 17. januara 2008. godine odobrila sredstva za isplatu novčane pomoći ratnim vojnim rezervistima sa prebivalištem u sedam nerazvijenih opština, Kuršumlije, Blaca, Bojnika, Lebana, Žitorađe, Doljevca i Prokuplja, čime je izvršena diskriminacije po osnovu prebivališta. Tako su u najvećem broju slučajeva odlučili svi Viši sudovi u Srbiji, ne samo naš", kaže za „Politiku” Miloš Pavlović, predsednik Višeg suda u Čačku.\nU ovom sudu 2016. godine primljena je 521 tužba zbog diskriminacije, sledeće 4.642, a prošle još 1.325.\n"Što se tiče policajaca i radnika Tehničkog remontnog zavoda, sud je tu odbijao tužbene zahteve zbog toga što tužioci nisu bili ratni vojni rezervisti, već su u toku rata imali radnu obavezu kao stalno zaposleni, primali zaradu i dnevnice", dodaje Pavlović.\nU tim izgubljenim parnicama tužioci su morali da plate državi po 6.000 dinara, na ime troškova spora.\nKad se utvrdi diskriminacija, a jeste u najvećem broju slučajeva, slede tužbe za naknadu nematerijalne štete po tom osnovu.\n"Tek smo počeli da prmamo te tužbe, dve u decembru 2018. i u obe smo se oglasili stvarno nenadležnim, i sad su u Apelacionom sudu u Kragujevcu, po žalbama. Jednu tužbu primili smo 1. marta ove godine. U međuvremenu, Vrhovni kasacioni sud je usvojio pravni stav na sednici Građanskog odeljenja 22. januara ove godine, u vezi nematerijalne štete koja se odnosi na utvrđenu diskriminaciju, da ipak viši sud jeste stvarno nadležan", objašnjava predsednik.\nU prvim tužbama za naknadu štete rezervisti zahtevaju da ima država isplati po 85.000 dinara navodeći da je to „minimum a ne potpuno zadovoljenje osećanja koja su povređena diskriminacijom”.\n"U našem Sudu na predmetima diskriminacije radilo je svih 11 sudija i troškovi su ogromni, verovatno 12.000 po tužiocu, jer je samo sastavljanje tužbe 6.000 po čoveku, a na to dolaze troškovi ročišta. Nije ih bilo jedino kad je vojno pravobranilaštvo priznavalo tužbeni zahtev", veli Pavlović.\nPolitika, Glas zapadne Srbije, OK Radio


HomeDRUŠTVORegionalni program „Dijalog za budućnost“ ukazao na kritičnu važnost društvene kohezije\nNa dvodnevnoj Regionalnoj dijaloškoj platformi koja je organizovana simultano u Beogradu, Sarajevu i Podgorici, predstavljeni su rezultati inicijativa realizovanih u sklopu programa „Dijalog za budućnost: Unapređenje dijaloga i društvene kohezije u i između Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije“ koji je uz podršku Ujedinjenih nacija sproveden u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori.\nDogađaj koji je sumirao rezultate dvogodišnjeg regionalnog programa i ukazao na moguće pravce daljeg razvoja inicijative, okupio je učesnike i učesnice iz nacionalnih institucija tri zemlje, predstavnike Ujedinjenih nacija, kao i predstavnike brojnih učesnika programa – građana, NVO, udruženja mladih, obrazovnih i drugih institucija, kao i medija. Ova regionalna platforma je pružila priliku za razmenu iskustava i naučenih lekcija kroz prekograničnu saradnju, koja je ostvarena putem 19 dijaloških platformi, 19 prekograničnih projekata odabranih putem 7 poziva za prekogranične grantove, koji su omogućili 43 partnerstva, 40 lokalnih projekata adolescenata i mladih u 33 opštine i došla do preko 5.000 direktnih korisnika.\n„Vašu regiju je okarakterisala raznolika istorija, od sukoba do mira, ali u vašim rukama je sada stvaranje regije koja ide dalje napred. Ovo je i velika odgovornost, ali i prilika, i Ujedinjene nacije su spremne da vam pruže podršku u ovoj misiji. Dok gledamo da se zajednički oporavimo od COVID–19, tako što jačamo mir, uzajamno razumevanje i poverenje – mladi ne smeju biti samo cilj akcije već centralni dio plana i donošenja odluka.“, poručila je Jayathma Wickramanayake, izaslanica generalnog sekretara UN-a za mlade.\nFrancine Pickup, stalna predstavnica Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Srbiji je u uvodnom obraćanju izjavila: „UNICEF, UNESCO i UNDP, su uz podršku u UN-ovog Fonda za izgradnju mira, u okviru inicijative „Dijalog za budućnost“, organizovali brojne programe kako bi pružajući podršku mladim muškarcima i ženama podstakli dijalog, izgradili poverenje i doprineli promeni politika u regionu. Prekogranične mreže i partnerstva koje su mladi ljudi uspostavili kroz te programe imaju moć da dovedu do promena i stvore budućnost koju su oni pokazali da žele za sebe i buduće generacije. Agencije Ujedinjenih nacija i UNDP koji predstavljam, nastaviće da ih podržavaju, stvarajući okruženje u kojem žene i muškarci u potpunosti uživaju svoja prava i spremni su da se izjasne protiv nepravde i diskriminacije. Zahvaljujući tome bićemo bliži ostvarenju višestrukih Ciljeva održivog razvoja, koji pozivaju na ostvarenje rodne ravnopravnosti, izgradnju održivih gradova i zajednica, kao i jačanje mira, pravde i jakih institucija“.\nOd početka realizacije programa u januaru 2019. godine, 1.230 adolescenata i mladih obučeno je o socio-emocionalnim veštinama, zagovaranju, vođstvu, timskom radu, mobilnom novinarstvu, procesima javnih politika, medijskoj i informacionoj pismenosti, 221 devojčica i žena osnažene su za društveni aktivizam kroz edukativne seminare o liderstvu, rodnoj ravnopravnosti, društvenoj koheziji, 490 nastavnika/ca i bibliotekara/ki osposobljeno je za podučavanje medijske i informacione pismenosti i građanskog obrazovanja, 108 novinara/ki i urednika/ca učestvovalo je na predavanjima na temu medijske i informacione pismenosti, objektivnog i profesionalnog izveštavanja.\nDražen Zacero, koji je u ime Prijatelja dece Srbije sprovodio aktivnosti u partnerstvu sa kancelarijom UNICEF-a u Srbiji je rekao: „Teme programa koji je počeo 2019. su bile društvena kohezija, što je bio relativno nov pojam za mlade i oni su kroz taj proces naučili da to zapravo znači povezanost, stabilnost, empatiju, učešće u društvu, volontiranje i da takve društvene odnose želimo. U projektu u kome sam učestvovao mladi su dali svoje inpute nastavnicima građanskog vaspitanja, kao i donosiocima odluka na lokalnom nivou. Nakon toga su usledile razne lokalne inicijative, saradnje učenika, nastavnika i lokalnih aktivista i podrška za nastavak ovakvih aktivnosti, i to je primer kako se od početka do kraja obavi jedan krug promene u društvu. Poseban aspekt ovog programa je što se pospešuje susretanje mladih Srbije sa mladima iz Crne Gore i Bosne i Hercegovine što je veoma važno za njihovu zajedničku budućnost. „\nProgram je rezultirao i mnogim inovacijama koje će pomoći krajnjim korisnicima, kao što su online platforma za mentorstvo žena, medijski pakt i Deklaracija o medijskoj i informacionoj pismenosti i društvenoj koheziji.\nU Republici Srbiji je u programskim aktivnostima učestvovalo preko 100.000 osoba kroz 6 realizovanih projekata: „Deca kažu…“, „Interkulturni dijalog – dijalog za budućnost“, „Kultura dijaloga“, „Priča o različitosti“, „Živa biblioteka“, „Media Youth Hub: Razvoj digitalne i medijske pismenosti mladih u Bosni i Srbiji“.\n„Ovaj program me nije izmenio kao ličnost ali me je usmerio i nahranio informacijama, znanjem i veštinama koje smatram da su potrebne svakoj devojci u društvu u kome živimo. Tu ne mislim samo na znanja o istoriji i značaju feminizma, ženskih pravima i borbama koje su žene vodile kroz vreme, već i na znanja sa kojima se susrećemo svakoga dana, znanja o upravljanju sopstvenim vremenom, finansijama, organizaciji, mentorstvu.„, izjavila je Emilija Milovanović, polaznica programa.\nZajednički regionalni program „Dijalog za budućnost: Unapređenje dijaloga i društvene kohezije u i između Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije“ sprovode Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), UNICEF i UNESCO, a finansira ga Fond UN-a za izgradnju mira (UN PBF).\nNeuračunljiva bebisiterka ide na obavezno lečenje i čuvanje


Održana 16. sednica SO Bela Crkva - Radio televizija Pančevo\nPredsednik Vučić: Građanima najbolje kad crkva i država…\n24. maja 2018. 5. novembra 2018. 0425\n– Neophodno je da se ispoštuje procedura, projekti koje finansira EU zahtevaju poštovanje stogih pravila, u suprotnom plaćaju se penali i realizacija projekta može da dođe u pitanje. Sve što se da u pretfinansiranju biće pokriveno sredstvima EU, tako će kreditorima Razvojnom fondu Vojvodine od kog ćemo uzeti kredit pod najpovoljnijim uslovima sa 2% kamate na godišnjem nivou, sredstva biti vraćena. Mislim da pojedini odbornici nisu razumeli kako funkcionišu IPA projekti i da EU nikome ne daje sredstva ukoliko se ne poštuju njihova pravila, a mi ćemo se potruditi da sve ispoštujemo i dokažemo da možemo da budemo pouzdan partner. To je svakako u interesu naših sugrađana koji će dobiti uslove za kupovinu poljoprivrednih proizvoda po Evropskim standardima, istakao je Marjan Aleksić predsednik SO Bela Crkva.\nStanislava Đorđević iz Ožaka čuva tradiciju sviranja gajdi\nVanja Vićentić 23. novembra 2020. 24. novembra 2020.\nGost “Lica nacije” – dr Srđa Trifković


EU: Ekonomski oporavak brži nego što se očekivalo | UGS Nezavisnost\njul 2021. Kategorija: Vest Izvor: UGS Nezavisnost Foto: Shutterstock.com\nEvropska komisija: Nova prognoza je da će se realni bruto društveni proizvod vratiti na nivo pre pandemijske krize u poslednjem tromesečju ove godine.\nEvropska konfederacija sindikata: Povećanje zarada kroz kolektivno pregovaranje moglo bi da bude važan deo snažnog oporavka ekonomije.\nEvropska komisija prognozira da će se evropska ekonomija oporaviti brže nego što se ranije očekivalo, jer su privredni rezultati u prvom tromesečju premašili očekivanja, a poboljšana zdravstvena situacija podstakla je brže ublažavanje antipandemijskih mera i ograničenja u drugom tromesečju.\nPrema najnovijoj (letnjoj) ekonomskoj prognozi, privreda u EU trebalo bi da poraste za 4,8 odsto do kraja 2021, dok bi 2022. stopa rasta trebalo da budeo 4,5 odsto. Nova prognoza je i da će se realni bruto društveni proizvod (BDP) vratiti na nivo pre pandemijske krize u poslednjem tromesečju ove godine.\nOčekuje se da će ekonomski rast podstaći nekoliko faktora. Pored privrednih aktivnosti koja su u prvom kvartalu, godine premašila očekivanja, ekonomiju podstiče efikasna strategija suzbijanja virusa i napredak u vakcinaciji koji su doveli do opadanja novih infekcija i hospitalizacija. Taj trend suzbijanja virusa omogućio je članicama EU da ponovo otvore svoje ekonomije u drugom kvartalu, što je posebno koristilo preduzećima u uslužnom sektoru.\nRezultati optimističnih anketa među potrošačima i preduzećima, kao i mobilnost u praćenju podataka, sugerišu da je već u toku snažan rast privatne potrošnje. Pored toga, postoje dokazi o oživljavanju turističkih aktivnosti unutar EU, čemu bi trebalo da doprinese novi EU digitalni COVID sertifikat koji se primenjuje od 1. jula.\nU Evropskoj komisiji očekuju da će privatna potrošnja i investicije biti glavni pokretači ekonomskog rasta, podržani zapošljavanjem koje rasti uporedo sa većim ekonomskim aktivnostima.\nProcena je da bi tokom 2022. ovi pritisci trebalo da slabe poredo sa rešavanjem proizvodnih ograničenja i postepenim usklađivanjem ponude i potražnje. U skladu sa tim očekivanjima, predviđa se da će inflacija u EU ove godine u proseku iznositi 2,2 odsto, odnosno 1,6 odsto 2022. godine.\nRizici ekonomskog oporavka\nNajnovija ekonomska prognoza Evropske komisije ukazuje i na rizike. Pre svih, rizik predstavlja eventualno novo širenje verzija virusa COVID-19 zbog čega se naglašava važnost daljeg ubrzanja kampanja vakcinacije. Ekonomski rizici se odnose i na reagovanje preduzeća i domaćinstava na ublažavanje pandemijskih ograničenja. Na primer, inflacija može biti veća od prognozirane ukoliko se nastavi ograničena ponuda roba na tržištu i ako se ne smanje pritisci proizvođačkih cena na potrošačke cene.\n“Naše ekonomije se ponovo otvaraju brže nego što se očekivalo zahvaljujući efikasnoj strategiji suzbijanja virusa i napretku u vakcinaciji. Trgovina se dobro održala, a domaćinstva i preduzeća su takođe pokazala veću prilagodljivost životu pod COVID-19 nego što se očekivalo. Nakon mnogo meseci ograničenja, povećano je i poverenje u turizam, mada se zbog pretnje nove varijante virusa putovanja moraju pažljivo organizovati kako bi bila bezbedna”, rekao je Dombrovski.\nOn je dodao da “kao i uvek, moramo da imamo na umu razlike: neke države članice videće da se njihova ekonomska proizvodnja vraća na nivo od pre krize već u trećem kvartalu 2021, dok će neke morati da čekaju duže”.\nPaolo Gentiloni, evropski komesar za ekonomiju, kazao je da će “ekonomija EU ove godine zabeležiti svoj najbrži rast poslednjih decenija, podstaknut snažnom potražnjom kako kod kuće tako i širom sveta, i bržim ponovnim otvaranjem uslužnih sektora”.\nEKS: Većim zaradama podstaći potrošnju i oporavak\nKomentarišući najnoviju prognozu EK, sekretarka Evropske kofederacije sindikata Lina Kar rekla je da se ekonomija oporavlja brže nego što se očekivalo zahvaljujući većoj potrošnji. Zato bi, prema njenim rečima, “povećanje zarada kroz kolektivno pregovaranje trebalo da bude važan deo snažnog i bržeg oporavka ekonomije”.\n„Činjenica da je suspenzija fiskalnih pravila Unije olakšala oporavak pokazuje da su u osnovi ta pravila nekompatibilna sa ekonomskim rastom koji je potreban za dostojanstvena radna mesta i bolji životni standard. Pogrešna fiskalna pravila treba kompletno reformisati pre njihovog ponovnog aktiviranja 2023. godine. Tako bi se premostile ekonomske praznine između država članica i obezbedilo finansiranje hitno potrebne tranzicije u zelenu ekonomiju, na pravedan način prema radnicima”, rekla je Lina Kar.


POČELO JE: Sedam država EU već uvelo KOVID PASOŠE, prihvataće se i kineska vakcina!\nRuzica Kantar\t 04.06.2021. 08:31h\nSedam država članica EU - Bugarska, Češka, Danska, Nemačka, Grčka, Hrvatska i Poljska uvele su EU digitalne sertifikate, a Evropska komisija (EK) će 6. juna razgovarati i o priznavanju sertifikata iz tzv. trećih zemalja, u koje spada i Srbija.\nInače, Unija je 1. juna pokrenula sistem za verifikaciju digitalnih kovid sertifikata koji će se koristiti prilkom putovanja unutar EU, a očekuje se da uredba o primeni digitalnih sertifikata stupi na snagu 1. jula.\nfoto: Profimedia, Accuweather Printscreen\n- Sa Češkom će stupiti na snagu 8. juna, a pokrenute su inicijative i u toku su dogovori i pripreme i sa mnogim zemljama članicama EU i iz drugih delova sveta. Takođe, ima zemalja koje priznaju naše sertifikate i bez formalnih ugovora, kao što su Hrvatska i Kipar - navodi ona i dodaje:\n- Kako je ostavljena mogućnost da svaka evropska zemlja donese odluku o tome koje će vakcine prihvatati, kao i u svetlu odobrenja SZO vakcine "Sinofarm" i potražnje određenih zemalja za ruskom vakcinom, očekujemo da sve vakcine koje naši građani imaju na raspolaganju, budu priznate u većem delu EU, svakako uključujući i one koje je EMA već odobrila.\nDr Mirsad Đerlek, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja kaže za Kurir da je za sada sigurno da će biti priznate vakcine koje su odobrile EMA i SZO, među kojima je i "Sinofarm", ali da ne očekuje da u ovoj grupi za sada bude i "Sputnjik V".\n- Umesto na spašavanje ljudskih života ovo pitanje je prebačeno na geopolitički teren. Međutim, nadam se da će zemlje EU koje zavise od turizma voditi malu drugačiju politiku, posebno što su neke od zemalja članica i same koristile "Sputnjik V". Ipak je ovo samo preporuka i siguran sam da se turističke zemlje neće tako lako odreći ni ruskih ni svih drugih turista koji su primili ovu vakcinu.\nIzrael odustaje od sertifikata\ndok u Evropi tek pipremaju teren za digitalne sertifikate Izrael, koji ih je prvi, još u martu, uveo, sada odustaje od njih, jer je, kako smatraju, zbog velikog broja vakcinisanih i pada broja zaraženih, nestala potreba za njima.\nNovih 218 obolelih\nU Srbiji je u prethodna 24 sata na koronavirus testiran 10.101 građanin od kojih je 218 novozaraženih. Preminulo je devet pacijenata dok se na respiratorima nalazi 36 obolelih.\nZemlje koje priznaju naše sertifikate\n- Češka (od 8. juna)\n- Hrvatska (bez formalnog ugovora)\n- Kipar (bez formalnog ugovora)\ndigitalni sertifikatputovanjaEvropska komisijaTatjana MatićvakcineSinofarmSputnjik V


Gradonačelnik apeluje na sugrađane: Pomozimo Miljani - JuGmedia\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković, pozvao je sve pojedince, udruženja, ustanove i preduzeća, da se uključe u akciju pomoći sugrađanki Miljani Ristić Stanković oboleloj od akutne mijeloblastne leukemije, čije se zdravstveno stanje pogoršalo.\n“Pokažimo još jednom solidarnost i humanost, i pomognimo Miljani u ovim najtežim trenucima za nju i celu porodicu. Zajedno možemo učiniti mnogo u prikupljanju pomoći za nastavak Miljaninog lečenja”, ističe se u apelu Milenkovića.\nTransplantacija koštane srži na londonskoj klinici koštala je oko 290.000 evra, a novac za operaciju sakupili su porodica i svi ljudi dobre volje, u velikoj društvenoj i humanitarnoj akciji koja je mesecima sprovođena u Vranju i šire.\nSvi koji žele da pomognu Miljani Ristić Stanković mogu to da učine slanjem SMS poruke sa sadržajem 304 na 3030 i uplatom na broj žiro računa\nPretukao suprugu i naneo joj teške povrede


Znamo da ne možemo držati baš sve konce naših života u rukama, ali to ne znači da ih moramo potpuno ispustiti iz ruku. Iako je dobro izbjegavati situacije koje bi mogle dovesti do nasilja, nekad je sukob neizbježan, stoga se do danas pojavio veliki broj vještina samoobrane za žene. Sistem samoobrane postaje sve popularniji u svijetu i za žene je jako koristan, jer je razrađen tako, da bi i oni koji su manji i slabiji mogli imati šansu protiv moćnijeg napadača.\nNa ovaj način učenjem vještina samoodbrane s jedne strane, te pružanjem psihosocijalne podrške s druge strane, postižemo zaokruženi proces osnaživanja žena za izlazak iz kruga nasilja.\nPlaniramo nastaviti dobru saradnju sa Specijalnom jedinicom američke mornarice „FOKE“, te u narednom periodu organizovati još ovakvih časova, a sve s ciljem sprečavanja i zaštite žrtava svih oblika nasilja, te pružanje podrške i pomoći organizacijama i institucijama u uspostavljanju efikasne saradnje i usvajanja sveobuhvatnog pristupa u suzbijanju nasilja nad ženama.\nPoslednji put izmenjeno petak, 10 februar 2017 08:47\nViše iz ove kategorije « Besplatan pokazni čas samoodbrane za žene Humanitarna akcija - Brčanskom srcu od srca »


BalkanMagazin :: Neuspešna štednja u EU\nutorak, 29. oktobar 2013 02:48\nEvrozona osiromašila zbog sprovođenja politike štednje?\n(foto, Athens, 01.11.2013 - protest nastavnika i univerzitetskih radnika ispred grčkog parlamenta u Atini protiv mera štednje)\nPolitika štednje u evrozoni i EU, po mišljenju građana država Unije, nije dala željeni uspeh niti je dalje poželjna. Galupova anketa, rađena u EU, pokazuje da se oko 50 odsto anektiranih izjasnilo da su mere štednje bile do sada neuspešne po ekonomski i socijalni život EU.\nPo Galupovj studiji, 51 odsto građana Evropske unije ocenilo je da politika štednje koju su usvojile vlade evropskih država ne daje željene rezultate. Samo pet odsto anketiranih misli suprotno, dok 34 odsto njih smatra da je potrebno vreme da bi mere štednje počele da daju rezultate.\nNegativne ocene o merama štednje najizraženije su u kriznim državama evrozone i to u Grčkoj (80 odsto), Portugaliji (64 odsto) i Kipru (64 odsto).\nIstraživanje je takođe otkrilo da čak 60 odsto građana Evrope smatra da postoje bolja rešenja izlaska iz krize od štednje. Ovaj procenat najveći je kod Grka (94), Portugalaca (81) i Španaca (80).\nAnketa je sprovedena u periodu od 13. do 23. septembara na reprezentativnom uzorku od 6.177 punoletnih građana Evropske unije. Ako se ova anketa prihvati kao realnost, onda su mere štednje, po „diktatu“ MMF, EU i ECB, donele više štete nego koristi u kriznim državama\nGrčki fiskalni plan izaziva zabrinutost\nKriza u EU i evrozoni nije još prevaziđena, iako postoje najave poboljšanja. Uprvo zbog toga je Evropska centralna banka (ECB) predložila formiranje specijalnog budžeta za zemlje evrozone. Po oceni zvaničnika iz ECB, između 15 i 20 milijardi evra moglo bi biti ostavljeno po strani, zarad ublažavanja finansijskog tereta pojedinih bolnih reformi.\nGrčka je iznela svoj plan produženja rokova otplate za obveznice vredne 4,5 milijardi evra da bi popunila rupu u budžetu, ali se taj plan nije „dopao“ zvaničnicima ECB koji smatraju da "nema šanse" da produženje rokova otplate obveznica može da popuni budžetske rupe.\nGrčki ministar finansija, Janis Sturnaras, smatra da će Grčka produžiti rokove dospeća obveznica vrednih 4,5 milijardi evra, kao rešenje za dobijanje nove međunarodne pomoći. Po mišljenju ministra Sturnarasa, ovaj potez će omogućiti Grčkoj da otplati 4,4 milijarde evra duga ali se zbog toga pale „crvena svetla“ zabrinutosti u EU i Međunarodnom monetarnom fondu.\nOprezna politika MMF prema Grčkoj\nNešto opreznije ali i dalje zahtevne stavove ima MMF koji čeka rezultate aktuelnih vladinih rezova, reformi i privatizacionih mera, kao i da li su one doprinele smanjenju budžetskog deficita. MMF traži od Grčke dodatnu uštedu od 6,7 milijardi evra.\nPredstavnici MMF nemaju još jasnu sliku novih mera podrške Grčkoj. Prva dama MMF Lagardova kaže:\n"Mogu vam reći samo jednu stvar a to je da, ukoliko nove mere budu potrebne, one neće biti u obliku dodatnih fiskalnih mera, niti u vidu smanjenja plata ili penzija". Lagardova očekuje izveštaj inspektora „trojke“ kako bi se mogla oceniti situacija u grčkoj fiskalnoj politici i odnosu prema „trojci“ - MMF, EU i ECB.\nAko se sagledaju stavovi iz anekete Galupa oko loše ocene rezultata štednje, moguće je da Grčka bude motivisana na drugim osnovama koje podstiču investicije i ekonomski razvoj.


Sutra počinje najveći tim bilding događaj u Novom Sadu – Serbia Business Run – Lepe Vesti\nObjavio urednik Dana Oct 10, 2018\nSUTRA POČINJE NAJVEĆI TIM BILDING U SRBIJI\nSerbia Business Run: Prva u seriji poslovnih trka 11. oktobra u Novom Sadu\nSerbia Business Run je serija trka na 5 km, koje se održavaju u najvećim poslovnim centrima Srbije i predstavljaju najveći i najvažniji tim bilding događaj u našoj zemlji. U okviru Belgrade Business Run-a do sada\nje trčalo 3500 učesnika iz više od 300 kompanija.\nTokom 2019. godine cilj je da serija poslovnih trka okupi više od 10 hiljada zaposlenih iz 500 najodgovornijih kompanija koje posluju na teritoriji Srbije. Serbia Business Run predstavlja svojevrsnu modernizaciju nekadašnjih radničko-sportskih igara u kojem mogu da učestvuju sve kompanije koje žele da promovišu zdravlje i timski duh kod svojih zaposlenih. Učesnici trke, trče ili hodaju 5 km, a pravo učešća imaju svi, nevezano za poziciju u kompaniji, broj godina ili nivo utrenirnosti.\nOrganizator serije je BEOGRADSKI TRKAČKI KLUB (Belgrade Running Club ili BRC), prvi i najmasovniji trkački klub u zemlji, osnovan februara 2011. kao mesto znanja i inspiracije za sve ljubitelje trčanja. Vizija kluba je da kroz trčanje inspiriše ljude na ispunjeniji život, a to se postiže inovacijom u svetu trčanja.\nNajveći uspeh kluba jeste realizacija programa „Škola trčanja“ za početnike u 18 gradova Srbije, kao i više od 4000 ljudi, mladih, žena i odraslih koji su uvedeni u svet trčanja i koji su zahvaljujući tome zauvek promenili svoj život, izgrađujući pozitivnije navike i stav u životu. Klub zapošljava 15 mladih eksperata (DIF, FON, EF), broji 350 aktivnih članova i organizuje 6 trenažnih programa. Klub je član Atletskog Saveza Srbije.\nAkcijaBusiness RunMoja SrbijaNovi SadNovi Sad Business RunSerbia Business RunSportsrbija


Ukrajinski sud odbacio žalbu Julije Timošenko\nVisoki sud u Ukrajini odbacio je u sredu žalbu bivše premijerke Julije Timošenko na presudu zbog zloupotrebe službenog položaja, na osnovu koje izdržava kaznu od sedam godina zatvora.\n"Sudije su zaključile da žalba ne može biti prihvaćena", saopštio je sudija Aleksandar Jelfimov, preneo je Rojters.\nZbog prekoračenja ovlašćenja pri potpisivanju ugovora o isporukama i tranzitu gasa sa Rusijom u januaru 2009. godine, Pečorski sud je 11. oktobra 2011. osudio bivšu premijerku na sedam godina zatvora i naknadu štete u iznosu od skoro 190 miliona dolara, a Apelacioni sud potvrdio je kaznu oblasnog.\nAdvokati Timošenkove obratili su se 10. avgusta 2011. godine. i Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu sa žalbom zbog nezakonitog hapšenja, a sud je juče otpočeo pretres o žalbi bivše ukrajinske premijerke.\nNjen advokat Valentina Teličenko rekla je pred sudom u Strazburu da bivšoj premijerki Ukrajine posle hapšenja nije pružena odgovarajuća lekarska pomoć i da su njena prava konstantno kršena, dok je predstavnik Ukrajine Nazar Kuljčicki potpuno odbacio sve optužbe na račun ukrajinskih vlasti.


■ Video Stop ■ Navy ne obećava - Gljive ludare\nobjavio Andrea Kane · 30 септембра, 2019\nZapočeo sam novi niz video stopova sa tekstom o animiranom muzičkom videu za pesmu „Veš Mašina“, pa se na njega nadovezuje još jedan animirani spot koji se nedavno pojavio.\n„NAVY ne obećava“ je bend o čijim svirkama nikada nisam pisao, iako sam bio na 3-4 do sada, ali zato nikada nisam propustio nijedan spot, jer sa svakim novim video singlom, ova ekipa je išla korak dalje. Od prst-u-oko videa za pesmu „Novi Kult“ kojim su otupelu pažnju scene skrenuli na sebe, preko nepobedivog videa za pesmu „Kventin Tarantino“, sve do prvog animiranog spota za pesmu „Neon gas“, koji sam takođe već hvalio.\nPre nedelju dana su nam doneli „Gljive Ludare„, novi spot koji potpisuju Dušan Perunović: ilustracija i „frame by frame“ animacija i Nemanja Andrejević NAVY: VFX i animacija. Za one koji ne zalaze u BIGZ, ovo koautorstvo je možda iznenađenje, ali za mene, koji sam imao priliku da dimim u njihovom studiju, znam da su Nejvi i bend „Kasirke“, čiji je Dušan Perunović član, cimerski bendovi koji dele istu opremu i prostor. Ili je bar tako bilo poslednjii put kada sam bio u BIGZ-u…\nOno što volim kod pesama ovog benda je što uvek postoji neki upečatljivi stih, neki „keč“ na koji se zalepite, što je u ovom slučaju: „Još minut do kraja sveta“. Zamišljam ovaj bend kao onu lokomotivu bez kontrole (00:38) koja varniči preko šina. Tako mi zvuči i pevanje, sabijeno mlevenje reči koje se lome u ritmu iz kojeg uhvatim tek po neku reč. Cela pesma zvuči kao da su ih gljive odradile na agresiju i sada je potrebno izbaciti sav bes kroz nemilosrdno udaranje po instrumentima.\nMuzički video za ovu pesmu počinje ulaskom u utrobu boginje, nakon čega ide vožnja od dva i po minuta kroz najrazličitije reference i kolažne asocijacije na filmove i popularnu kulturu. Manje ili više poznate reference uskaču u svaki kadar, zbog čega mi ovaj spot nije toliko drag kao ostali, jer više volim kada je takva vrsta manipulacije kontekstom svedenija i bolje povzana sa pesmom, mada, u ovom slučaju, sve je dozvoljeno, jer se govori o haluciogenim pečurkama, a tamo gde je inspiracija psilocibin – sve se može. Narodski naziv „Gljive ludare“ otklanja svaku nedoumicu o čemu je pesma, a ako vam nije jasno ni posle onih minut i pedeset sekundi, eto ga Volter Vajt pred početak drugog minuta da vam pojasni stvar.\nVoleo bih da čujem ovu pesmu uživo, da vidim kako Nejviju iskaču žile po vratu, a lice mu crveni od ovoliko teksta naguranog u dva minuta pesme. Prva prilika za to je peti oktobar u Elektropioniru, kada će nastupiti sa bendom „Zimbabveanski zavod za zaštitu zverova“.\nMožda se vidimo tamo, sa ili bez ludara.\nOznake: BIGZDušan PerunovićGljive ludarekasirkeNavy ne obećavaNemanja Andrejević Navy\nSledeći članak NAJAVA: Direkt sa Indirekta\nPrethodni članak ■ Video Stop ■ Ab Re – Veš mašina


RTS :: NIS najuspešnija kompanija u Srbiji prošle godine\nEkonomija NIS najuspešnija kompanija u Srbiji prošle godine\nutorak, 01. dec 2020, 12:52 -> 13:11\nNaftna industrija Srbije bila je najuspešnija kompanija u Srbiji u prošloj godini, prema godišnjoj rang listi objavljenoj u ediciji Biznis top 2019/20 u izdanju ekonomskog mesečnika "Biznis i finansije".\nKompanija "Ziđin Bor Koper", koja je bila najprofitabilnija u 2018. godini, prošle godine je zabeležila najveći pad dobiti i zauzela prvo mesto prema ukupnom gubitku.\nOva edicija objavljuje rang liste 150 najvećih preduzeća u Srbiji u 2019/20. godini i to prema ostvarenoj dobiti i po poslovnom prihodu, kao i rang liste po okruzima prema ostvarenoj dobiti i poslovnim prihodima, a na osnovu podataka Agencije za privredne registre (APR).\nOsim NIS-a, među pet vodećih kompanija prema neto dobitku su "Robne kuće Beograd", "Telenor", "Tigar Tajers" i komunalno preduzeće "Energetika" iz Kragujevca.\nNeto dobit NIS-a iznosila je 17.700 miliona dinara, "Robnih kuća Beograd" 12.257 miliona, "Telenora" 10.526 miliona, "Tigar Tajersa" 9.025 miliona dinara, a "Energetike" 6.784 miliona dinara.\nMereno prema poslovnim prihodima, pet vodećih kompanija su Elektroprivreda Srbije sa prihodima iz osnovne delatnosti od 279.637 miliona dinara, Naftna industrija Srbije sa 245.289 miliona dinara prihoda, "Delez Srbija" sa 104.869 miliona, "Tigar Tajers" sa 103.463 miliona i "Srbijagas" sa 91.487 mliona dinara prihoda.\nKada je reč o gubitašima, u ediciji se navodi da je najveći pad dobitka zabeležio preduzeće Ziđin Bor Koper koje je u 2018. bilo vodeće na listi sa zaradom od 90.053 miliona dinara a lane tek na 18. mestu sa dobiti od 3.267 miliona dinara.\nNajveći neto gubitaš od 16.906 miliona dinara lane je bila "Železara Smederevo u stečaju", a među prvih pet prema neto gubitku nalaze se i "Putevi Srbije", PKB, "Rudnap grupa u stečaju" i "Novi Sad Gas".\nPrema ukupnom gubitku na kraju prošle godine "Ziđin Bor Koper" je bio na prvom mestu sa ukupnim gubitkom od 126.079 miliona dinara.\nU ediciji se navodi se da je 100 najvećih kompanija u Srbiji korona krizu dočekalo sa prošlogodišnjom dobiti koja je bila za više od 45 odsto manja u poređenju sa godinom ranije.\nUsluge, koje su lane bile najzaslužnije za privredni rast, u 2020. su bile najveće žrtve pandemije i najnegativnije će uticati na ovogodišnje rezultate privrede.\n"Skoro svi proizvodni sektori su u padu, a jedini izvesni dobitnik korona krize u ovoj godini je farmaceutska industrija", ističe se u ediciji Biznis top.\n2° C 1° C 1° C 1° C 1° C -10° C


Ambasada SAD u Ankari ograničila rad zbog pretnji - Sputnjik Srbija\nAmbasada SAD u Ankari ograničila rad zbog pretnji\n13:22 14.12.2015 (osveženo 14:02 14.12.2015) Preuzmite kraći link\nAmbasada SAD u Ankari prešla je danas na „ograničeni režim rada” zbog bezbednosnih pretnji, o čijoj prirodi nije objavljeno više detalja.\nPortparol ambasade nije mogao da iznese više informacija o vrsti pretnji, ali je naveo da će ograničeni režim rada biti primenjivan i sutra, prenela je agencija AP.\nProšle nedelje je američki konzulat u Istanbulu upozorio građane SAD da izbegavaju dolazak u tu zgradu zbog informacija o neposrednoj opasnosti bezbednosne prirode, a konzulat je tog dana bio i zatvoren.\nPrema nepotvrđenim navodima turskih medija, konzulat je izdao upozorenje nakon što su obaveštajne službe dobile informacije o mogućem planu džihadista DAEŠ-a da izvedu samoubilački napad.\nU Turskoj su ove godine lokalne ćelije DAEŠ-a izvele dva teroristička napada, u kojima je poginulo ukupno 130 ljudi. Jedan od tih napada se desio u Ankari u oktobru.\nDAEŠ, ograničen rad, pretnje bezbednosti, Amerika, Turska


“Buk Bijela” od izuzetnog značaja za Srbiju i Srpsku – ASinfo Portal\n06.05.2021. / 13:30\nBEOGRAD – Hidroelektrana /HE/ “Buk Bijela” na Drini, koja ima najpovoljniju lokaciju za izgradnju u Evropi, od izuzetnog je značaja i za Srbiju i za Republiku Srpsku, izjavio je danas Srni predsjednik Saveza energetičara Srbije Nikola Rajaković.\nRajaković je izrazio očekivanje da će ta hidroelektrana, koju zajednički treba da grade Srbija i Republika Srpska i za čiju izgradnju je premijer Srbije Ana Brnabić 17. maja najavila polaganje kamena temeljca, početi da proizvodi struju za nekoliko godina.\nTaj projekat ima “zeleno svjetlo” od struke na najbolji mogući način jer je energetski značajan, ekonomski isplativ i ekološki poželjan, pošto hidroelektrane doprinose procesu dekarbonizacije i smanjenju štetnog uticaja fosilnih goriva na životnu sredinu, rekao je ovaj stručnjak za elektroenergetiku.\n“Sa aspekta struke nesporno je da tu hidroelektranu treba graditi i izvući maksimalne kilovat-sate, i to ne samo iz HE `Buk Bijela`, koja je u sastavu projekta Gornje Drine, već i iz HE `Foča` i HE `Paunci`, koje takođe pripadaju tom energetskom projektu”, istakao je Rajaković.\nOn je naveo da je za HE “Buk Bijela” planirano da ima instalisanu snagu nešto ispod 100 megavata, a HE “Foča” i “Paunci” između 40 i 50 megavata, što zajedno iznosi gotovo 200 megavata i predstavlja značajne nove snage za energetske sisteme kao što su sistemi Srbije i Republike Srpske.\nRajaković je rekao da je šteta što projekat “Buk Bijela”, o kome su prvi razgovori počeli prije 50 godina, još nije izgrađen jer je riječ, dodao je on, o vjerovatno najpovoljnijoj lokaciji za izgradnju jedne hidroelektrane u Evropi.\n“A stigli smo dotle da Drina teče toliko godina i da se ne proizvode kilovat-satii na toj lokaciji”, ukazao je Rajaković.\nHE “Buk Bijela”, kao i HE “Foča” i HE “Paunci” je apsolutno na liniji onih trendova koji su opredjeljenje zelene agende Evrope, odnosno “grin dila” ili “zelenog dogovora”, napomenuo je Rajaković.\nOn je podsjetio da je prvobitno bilo zamišljeno da HE “Buk Bijela” ima snagu od 400 megavata, ali da je to promijenjeno i snaga smanjena zbog reakcije Crne Gore da se ugrožava rijeka Tara i da se podiže nivo vode na toj rijeci.\n“Neophodno je samo sa tehničko-tehnološkim znanjima koja imamo uraditi minimizaciju tog uticaja na životnu sredinu, a nesporno je da kilovat-sate moramo imati jer naša civilizacija na ovom nivou razvoja ne može bez njih”, naveo je Rajaković.\nPrema podacima “Elektroprivrede Republike Srpske”, vrijednost investicije za HE “Buk Bijela” je 196 miliona evra, snaga hidroelektrane treba da iznosi 93,5 megavata, a proizvodnja struje 332 gigavat-časa. Srna\nTagovi: buk bijelars


Budva: Carević i Jovanović pred Specijalnom policijom u Podgorici | MONDOBA\nBudva Carevic i Jovanovic pred Specijalnom policijom u Podgorici\nBudva: Carević i Jovanović pred Specijalnom policijom u Podgorici 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutori mondo.me Autori Vijesti Autori Georgi Mitev Šantek 23.06.2020. / 14:56\n"Smenjeni" predsednik Opštine Budva, Marko Carević, pozvan je u 14 časova u Podgoricu i da izjavu pred Specijalnim policijskim odeljenjem.\nOn je kazao da je Opština Budva danas uhapšena i da se prvi put u istoriji dešava da policija zatvori lokalnu upravu i protivustavno onemogući radnicima da dođu na svoja radna mesta, pišu "Vijesti".\nJovanović je naveo da je reč o nastavku organizovanog delovanja da se smeni legitimno izabrana vlast i da će se oni svim zakonskim i demokratskim sredstvima boriti da se očuva izborna volja građana.\nBudvanski funkcioneri u policiji u Podgorici\nCarević i Jovanović, kako im je navedeno u pozivu pozvani su da daju izjavu po osnovu krivične prijave koja je podnijeta Specijalnom državnom tužilaštvu (SDT) protiv više osoba, ne precizirajući ko ju je podneo.\nPretpostavljaju da je reč o prijavi koju je podnela nova skupštinska većina u Skupštini opštine (SO) Budva.\nKomentarišući policijsku blokadu Opštine Budva, Carević je kazao da je "ovo siguran put u Pripadnici policije od jutros se nalaze u zgradi Opštine Budva, kao i ispred zgrade Opštine, u koju nisu dozvolili ulaz ni staroj ni novoj vlasti.\nOkupljeni građani razišli su se na poziv Carevića, jer je policija garantovala da do postizanja dogovora u kancelarije Opštine neće ući ni jedna struja.\nBudva: Policija u punoj opremi spremna za upad?\nAmfilohije napustio policiju nakon šest sati


Za sanaciju Nacionalnog parka Sutjeska 2 mil KM | Hercegovina Press\nZa sanaciju Nacionalnog parka Sutjeska 2 mil KM\nMinistar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić izjavila je da će uskoro početi sanacija klizišta Nacionalnog parka „Sutjeska“, za šta će biti utrošeno oko dva miliona KM.\n„Uvažavajući značaj cijelog kompleksa spomen-kosturnice i spomenika, ne samo za Srpsku već i za sve zemlje regiona, Vlada je usvojila informaciju o aktivnostima na otklanjanju posljedica elementarne nepogode i klizišta i odlučeno je da se pristupi izradi projekta detaljne sanacije cjelokupnog kompleksa spomenika. Projekat je u završnoj fazi, procijenjena vrijednost radova je 1.980.000 KM i uskoro se očekuje početak građevinskih radova“, rekla je Golićeva.\nOna je dodala da je Vlada zadužila rukovodstvo Nacionalnog parka da u saradnji sa Republičkom direkcijom za obnovu i izgradnju, izabere izvođača radova za otklanjanje posljedica elementarne nepogode i sprečavanje daljih oštećenja objekata, te sanaciju cjelokupnog kompleksa spomenika i dovođenje njegovog izgleda u prvobitno stanje.\n„S obzirom na to da se u junu održava ceremonija posvećena obilježavanju slavne bitke, Vlada Srpske je iz kapitalnih investicija odobrila milion KM za što hitnije otpočinjanje radova. Preostala sredstva bi se pokušala obezbijediti od donacija i pomoći država i institucija koje su već pokazale interesovanje“, navela je Golićeva.\nGolićeva je napomenula da su se Ministarstvu i Nacionalnom parku obratili Ambasada Crne Gore u BiH, predstavnici Savjeta ministara BiH i Komisije za saradnju BiH sa Uneskom, tražeći informacije u vezi dosadašnjih aktivnosti i pokazali spremnost da obezbijede dio novca za sanaciju i otklanjanje posljedica elementarne nepogode.\nOna je rekla da su stručnjaci Republičke direkcije za obnovu i izgradnju, Instituta za urbanizam, građevinarstvo i ekologiju Srpske, te Hidroelektrane na Trebišnjici, snimanjem terena i nepohodnim analizima utvrdili da je klizište zahvatilo površinu od oko 4.000 metara kvadratnih, kao i da je pokrenuto oko 30.000 metara kubnih zemljane mase koju treba stabilizovati i vratiti u prvobitni izgled.\nPrema njenim riječima, zbog bujičnih poplava, podzemnih voda i devastacije tokom ratnih dešavanja, konstatovana su i znatna oštećenja platoa oko spomenika, amfiteatra i prilaznih staza.\n„Utvrđeno je da je potrebno uraditi novo popločavanje granitnim pločama oko 60 metara kvadratnih u amfiteatru, sa izradom novih podložnih tampona, oko 820 metara kvadratnih popločavanja platoa oko spomenika i kosturnice, i oko 510 metara kvadratnih staza za povezivanje platoa spomenika, amfiteatra i kosturnice“, precizirala je Golićeva.\nOna je napomenula da je potrebno izgraditi i oko 110 metara prilaznog armirano-betonskog stepeništa širine dva ili tri metra, koje je u potpunosti odneseno klizištem.\n„Uništen je ili oštećen sistem odvodnih kanala i drenažnih cijevi sa slivnim šahtovima za prihvatanje i odvođenje površinskih i dubinskih voda u dužini od oko 700, iznad i oko spomenika, amfiteatra i kosturnice“, navela je Golićeva.\nGovoreći o izboru tehničkog rješenja za stabilizaciju terena i klizišta, Golićeva je rekla da je odlučeno da se izvede sistem podzemnih drenaža i kanala sa sabirnim šahtovima da bi se podzemne vode prihvatile.\n„Stabilizacija podnožja klizišta i preuzimanje pritiska pokrenutog zemljišta izvršiće nabacivanjem krupnog lomljenog kamena po čitavoj širini formiranog klizišta u dubini terena i neće biti vidljiv na površini“, zaključila je Golićeva.


► I večeras protesti u Belorusiji uprkos odlasku Lukašenkove rivalke iz zemlje\nPrema zvaničnim rezultatima predsedničkih izbora održanih u nedelju, Lukašenko je osvojio više od 80 odsto glasova, a Tihanovskaja oko 10 odsto.\nTokom sinoćnih sukoba u Minsku jedan demonstrant je poginuo, a desetine su povređene. Policija je koristila suzavac, šok-bombe i gumene metke kako bi razbila protest. Ministarstvo unutrašnjih poslova Belorusije navelo je da je demonstrant poginuo pošto mu je u ruci eksplodirala naprava koju je nameravao da baci na policiju.\nPolicija je i večeras brzo reagovala u nameri da razbije protest. Uhapsila je desetine osoba, uključujući neke od onih koji su doneli cveće na mesto sinoćne pogibije demonstranta.\nPolicija je danas navela da je više od 2.000 ljudi uhapšeno širom zemlje zbog učestvovanja na sinoćnim neodobrenim protestima. Dodala je da je u sukobima s demonstrantima povređen 21 policajac, od kojih je pet smešteno u bolnicu.\nVodeća opoziciona kandidatkinja na predsedničkim izborima u Belorusiji Svetlana Tihanovskaja izjavila je danas da se sklonila u Litvaniju i pozvala pristalice da prekinu s demonstracijama, da poštuju zakon i da izbegavaju sukobe s policijom.


Da li privatna lekarska ordinacija može da u svom poslovnom prostoru ističe oglasne poruke - postere i flajere sa oglasnom porukom kojom se preporučuje određeno medicinsko ili dijetetsko sredstvo namenjeno njenim pacijentima? - Biro-m\nOdredbama Zakona o oglašavanju (“Sl. glasnik RS”, br. 6/2016) oglašavanje je predstavljanje u bilo kom obliku u vezi sa poslovanjem odnosno profesionalnom ili poslovnom delatnošću, radi podsticanja prodaje robe i usluga, prodaje nepokretnosti, kao i prenosa prava i obaveza, oglašivač je lice koje se oglašava, a prenosilac oglasne poruke je lice koje prenosi oglasnu poruku, preko sredstava čiji je vlasnik, medija čiji je izdavač ili domena čiji je registrant, ili koji ima pravo korišćenja ili neko drugo pravo na tim sredstvima i domenima na osnovu koga je ovlašćen da prenosi oglasne poruke, kao i organizator javnih manifestacija i događaja na kojima se prenose oglasne poruke.\nImajući u vidu napred navedeno, u slučaju iz postavljenog pitanja, lekarska ordinacija predstavlja prenosioca oglasne poruke u smislu člana 2. stav 1. tačka 4) Zakona.\nU skladu sa Zakonom, za prenošenje oglasne poruke nije potrebno posebno ovlašćenje, odnosno odobrenje državnog organa ili drugih imalaca javne funkcije.\nIstičemo da saglasno članu 19. Zakona, oglašivač dostavlja prenosiocu oglasne poruke oglasnu deklaraciju koja sadrži podatke koji identifikuju oglašivača i prenosioca oglasne poruke, sadržaj oglasne poruke, i predviđeni period i način oglašavanja. Prenosilac oglasne poruke se pribavljanjem oglasne deklaracije obezbeđuje, jer ako prenosilac oglasne poruke ne poseduje oglasnu deklaraciju, on stupa na mesto oglašivača u pogledu obaveza i odgovornosti propisanih ovim zakonom, osim ako se iz oglasne poruke mogu pouzdano utvrditi ti podaci.\nTakođe, prenosilac oglasne poruke odgovoran je za oglašavanje čija je oglasna poruka protivna odredbama ovog ili drugog zakona ili podzakonskog akta kojim se uređuje sadržaj oglašavanja, ako je znao ili je na osnovu redovne provere okolnosti konkretnog slučaja (npr. uvidom u sadržaj) morao znati da je oglasna poruka protivna navedenim propisima, ako ne poseduje oglasnu deklaraciju iz člana 19. ovog zakona.\nNa kraju, izuzetno važno je da se istakne da su uslovi i ograničenja u oglašavanju medicinskih sredstava propisani odredbama Zakona o lekovima i medicinskim sredstvima (“Sl. glasnik RS”, br. 30/2010 i 107/2012) i Pravilnika o načinu oglašavanja leka, odnosno medicinskog sredstva (“Sl. glasnik RS”, br. 79/2010), tako da je neophodno i utvrditi da li je uopšte dozvoljeno oglašavanje određenog medicinskog sredstva opštoj javnosti.


Bogatstvo Lu Rida procijenjeno na 30 miliona dolara - Vijesti.me\nBogatstvo Lu Rida procijenjeno na 30 miliona dolara\nLu Rid je 15 miliona dolara ostavio svojoj supruzi, umjetnici Lori Anderson\nProslavljeni američki muzičar Lu Rid, koji je preminuo u 71. godini života u oktobru 2013. godine, ostavio je iza sebe bogatstvo vrijedno 30 miliona dolara, a dvije trećine ovog bogatstva (20,4 miliona) ostvareno je od muzike (i tantijema) poslije njegove smrti.\nOve brojke izvedene su na osnovu dokumenata koji je sudu “Manhattan Surrogate” dostavio Ridov menadžer Robert Goterer, prenosi Uncut.\nLu Rid je 15 miliona dolara ostavio svojoj supruzi, umjetnici Lori Anderson, kao i dva stana u Njujorku ukupne vrijednosti od 8,5 miliona.\nRid je stavio na raspolaganje pola miliona dolara svojoj sestri Margaret Rid Vajner da bi se brinula o njihovoj majci Tobi, ali čeka je i još 5 miliona dolara nasljedstva.\nLu Rid je rođen u Bruklinu, odrastao na Long Ajlendu, osnovao je Velvet Underground, a nakon što je napustio bend početkom 70-tih godina prošlog vijeka, objavio je niz solo albuma koje su zapečatili njegov status jedne od najuticajnijih figura u istoriji roka.


Izrael gađao „iranske ciljeve“ u Siriji sa 70 raketa, sirijska PVO polovinu oborila - Sve o Srpskoj\nIzrael gađao „iranske ciljeve“ u Siriji sa 70 raketa, sirijska PVO polovinu oborila\nKORISTIO 60 RAKETA VAZDUH-ZEMLJA I VIŠE OD DESET ZEMLJA-ZEMLJA\nPortparol izraelskog generalštaba Jonatan KONRIKUS saopštio da se radilo o jednoj od najvećih vazdušnih operacija njegove zemlje, odnosno – najvećoj protiv iranskih ciljeva. I dodao: „Naš primarni zadatak je bio da nanaesemo dugoročnu štetu iranskom vojnom potencijalu u Siriji“\nIran tvrdi da nije napao Golansku visoravan i da nema vojne baze u Siriji, a da je uzvratni raketni napad – po položajima izraelske armije – izvela Sirija (video)\nMINISTARSTVO odbrane Rusije saopštilo je da je Izrael svoj noćašnji napad na Siriju izveo sa 28 aviona F-15 i F-16, koji su ispalili oko 60 raketa vazduh-zemlja.\nPreciziralo je da još više od 10 raketa zemlja-zemlja.\nRuski vojni vrh tvrdi da je više od polovine svih raketa sirijska PVO uspjela da obori.\nMeta izraelskih aviona i raketnih jeedinica bili su položaji iranskih snaga, ali i sirijska PVO oko Damaska i na jugu Sirije.\nTel Aviv je objavio da je atakovao „iransku bazu kod Damaska“, a njegov ministar odbrane – Avigdor Liberman – izjavio je da je pogođena bezmalo sva gađana iranska vojna infrastuktura“ i dodao da je to bio „odgovor na raketne napade sa tih položaja na Golansku visoravan“.\nPortparol izraelskog generalštaba Jonatan Konrikus saopštio je da se radilo o jednoj od najvećih vazdušnih operacija njegove zemlje. A sasvim sigurno: najvećoj „protiv iranskih ciljeva“.\nPodataka o razaranjima, nanijetoj šteti i žrtavama zasad nema, a Konrikus je naveo: „Naš primarni zadatak je bio da nanaesemo dugoročnu štetu iranskom vojnom potencijalu u Siriji“.\nIzraelski mediji su objavili kartu sa „35 bombardovanih tačaka“ na teritoriji Sirije“.\nIran je saopštio da nije imao nikakve veze sa „raketnim udarom po Izraelu“:\n„Raketna paljba sa teritorije Sirije bila je reagovanje sirijske armije na izraelsku agresiju. U Siriji nema iranskih vojnih baza. Izrael laže. Kontraudar je izvela Sirija posle napada sa strane Izraela. Tel Aviv mora shvatiti da se situacija promijenila i da njegova agresija neće ostati bez odgovora“ – izjavio je Hasan Bejgi, zamenik predsjednika komiteta iranskog parlamenta za nacionalnu bezbjednost i spoljnu politiku.\nTel Aviv je, inače, saopštio da je unaprijed obavijestio ruski vojni vrh o raketnom napadu „sa strane Iranskih snaga u Siriji“ sa ispaljivanjem 20 raketa.\nTagovibombardovanje Izrael Iran rat Sirija\nOtvoren Beogradski sajam knjiga – najvoljeniji sajam na svijetu\nGrađani Bihaća blokiraju puteve i autobusku stanicu da bi spriječili dolazak migranata\nKiril: Carigradska patrijaršija se poistovjetila sa raskolnicima i sama postala raskolnik\nPodrška „Sjevernoj Makedoniji“ obezbijeđena potkupom sedam poslanika VMRO-DPMNE\nBjelica: Moramo relaksirati odnose vladajućih i opozicionih partija u RS\nCvijanović: Stvorili smo veliki tim koji će igrati i pobjeđivati za Srpsku\nEngeljgardt: Dodik je važan i pouzdan partner Rusije – Moskva to ceni\nBošnjaci i njihove organizacije udarili na Njegoša i Kiša – porede ih sa Hitlerom\nKecmanović: Hrvati pravili od muslimana „hrvatsko cvijeće“, a Željko Komšić postade „bošnjačko cvijeće“\nIrinej: Protiv sam svake podele – ne mogu Prizren, Dečani i Gračanica biti u drugoj državi\nPutin o nuklearnom ratu: Oni koji nas napadnu pocrkavaće i neće stići ni da se pokaju, a mi ćemo – pravo u raj\nDodik: Dođe li do pokušaja majorizacije – bićemo blizu oružanog konflikta\nMiler: Srbija se može povezati na gasovodom koji do Turske ide dnom Crnog mor\nDačić: „Kosovo“ će propasti na glasanju za članstvo u Interpol\nTramp u Nevadi objavio da se SAD vraćaju proizvodnji raketa malog i srednjeg dometa


Kada pomislite na fudbal, prva asocijacija je Liga šampiona. Evropski krem se okuplja svake sezone da dokaže ko je najbolji među najboljima, u takmičenju koje nam pažnju zaokuplja gotovo punih devet meseci.\nSve mečeve Lige šampiona i Lige Evrope, kao i do sada, možete da pratite na dobro poznatom mestu, na kanalima Arena sport TV koja je produžila saradnju sa UEFA na još TRI GODINE! Fantastična vest za sve ljubitelje fudbala koji su navikli da upravo na Arena sport TV dobiju ekskluzivne informacije iz prve ruke, da pogledaju specijalne emisije, sve golove, analize i isprate dešavanja pre i posle meča. I to, praktično iz prvog reda, sa najboljih sedišta kod kuće.\nUzbuđenje koje donosi Liga šampiona je vrhunac za svakog pravog fudbalskog fana. Termini utorkom i sredom, od 18.55 i 21 sati, su postali svetinja i vreme koje sa porodicom ili prijateljima provodimo ispred televizora. Ne samo mi u Srbiji, već više od milijardu ljudi širom planete.\nDobar fudbal donosi nam i Liga Evrope, četvrtkom od 19 i 21.05. UEFA je uspela da drugo po kvalitetu takmičenje na kontinentu učini superzanimljvim i atraktivnim za gledanje. Iznenađenja su obavezna u Liga Evropi gde se dešava i da bivši šampioni pognute glave napuste teren. Zato je LE sve gledanija a Arena sport TV se pobrinula da ništa ne propustimo.\nDa bismo uživali u vrhunskom fudbalu potrebno nam je dobro raspoloženje i, naravno, da odlučimo koji ćemo meč da pratimo. Ako ne igra vaš omiljeni tim, onda vam savetujemo da izaberete multi prenos na Arena sport TV i tako u svakom trenutku znate šta se dešava od Londona do Atine.


Šarović: Za BiH pripremljena ozbiljna finansijska podrška | RTV7 | Medijski servis grada Tuzle\nŠarović: Za BiH pripremljena ozbiljna finansijska podrška\nAutor: Edin Bakić 17.11.2017., 17:11\t266 Pregleda\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović rekao je na Jahorini da je kraj godine krajnji rok do kada BiH ima šansu da dobije znatna sredstva od EU ukoliko usvoji strategiju ruralnog razvoja.\nŠarović, koji je predsjedavao godišnjim sastankom ministara poljoprivrede iz jugoistočne Evrope, rekao je da je za BiH pripremljen ozbiljan paket finansijske podrške za različite projekte do 2020. godine, te naveo da je za pretpristupne fondove za zemlje u tranziciji pripremljeno milijardu eura.\nOn je naveo da je BiH jedina u regionu, uz samoproglašeno Kosovo, ne koristi pretpristupne fondove EU, te ukazao da održivost poljoprivrednog sektora i konkurentnost ne može zasnivati na malim budžetskim sredstvima, već mora uhvatiti posljednji voz da bi ušla u program pretpristupnih fondova za period 2018-2020. godina.\nŠarović je naveo i da BiH ima oko 100.000 poljoprivrednika koji bi mogli da računaju na približno tri milijarde eura podrške iz poljoprivrednih fondova EU, i to grant sredstava.\nOn je rekao da je 18 odsto zaposlenih u BiH u poljoprivrednom sektoru, koji u ukupnom BDP-u učestvuje sa sedam odsto.\n“Čuli smo i izvanredna iskustva Hrvatske, koja nam nudi podršku, a to je da svake godine dobiju 450 miliona eura direktnih podsticaja za 100.000 poljoprivrednika, kao i 2,4 milijarde eura kroz različite projekte do 2020. godine za razne aktivnosti – za klaonice, mljekare i slično. Sve ovo pokazuje da je važno da usvojimo ovu strategiju, u suprotnom u pitanje dolazi veliki broj radnih mjesta u poljoprivredi i bićemo potpuno nekonkurentni”, rekao je Šarović, napominjući da je ostalo još malo vremena i da se ovom strategijom ne vrši prenošenje nadležnosti.\nHrvatski ministar poljoprivrede Tomislav Tolušić istakao je značaj ovakvih sastanaka, navodeći da Hrvatska danas može pokazati sve čemu BiH teži, šta će BiH dobiti ulaskom u EU ili korišćenjem pretpristupnih fondova.\nTolušić je rekao da su ulaskom u EU najviše dobili hrvatski poljoprivrednici jer sa novcem iz EU idu u pozitivnom smjeru – podsticaji se isplaćuju na vrijeme, a ono što je najvažnije jeste mogućnost podizanja konkurentnosti proizvodnje.\nPrema njegovim riječima, za investiciju u poljoprivredi od dva miliona evra vrati se 50 odsto i tako hrvatski poljoprivrednik može biti konkurentniji, prozvoditi kvalitetnije, a to je opasnost za zemlje koje nisu u EU.\nDirektor Direktorata za programe ruralnog razvoja i pretpristupnu pomoć Evropske komisije Marijo Milučev rekao je da BiH ima dobar nacrt strateškog plana za ruralni razvoj i ako on bude usvojen do kraja godine Evropska komisija je spremna da deblokira sredstva od 30 miliona eura kao pomoć BiH.\nMilučev je izrazio nadu da će vlasti BiH i Parlamentarna skupština podržati ovaj plan jer je važno da se zamah koji postoji u EU iskoristi i u BiH.\nGeneralni sekretar Stalne radne grupe za regionalni ruuralni razvoj Boban Ilić rekao je da ova organizacija već 12 godina okuplja institucije koje kreiraju poljoprivrednu politiku, te naglasio da se ponovo pokazuje da regionalna saradnja nema alternativu.


SLAVKO PETROVIĆ imenovan za TIM menadžera u FK Radnik :: Dešavanja u Bijeljini ::\n27. maj 2020. / 03:39\nSLAVKO PETROVIĆ imenovan za TIM menadžera u FK Radnik\nRazgovore sa igračima o njihovom status počinjemo odmah\nSlavko Petrović, tener FK ''Radnik''\nNa današnjem sastanku Upravnog odbora FK Radnik, šef stručnog štaba Slavko Petrović imanovan je u Tim menadžera kluba. Ovo imenovanje neće ništa promjeniti u radu Petrovića sa igračima, samo će se njegova veća ovlaštenja u klubu, kada je selektiranje igračkog kadra, povećati.\n- Prihvatio sam ovu odluku UO, želim da doprinesem daljem napretku i razvoju kluba. Želim da istaknem da sam Upravnom odboru prezentovao da ne želim da u bilo kakvim pregovorima sa igračima učestvujem sam, bez prisustva nekog iz Upravnog odbora. Ne bih volio da se moje ime povlači u negativnom kontekstu. Upravni odbor je odlučio da u pregovorima sa mnom uvijek učestvuje Zoran Sofrenić, a konačnu odluku će na kraju uvijek donositi Upravni odbor, rekao je za portal Dešavanja u Bijeljini Slavko Petrović.\nOsnovni cilj ovakve odluke Upravnog odbora je da se pravilno selektuju eventulana pojačanja, da se Petroviću daju veća ovlaštenja.\n- Petrović je neko u koga imamo puno povjerenje tako da smo iz tog razloga donijeli ovu odluku. Očekujem da veoma brzo krene sa aktivnostima po ovom pitanju, jer kako sada stvari stoje u maju možemo očekivati i nastavak lige, a do tada je neophodno završiti mnogo posla, rekao je predsjednik Upravnog odbora Predrag Perković.\nPetrović i Sofrenić će već sutra krenuti sa aktivnostima oko razgovora sa trenutnim igračkim kadrom i rješevanajem njhovog statusa u klubu.\n- Trenutno imamo 18 igrača sa kojima moramo razgovarati. Jednima tokom ljeta ističe ugovor, dok određeni broj ima posebne klauzule u svojim trenutnim ugovorima. Pod hitno to moramo riješiti kako bi znali sa čim raspolažemo u narednom periodu. Već sutra ću sa šefom struke, gospodinom Petrovićem organizovati dinamiku razgovora, rekao je Zoran Sofrenić, za Dešavanja u Bijeljini, koji je ispred Upravnog odbora imenovan kao osoba koja će pomoći Petroviću u selekciji igračkog kadra.


Problemi oko Sirije | Izbor iz štampe | DW | 30.05.2013\nProblemi oko Sirije\nPrema izveštajima Ujedinjenih nacija, najveći broj sirijskih pobunjenika ne stremi nikakvoj demokratiji. Osim toga, u građanskom ratu u Siriji se saznaje za sve više teških zlodela\nSyrien Deraa Free Syrian Army 21.05.2013\nOvo je saopštio šef Istražne komisije UN za Siriju Paul Pinjeiro. On je dodao da će sledeći izveštaj Svetske organizacije o Siriji biti „užasavajući“ – trebalo bi da bude predstavljen 4. juna.\nSavet za ljudska prava UN je ponovo zatražio da se odgovorni za ratne zločine u Siriji izvedu pred lice pravde, prenosi Grinpis magazin, dodajući da nisu uspela nastojanja Nemačke i još nekih zemalja da se u odgovarajuću rezoluciju unese i zahtev da se u istragu tih zločina uključi i Međunarodni krivični sud u Hagu. Taj zahtev su odbacile SAD, Velika Britanija, Rusija i Kina. Komesarka UN za ljudska prava, Navi Pilaj, pozvala je sve države da ne isporučuju oružje u Siriju. Nemačka kancelarka Angela Merkel rekla je da, bez obzira na ponašanje drugih zemalja, Berlin ni u kom slučaju neće slati oružje u Siriju na područe u kome se vodi građanski rat.\n“Sirijska vlada je optužila Evropsku uniju da sprečava političko rešenje sukoba. Jedan portparol te vlade je rekao da to što EU dozvoljava da se pobunjenici snabdevaju oružjem a istovremeno održava ekonomske sankcije protiv Damaska, samo pokazuje licemerje Brisela. I Rusija je upozorila da međunarodno pravo jasno zabranjuje isoporuku oružja pobunjenicima, kao što je to rekao ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. S druge strane, pobunjenici su se zahvalili Evropskoj uniji. Potrebna su im specijalna oružja kako bi mogli da odgovore na napade Asadovih jedinica i paravojnih snaga Hezbolaha, kako je saopštila organizacija Nacionalna sirijska koalicija. Ona trenutno zaseda u Istanbulu, gde od pre nedelju dana demonstrira podeljenost. U krugovima bliskim delegatima kažu da – pre svega u pogledu predstojeće mirovne konferencije o Siriji koju organizuju SAD i Rusija – sporno pitanje glasi: koji opozicionari treba da uđu u vodeća tela Koalicije”, piše Grinpis magazin.\n“Jedna portparolka Koalicije je agenciji dpa rekla da će ta organizacija doći u Ženevu na konferenciju ako se međunarodna zajednica obaveže da će se pobrinuti za to da Bašar al Asad podnese ostavku. Vlada u Damasku je bezuslovno spremna da dođe na razgovore. Sirijski ministar spoljnih poslova Valid al Moalem rekao je da će Asad ostati na funkciji do kraja mandata sledeće godine, a da je moguće i da će se ponovo kandidovati za predsedničku funkciju. Generalni sekretar UN je izjavio da pre konferencije moraju da se reše mnoga pitanja, na primer: kada bi ona mogla sa se održi.“\nList Frankfurter rundšau je objavio članak o „nemoći vojnika misije Patriot“, to jest, o nemačkim vojnicima koji se nalaze u Turskoj i štite granice te zemlje u okviru misije NATO. Tu prati nekoliko vojnika stacioniranih u mestu Karamanmarasu i njihove probleme – a ti problemi nemaju mnogo veze sa vojnim akcijama, već više sa dosadnom svakodnevicom, generatorima za struju koji se stalno kvare, pa i lošim toaletima. „Angažovanje u Turskoj“, piše ovaj list, „tako je postalo simbol neodlučne i nejedinstvene politike prema Siriji. Mora da se razgovara o toaletima, a trebalo bi da se razmatra zajednička strategija. Jer, političke razlike među partnerima NATO su velike…“\nBečki dnevnik Kurir piše o odluci Evropske unije da dozvoli isporuke oružja sirijskim pobunjenicima i pita se da li će to biti „odlučujući faktor u sirijskom građanskom ratu?“ Odgovor glasi: hoće, ali „samo za izrazite optimiste u redovima pobunjenika. Pragmatičari vide u tome samo tračak nade. A suvi analitičari – slamku. Borci za ljudska prava smatraju da je u pitanju samo mogućnost da u Siriji bude još više mrtvih. Broj žrtava na strani pobunjenika je poslednjih meseci naglo porastao. Posebno otkako se na strani vladinih snaga otvoreno bore i predstavnici Hezbolaha iz Libana.”\nSirijska organizacija za ljudska prava SOHR govori o otvorenim sukobima između različitih pobunjeničkih grupa. To su sukobi koji uvek krvavo eskaliraju i postaju veliki problem. Do posebno teških sukoba je u poslednje vreme došlo između organizacija Front Al kusre i kurdskih grupa u Alepu. Istovremeno se pooštravaju i sukobi u redovima samih sirijskih pobunjenika, a sve veći uticaj islamista stvara velike brige opozicionarima. Jedan od sekularnih aktivista te opozicije je za Kurir rekao da su opozicione strukture u inostranstvu, poput Nacionalne sirijske koalicije, nekoliko svetlosnih godina udaljene od realnosti u samoj Siriji. Oni, kaže, ni u kom slučaju nisu realni predstavnici sirijskog naroda…”\nTrajni link http://p.dw.com/p/18hJ1


GRUJIČIĆ O LISTI SNS: To je ponuda koja se ne odbija - Naša Borba\nGRUJIČIĆ O LISTI SNS: To je ponuda koja se ne odbija\nDirektorka Instituta za onkologiju i radiologiju i prva na listi SNS na parlamentarnim izborima, dr Danica Grujičić, izjavila je danas da je od SNS dobila ponudu koja se ne odbija i da je odluku da se politički angažuje donela jer se u zdravstvu nikada nije ulagalo više nego poslednjih godina.\n„Sve ono što je urađeno u poslednjih nekoliko godine je mnogo više nego za 40 godina koliko sam u zdravstvu. Svedok sam da su primenjene mnoge nove tehnologije, savladali smo brojne nove operacije, broj pacijenata koji idu u inostranstvo se drastično smanjio, nabavljeno mnogo nove opreme, zaposleno mnogo lekara“, rekla je Grujičić za TV Prva. Kako je rekla, da bi se taj trend nastavio, odlučila je da podrži zdravstvenu politiku koja je vođena.\nGrujičić je rekla da je poziv da podrži SNS dobila najpre od ministra Zlatibora Lončara i da je “stavila na sve kantar“ i procenila da je mnogo razloga zbog kojih je pristala.\n“Nije samo zdravstvo, već uopšte način politike koji se vodi bez obzira na sve pritiske iz inostranstva. Pritiske koje trpi Aleksandar Vučić ne možemo ni da zamislimo, ali evidentno je da im se on na diplomatski način suprotstavlja. Takođe, dopada mi se i spoljna politika koju vodi ministar Selakovići”, kazala je Grujičić, prenosi Tanjug.\nGovoreći o ulaganju u zdravstvu, istakla je da je nabavljen veliki broj najsavremenijih medicinskih aparata i naglasila da je obnova neurohirurške klinike sledeći cilj i da se “čeka Siniša Mali, jer su kod njega sredstva“.\nGrujičić je rekla da angažovanje na listi SNS doživljava pre svega kao mogućnost da utiče da problemi postanu vidljivi i da se brže rešavaju. Na pitanje da li očekuje napade protivnika u kampanji, Grujičić je rekla da je to “nešto što je logično“, ali da je suština šta je od svega tačno.\n“Molim ih da pričaju onako kako jeste. Ne doživaljam sebe kao bilo čijeg protivnika, krajnje je vreme da shvatimo da zajedno možemo sve“, poručila je Grujičić.\nPrethodni tekstSNS u Čačku dovukao 50 službenika javnih preduzeća na noćno potpisivanje liste\nSledeći tekstDržavotvorni pokret Srbije istupio iz bloka oko Dveri


Iza ubistva Vladimira Roganovića stoji škaljarski klan ili grupa Luke Bojovića | Analitika - Informativni Portal\nSaznanja austrijske policije\nIza ubistva Vladimira Roganovića stoji škaljarski klan ili grupa Luke Bojovića\nObjavljeno: 17. 01. 2019 - 22:02 Promjenite veličinu teksta: A A A\nIako se škaljarski klan povezuje sa Lukom Bojovićem, rezultati istrage u Beču ukazuju da je vjerovatno Roganovića likvidirala jedna od te dvije kriminalne grupe, ali samostalno, a ne u saradnji sa "saveznikom".\nRoganović je inače likvidiran tri dana po napuštanju Crne Gore, gdje je 7. decembra pušten iz zatvora u Spužu, poslije odslužene kazne zbog nelegalnog oružja.\n- Jedan od pravaca istrage je da je Roganović ubijen zbog svoje pozicije među "kavčanima", i da iza svega stoje "škaljarci". U prilog tome idu i operativna saznanja crnogorske policije da su pojedini njihovi državljani bliski škaljarskom klanu, neposredno prije likvidacije u Beču, napustili teritoriju Crne Gore i uputili se ka Evropskoj uniji. Za sada, međutim, nema dokaza koji te primorce mogu direktno povezati sa egzekucijom u prijestonici Austrije, u kojoj je povrijeđen i bjegunac od srpskog pravosuđa, Novosađanin Stefan Vilotijević - kaže izvor.\nUpravo u Crnoj Gori, u Herceg Novom, u julu 2017. godine ubijen je Vladimirov stric Niko, dok su bratu Dušku, takođe u "gradu mimoza", ali tri mjeseca ranije, nepoznati bombaši ispod automobila postavili eksplozivnu napravu i on je u detonaciji ostao bez nogu. Iako ni ubistvo Roganovićevog strica nije rasvijetljeno, vjeruje se da iza oba atentata stoje "škaljarci" sa kojima "kavčani" ratuju skoro pet godina, poslije nestanka 300 kilograma kokaina u španskoj Valensiji.\nS druge strane, operativna saznanja ukazuju i da je Vladimir Roganović bio povezan i sa Slobodanom Šaranovićem i njegovom kriminalnom grupom, koja je optužena za ubistvo Nikole Bojovića, i da je moguće da je Luka Bojović, koji robija u Španiji, gdje je osuđen zbog organizovanog kriminala, zbog te bliskosti odlučio da likvidira ovog Novljanina.\n- Ubistvom Slobodana Šaranovića, rat između njegove kriminalne grupe i klana Luke Bojovića nije prestao. Poslije egzekucije u Budvi likvidirano je još nekoliko osoba bliskih Šaranoviću, ali i drugim osumnjičenima za ubistvo Lukinog mlađeg brata, kao što je, recimo, brat egzekutora Saše Cvetanovića, zvanog Pitbul - kaže izvor.\nLuka Bojović, kao ni njegov najbliži saradnik Filip Korać, Roganoviću navodno ne mogu da oproste ni bliskost, prijateljstvo sa Aleksandrom Stankovićem, zvanim Sale Mutavi, koji je ubijen u Beogradu 13. oktobra 2016. godine.\nPoslije likvidacije Stankovića, pravosnažno osuđenog za trgovinu drogom, jedan od pravaca istrage, i to možda najozbiljniji, bio je upravo ka kriminalnoj grupi Luke Bojovića i njegovoj desnoj ruci Koraću.\nNavodno je ekipa Saleta Mutavog namjeravala da preuzme sve poslove Bojovićevog klana u Srbiji, ali i u inostranstvu. Interesantno je da se neposredno pjrie likvidacije Stanković, u strahu za svoju bezbjednost, požalio prijatelju Roganoviću, koji mu je poklonio blindirani "audi".\nPotraga za ubicom i pomagačem\nU Roganovića je pucano kada je sa Stefanom Vilotijevićem izašao iz restorana u centru Beča, gdje su bili na ručku sa jednim Beograđaninom. Uloga tog mladića još nije rasvijetljena, jer je neposredno poslije zločina ispitan i pušten, ali je sjutradan ipak uhapšen zbog, kako je saopštila bečka policija, nelogičnosti u izjavi.\nKod njega je nađen hrvatski pasoš na ime Daniel Milićević, ali je bečka policija u saradnji sa srpskom ubrzo došla do identiteta. Utvrđeno je da je putovnica originalna, ali da su podaci lažni, a on je na osnovu otisaka prstiju ubrzo identifikovan.


TotalCar.rs » Ako mrzite gužve, izbegnite ovih 50 evropskih gradova\nEvropa, gužve, novo, zanimljivo\n0 komentara 5201 pregleda\nProizvođač navigacionih sistema Tom Tom svake godine objavljuje popis evropskih gradova s najvećim saobraćajnim gužvama. Podatke su ove godine prikupili od čak 30 miliona korisnika koji su na njihove servere podigli 800 milijardi informacija o merenju brzine.\nVerovatno to ne biste od prve pogodili, no najprometniji evropski grad je Brisel, a u stopu ga prati Varšava. Oba grada su, u odnosu na prošlu godinu, uvećala svoje vođstvo. Velika Britanija možda nema najprometniji grad, no zato je najprometnija država s čak šesnaest gradova na popisu, od kojih su čak tri među prvih deset!\nKoliko je Britanija zagušena, dobro pokazuje Nemačka, koja među 50 najprometnijih gradova ima ”svega” šest predstavnika, a valja primetiti da su neke zemlje uspele obuzdati saobraćajni haos u većim gradovima, doduše verovatno pod uticajem pada vladine aktivnosti. Tako recesijom opterećena Irska u Dablinu beleži čak 9,7 posto manju cirkulaciju saobraćaja nego prošle godine.


Vreme Obrazovanja - Mobilnost: Blago Nemackoj\nVREME OBRAZOVANJA | Trendovi | 22.05.2013\nManjak radne snage jedan je od gorućih problema u Nemačkoj, koja ima i jednu od najnižih stopa nataliteta u Evropi. Ali, ova zemlja je prošle godine zaustavila višegodišnje demografsko nazadovanje zahvaljujući - imigrantima\n"Nemačka traži lekare i inženjere", "Srpski zdravstveni radnici idu u Nemačku", "Nemačkoj trebaju stručnjaci"... Ovo su samo neki od naslova iz domaće štampe, ispod kojih stoje vesti o tome da najbogatija zemlja Evrope ima manjak radne snage i da mlade i obrazovane ljude iz drugih evropskih zemalja poziva pod svoje okrilje.\nPolovinom ovog meseca Nacionalna služba za zapošljavanje (NZS) saopštila je da je 110 zdravstvenih radnika iz Srbije odabrano za rad u nemačkim bolnicama. Oglas za zapošljavanje 250 radnika iz Srbije za zdravstvenu negu u bolnicama u Nemačkoj NSZ je objavio u februaru, a rok za slanje prijava bio je 5. mart. Kako navode u NSZ-u, na konkurs se prijavilo 550 zainteresovanih, koji su imali odgovarajuću dokumentaciju. Do sada je 75 kandidata završilo petodnevnu obuku za život i rad u Nemačkoj, a očekuje se da uskoro počne obuka i za ostalih 35 radnika. Pripremu vrše Nemačka organizacija za tehničku saradnju (GIZ) i Nemačka služba za zapošljavanje, a radnici bi trebalo da tokom leta otputuju u Nemačku. Od kandidata se očekuje poznavanje nemačkog jezika na elementarnom nivou, a prednost su imali oni kandidati koji bolje poznaju taj jezik i imaju radno iskustvo u struci. Uslov za učešće na konkursu bio je da su kandidati prijavljeni u evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje u statusu nezaposlenog lica. Radni odnos u Nemačkoj će biti zasnovan na određeno vreme na poziciji asistenta za zdravstvenu negu do nostrifikacije diplome za zdravstvenog radnika. Nakon nostrifikacije diplome, najkasnije u roku od 12 meseci, radni odnos će moći da se ugovori i na neodređeno vreme. Početna bruto plata iznosiće 1900 evra do priznavanja diplome za zdravstvenog radnika.\n"Nemačkom tržištu rada je potrebno u dogledno vreme 200.000 novih stranih radnika svake godine kako bi se zadovoljila potražnja za radnom snagom", rekao je Frank-Jurgen Vajze, direktor Savezne agencije za zapošljavanje, u intervjuu za "Rajniše post". Broj ljudi koji su pronašli posao u Nemačkoj a dolaze iz Španije, Grčke i Italije, tri države koje su najteže pogođen krizom, porastao je prošle godine za osam odsto. "U tim smo državama uglavnom fokusirani na inženjere, lekare i druge zdravstvene stručnjake", rekao je Vajze. Manjak radne snage jedan je od gorućih problema u Nemačkoj, koja ima i jednu od najnižih stopa nataliteta u Evropi i tek je prošle godine zahvaljujući imigrantima zaustavila višegodišnje demografsko nazadovanje.\nNemački "Velt" u tekstu pod nazivom "Nemačka cedi talente iz ostatka Evrope – Zašto je to dobro?", donosi priču o novoj generaciji imigranata. U Nemačku je prošle godine pristiglo oko milion ljudi, a toliki broj nije zabeležen još od 1995. Međutim, te godine nemačka ekonomija nije bila u najboljoj formi: zemlja se još borila sa posledicama ujedinjenja istočnog i zapadnog dela, a nezaposlenost je bila velika. Imigranti su pre smatrani pretnjom, nego dobrim znakom.\nOsamnaest godina kasnije, ekonomija napreduje, a stopa nezaposlenosti je beznačajna u odnosu na druge zemlje Evrope. Populacija Nemačke je sve starija, stopa nataliteta niska. Nemačka, navodi "Velt", može opstati, ako bude dobra prema imigrantima. Struktura imigranata danas je znatno drugačija: to više nisu niskokvalifikovani radnici i ljudi koji imaju više šanse da završe na socijalnoj pomoći nego da nađu posao. Prema najnovijoj studiji Ekspertskog saveta Nemačke fondacije za integraciju i migraciju, današnji imigranti su u proseku obrazovaniji od građana Nemačke. Kulturološki su značajno bliži Nemcima nego raniji talas imigracije, jer dolaze iz evropskih zemalja. "Svi su na dobitku kada mladi, obrazovani ljudi migriraju ka mestima gde su njihova znanja potrebna", kaže se u članku. Po mišljenju autora, od toga mogu imati koristi i evropske zemlje koje trenutno pogađa recesija: kada kriza prođe, mnogi od ovih ljudi će se vratiti u svoje zemlje, gde će doneti veliko profesionalno iskustvo, nove ideje i vredne kontakte.\nMeđutim, ističe "Velt", Nemačka ne sme da pomisli kako je pronašla magičnu formulu kojom će rešiti demografske probleme. Ljudi koji, donoseći svoje diplome i znanja, dolaze i brzo uspevaju da se integrišu, nađu poslove i napreduju, mogu da odu podjednako brzo kao što su i došli i presele se negde gde je birokratija za strance manje komplikovana, gde nema viška propisa, nepravedno visokih poreza i povremenih ksenofobičnih ispada: "Samo ako im pokažemo da su potrebni i da su dobrodošli, ne samo sada, nego i ubuduće, priliv mladih talenata očuvaće nam zdravu ekonomiju i svetlu budućnost."


Predsednik SAD smatra da je vreme da se pogura nadgledana nezavisnost za Kosovo\nPredsednik Buš je završio svoju posetu Bugarskoj tokom koje je razgovarao sa bugarskim predsednikom Georgijem Parvanovom o američkim planovima za raketnu odbranu u Evropi. Buš se takođe zahvalio članicama NATO na njihovom doprinosu u Iraku i Avganistanu. Na dnevnom redu bilo je i pitanje Kosova i perspektive zapadnog Balkana u okviru budućeg proširenja NATO.\nPredsednik Buš je ponovio da Kosovo mora da bude nezavisno, ali i da Srbiji treba ponuditi perspektivu integracije u NATO kako bi prihvatila gubitk te pokrajine.\n“Došao je trenutak da se pogura plan o nadgledanoj nezavisnosti izaslanika UN Martija Ahtisarija. Amerika veruje da Kosovo mora da bude nezavisno“, poručio je američki predsednik.\nOn se, međutim, složio s bugarskim predsedikom da je neophodno da se Srbiji jasno pokaže da je za nju moguć bolji put, ka NATO-u i Evropskoj uniji. “To bi značilo i bolje odnose sa SAD”, dodao je Buš.\nPosle polaganja venca na Grob neznanog junaka predsednik Buš se, na Nevskom trgu, u Sofiji, rukovao sa bugarskim veteranima iz ratova u Iraku i Avganistanu, koji su u svojim pustinjskim kamuflažnim uniformama stojali u stavu mirno. Bugarska je u oba ta rata poslala nekoliko stotina vojnika i jedna je od najvećih predsednikovih saveznica na Balkanu. Bugarska skupština produžila je njihov angažman do marta iduće godine. U Iraku je do sada poginulo trinaest bugarskih vojnika.\nGovoreći novinarima posle sastanka sa bugarskim predsednikom Georgijem Parvanovom predsednik Buš se zahvalio bugarskom narodu i njegovoj podršci onim građanima Iraka za koje je rekao da čeznu da žive u slobodnom društvu:\n”Borbe su teške u Iraku i znam da su neke od vaših porodica patile. U ime naše zemlje izražavam vam saučešće i prenosim naše molitve za porodice koje su izgubile svoje drage u sukobima sa tim ekstremistima i ubicama.“\nU subotu, nekoliko stotina komunističkih simpatizera demonstriralo je protiv rata u Iraku i planova za stacioniranje 2500 američkih vojnika u Bugarskoj. Ali prijem za američkog predsednika, slično jučerašnjem dočeku u Albaniji, bio je uglavnom pozitivan, za razliku od velikih antiratnih demonstracija tokom njegove posete Nemačkoj i Italiji.\nBugarska je jedna od najmlađih članica NATOa i želela bi da ta transatlantska alijansa igra veću ulogu u američkim planovima za izgradnju antiraketnog štita u Evropi. Radarska stanica u Češkoj republici i raketna baterija u Poljskoj, koje Sjedinjene Države nameravaju da sagrade radi odbrane od iranskih dugometnih raketa, ne bi štitile i Bugarsku. Ali predsednik Buš je rekao da bi dugometne rakete protiv kojih je ta odbrana usmerena preletale preko Bugarske. Umesto toga, on je ponudio da pomogne Bugarskoj u odbrani od raketa srednjeg dometa.\n”Ako Bugarska nije deo štita protiv dugometnih raketa to ne znači da na raspolaganju neće imati opremu i pomoć protiv raketa srednjeg dometa. To je moj odgovor na to pitanje. Znam da taj raketni štit izaziva izvesnu zabrinutost drugde u Evropi, zbog protivljenja Rusije.“\nRuski predsednik Vladimir Putin prikazuje ove američke planove kao početak nove trke u naoružavanju. Ali tokom prošlonedeljnog samita vodećih industrijski razvijenih zemalja Putin je umesto toga neočekivano ponudio jednu radarsku stanicu iz Sovjetske ere, sagrađenu u Avganistanu. Putin je rekao da bi protivraketne rakete mogle da budu stacionirane u Turskoj ili u Iraku. Ruski lider je izjavio da, ako njegova ponuda bude prihvaćena, neće sprovesti u delo svoju pretnju o preusmeravanju raketa ka ciljevima u Evropi. Buš je rekao da je to interesantna ideja i da će o njoj još razgovarati sa ruskim liderom, početkom idućeg meseca.\nGovoreći uz pomoć prevodioca, bugarski predsednik Georgi Parvanov je pozdravio strateški dijalog između ruskog i američkog lidera za rešavanje spora oko raketne odbrane:\n”Mi, Bugari, prihvatićemo svako rešenje koje bi pružilo veće bezbednosne garancije, garancije o većem jedinstvu bezbednosti evro-atlantskog prostora, odnosno svako rešenje postignuto putem dijaloga i transparentnosti, i svako rešenje koje nije upereno protiv neke treće zemlje - u ovom slučaju Rusije,“ rekao je Parvanov.\nBugarska skoro u potpunosti zavisi od uvoza energenata iz Rusije pa bi želela da izbegne bilo kakav konflikt između Rusije i Zapada, pošto se tek u januaru učlanila u Evropsku uniju.