Ljubiša Malenica - Klimava evropska kuća od karata - Novi Standard\nLjubiša Malenica 28.06.2021. 14:38 28.06.2021.\nU trenutnoj atmosferi podeljenosti, stagnacije i krize govoriti o jedinstvu Zapada, ili pak o Evropskoj uniji kao vrednom političkom odredištu, u najmanju ruku je iluzorno\nKrajem aprila ove godine, francusku javnost iznenadilo je otvoreno pismo kako aktivnih tako i penzionisanih vojnika i oficira francuske vojske. Među više od hiljadu potpisnika dotičnog dokumenta nalazi se i dvadeset generala. Glavna i osnovna poruka pisma bilo je upozorenje na mogućnost izbijanja građanskog rata u Francuskoj s obzirom na sve izraženije napade islamista te dugogodišnju, multikulturalizmom uslovljenu, kompromisnu politiku pariških političkih elita.\nKao što se i moglo očekivati od mahom globalističkih i ljevičarskih elita u Francuskoj, poziv na promjenu državnog kursa i zabrinutost za budućnost zemlje i društva dočekani su na nož kritike o izdaji dva osnovna principa odnosa vojnika prema političkim temama – neutralnost i lojalnost. Štaviše, ministarka odbrane Francuske Florens Parli upozorila je da će svi aktivni pripadnici oružanih snaga koji su potpisali otvoreno pismo biti kažnjeni zbog kršenja propisa o političkoj neutralnosti francuske vojske.\nUprkos, relativno gledano, ujedinjenom političkom pritisku od strane Pariza, samo dvije sedmice nakon prvog, u javnosti se pojavilo i drugo otvoreno pismo, sa istom tematikom i više kritički nastrojeno prema državnoj administraciji. Prema podacima od utorka, 11. maja 2021. više od 250.000 građana svojim potpisom iskazalo je podršku iznesenim stavovima, dok je skoro dva miliona osoba pristupilo stranici na kojoj se samo pismo nalazi.\nProblem radikalnog islama\nMarin le Pen je među rijetkim javnim ličnostima podržala istup aktivnog i penzionisanog vojnog osoblja. Odnosi dva pola francuskog političkog života prema reakciji vojnih lica su potpuno razumljivi s obzirom na njihove ideološke temelje te suprostavljenost u pogledu ideje šta bi Francuska trebalo da bude u budućnosti. Ne treba smetnuti s uma da je ovaj događaj dopustio objema stranama da se jasno pozicioniraju pred izbore koji će sljedeće godine odlučiti novog francuskog predsjednika.\nIako stav Le Penove ne iznenađuje, sam Makron je nakon eskalacije islamskog nasilja u Francuskoj, sa posebnim naglaskom na obezglavljenje učitelja Samjuela Patija zbog crteža Muhameda, silom prilika bio primoran da zauzme čvršći stav prema islamu i muslimanskoj zajednici, ili da bar pruži takav utisak.\nJedan od poteza koji bi trebalo da povrati povjerenje građana jeste i novi zakon protiv, kako ga je Emanuel Markon nazvao, islamskog separatizma. Ovaj zakon bi, u kratkim crtama, obuhvatao mjere protiv privatnih škola koje promovišu islamsku ideologiju, ojačao bi zabranu poligamije, povećao bi finansijsku transparentnost muslimanskih organizacija te bi od istih zahtjevao prihvatanje francuskih republikanskih vrijednosti. Istovremeno, Makron je postigao dogovor sa Vjećem muslimana Francuske za stvaranje nacionalnog vjeća imama, čime bi se onemogućilo djelovanje stotina stranih imama koji su trenutno aktivni na tlu Francuske.\nSve ove mjere izazvale su kritiku kako unutar tako i van Francuske, posebno iz država sa muslimanskom većinom čiji predstavnici u Makronovim potezima vide napad na islamske zajednice te nacionalizaciju islama, odnosno njegovu subordinaciju francuskom nacionalnom identitetu. Francuski mediji, zajedno sa kolegama iz svijeta, porede otvorena pisma, u pogledu stepena uplitanja vojnih struktura u političku sferu, sa pobunom francuskih oficira u Alžiru nakon što je Pariz odlučio da se povuče iz te sjevernoafričke zemlje. Iako je dato poređenje pretjerano, postoji stepen opravdanosti u njemu s obzirom na neuobičajenost situacije te duh hitnosti kojim su tekstovi ispunjeni.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron tokom razgovora sa francuskim generalima (Foto: Christian Hartmann/AFP)\nReakcija Pariza, mahom negativna, prema pokretačima i potpisnicima pisma mogla bi negativno uticati na popularnost trenutnog predsjednika, posebno u koncertu sa reakcijom francuskih vlasti na proteste Žutih prsluka, koji još uvijek traju, te pomalo ponižavajuće sporenje oko ribarskih prava sa Velikom Britanijom. Makron, od samog početka jasno definisan kao kandidat proevropskih i proglobalističkih struja, u toku svog mandata djelovao je u skladu sa ideološkom pozadinom krugova čiji je član.\nIndikativan pokazatelj stanja tokom predsjedničkih mandata Fransoe Olanda i Emanuela Makrona je činjenica da se u petogodišnjem periodu (2014-2019) Francuska ubjedljivo pronašla u samom vrhu evropskih zemalja po broju žrtava od terorističkih akata. Ne treba smetnuti s uma da trenutno francusko stanovništvo čini i pet miliona muslimana, mahom migranata iz Sjeverne Afrike i Bliskog istoka, te da je Francuska od početka migrantske krize 2015. bila jedna od zemalja koje su, shodno ideologiji vladajuće klase, širom otvorile vrata, i to još uvijek čine, hiljadama ekonomskih migranata iz Azije i Afrike.\nIstovremeno dok se Pariz na unutrašnjem planu suočava sa sve podjeljenijim društvom i – ako je suditi po dešavanjima iz prethodnih godina – rastućom ekonomskom i društvenom krizom, na spoljnom planu Francuska se nalazi u prećutnoj borbi sa Njemačkom za vodeći položaj u okviru Evropske unije nakon što Angela Merkel napusti mjesto kancelara i povuče se u penziju.\nIako je odnos Pariza i Berlina unutar EU mahom obilježen saradnjom, staro rivalstvo, iako ne dramatično kao u početku dvadesetog vijeka, još uvijek postoji i ogleda se u borbi za položaj „prvog među jednakima“ Evropske unije koji sa sobom nosi prestiž i stvarnu sposobnost uticaja na evropska dešavanja. Činjenica da je Njemačka već decenijama ekonomski motor kontinenta, što se negativno odrazilo na ekonomsku i demografsku sliku Evrope, te da je tokom kancelarskog mandata Angele Merkel ona bila viđena kao najvažnija politička figura unutar EU dovoljno govore u prilog tvrdnji da je Njemačka već duže vreme glavni politički faktor Unije. Ovo je nešto što bi Makron htio da promjeni.\nSama Njemačka, uprkos svom dominantnom položaju unutar EU, takođe se suočava sa situacijama koje mogu vremenom prerasti u krize. Pitanje Sjevernog toka 2 predstavlja trenutno tačku suprotstavljenosti interesa Njemačke s jedne strane, te Sjedinjenih Država i nekolicine evropskih zemalja sa druge strane. Uprkos pritiscima, prijetnjom sankcijama i uvođenjem sankcija određenim njemačkim kompanijama od strane Vašingtona, Berlin je do sada pokazao relativno nepokolebljivu podršku kompletiranju ovog projekta.\nNe treba smetnuti s uma da je Njemačka najveći evropski potrošač ruskog gasa, te će u doglednom vremenu zadržati datu ulogu, posebno ako Sjeverni tok 2 bude pušten u rad. Njemačkoj industriji je ovaj pristupačni – po cjeni – i geografski gledano relativno bliski energent od velikog značaja za potrebe daljeg rasta i razvoja. Uprkos otporu ovom projektu od strane istočnoevropskih zemalja, sa posebnim naglaskom na Poljsku te administraciju u Kijevu, Njemačka je za potrebe očuvanja sopstvene industrijske baze spremna da žrtvuje geopolitičke interese svojih partnera sa istoka kontinenta.\nInsistiranje Sjedinjenih Država na „sigurnom i diverzifikovanom energetskom sistemu“ na evropskom kontinentu zapravo podrazumjeva zamjenu jeftinog i pristupačnog ruskog gasa uvozom američkog tečnog gasa koji je daleko skuplji te podrazumjeva razvoj posebnih postrojenja, odnosno terminala, za preuzimanje. Vašington od Berlina, kada se stvari svedu na osnovne postavke, zahtjeva djelovanje u skladu sa ideologijom a ne interesima, što po svemu sudeći Berlin nije zainteresovan da učini.\nZavršetak Sjevernot toka 2 bi istovremeno pokazao veći stepen njemačke suverenosti u odnosu na Vašington, no takav razvoj situacije bi istovremeno označio umanjenje geopolitičkog značaja Sjedinjenih Država i istočnih, mahom rusofobnih, članica Evropske unije. U slučaju Amerike, opadanje uticaja, u zavisnosti od prioriteta administracije u Vašingtonu, vjerovatno ne bi bilo značajnijeg stepena, no sposobnost Kijeva i Varšave da putem kontrole transportnih ruta gasa utiču na odnose Ruske Federacije i Brisela bila bi značajno narušena.\nNemačka politička kriza\nIstovremeno, moguća politička kriza nazire se u odlasku Angele Merkel sa čela Njemačke, a samim time i sa čela Evropske unije. Naime, 26. septembra 2021. godine Njemci će birati novog kancelara no za sada se ne nazire kandidat niti partija koja bi samostalno mogla da upravlja iz Berlina. Hrišćansko-demokratska unija (CDU) imala je značajnih problema kako po pitanju odabira novih kandidata za sljedećeg lidera stranke i kancelara, tako i po pitanju skandala u kojem je ključnu ulogu igrao jedan od parlamenataraca iz ove partije.\nPočetkom marta, Hrišćansko-demokratska unija je u saveznim državama Baden-Virtembergu i Rajni-Palatinatu ostvarila najlošije izborne rezultate od završetka Drugog svijetskog rata. Angret Kramp-Karenbauer, prvi izbor Angele Merkel, nakon loših rezultata partije morala se povući te ju je na čelu stranke zamjenio Armin Lašet za koga se smatra da će biti sljedeći njemački kancelar. Iako prepoznat kao sposoban od strane većine kolega, Lašet takođe slovi kao osoba bez vizije i neko ko je zainteresovan, prevashodno, za očuvanje statusa kvo koji je postavila sama Merkelova.\nIako Hrišćansko-demokratska unija, zajedno sa svojom sestrinskom partijom, Hrišćansko-socijalističkom unijom iz Bavarske (CSU), ostaje najsnažnija stranka u Njemačkoj, opadanje članstva i gubitak povjerenja u okviru njemačkog društva je očigledno. S druge strane, partije poput Zelenih i Alternative za Njemačku dobijaju na popularnosti, s posebnim naglaskom na Zelene u kojima mnogi politički komentatori i analitičari vide sljedeću vodeću stranku u Njemačkoj. Za razliku od prethodnih decenija, vođstvo Zelenih konsolidovalo je kako samu partiju tako i saveze sa brojnim drugim akterima na njemačkoj političkoj sceni, izuzev Alternative za Njemačku sa kojom se saradnja kategorički odbija.\nSlično kao i ljevičari iz Sjedinjenih Država, njemački Zeleni se zalažu za očuvanje životne sredine i borbu protiv navodnog globalnog otopljavanja. Protiv su korišćenja nuklearne energije u svim njenim oblicima te podržavaju prelazak na obnovljive, prirodne izvore energije, uprkos kritici takvih politika. Za razliku od trenutnih vlasti u Berlinu, koje jesu zainteresovane za neki oblik saradanje sa Moskvom i Pekingom, Zeleni oštro osuđuju Sjeverni tok 2 te su za daleko oštrije poteze prema objema velikim istočnim silama. Na unutrašnjem planu, ova partija podržava proimigracionu politiku te dalje evropske integracije istovremeno ističući svoju posvećenost borbi protiv ksenofobije i antimigrantskog raspoloženja, te je od strane same Alternative prepoznata kao glavni protivnik s obzirom na dijametralnu suprotnost stavova po skoro svim važnijim pitanjima.\nKopredsedvajući Zelenih Analena Berbok i Robert Habek tokom nominacije Berbokove za kandidata stranke za kancelara Nemačke, Berlin, 12. jun 2021. (Foto: AP Photo/Michael Sohn, pool)\nIako prema trenutnim statistikama Zeleni uživaju podršku 20 odsto ispitanika, u slučaju i da nakon izbora postanu najsnažnija partija Njemačke, neće imati većinu u parlamentu, niti će sami moći da stvore vladu, što neminovno vodi ka neophodnosti stvaranja šire koalicije. Kao što je već istaknuto, saradnja Zelenih sa drugim njemačkim političkim strankama je umnogome poboljšana u odnosu na ranije periode postojanja ove partije no stvaranje koalicije će iziskivati kompromise po više pitanja, od kojih se autoru kao najupečatljivija nameću ona vezana za sferu energetike i migracionu politiku.\nUprkos svojim promigrantskim i antiruskim stavovima, Zeleni će za potrebe funkcionalne vlasti morati da pronađu kompromisno rješenje sa Hrišćansko-demokratskom unijom i njenom sestrinskom partijom s obzirom da se koalicija ove tri partije čini najizglednijim ishodom izbora. Odbijanje, od strane Zelenih, izlaska u susret po pitanju strože migrantske politike i saradnje sa Rusijom mogli bi da koštaju kako Zelene tako i trenutno vodeće njemačke partije, te bi moglo dovesti do daljeg rasta Alternative za Njemačku koja trenutno uživa 10 odsto podrške. Pored toga što bi Alternativa, koja je kao koalicioni partner nepoželjna većini ostalih stranaka, ojačala insistiranjem na politikama koje su i dovele do njenog nastanka, nepostizanje kompromisa dovelo bi i do nastanka političke krize te moguće svojevrsne blokade administrativnog sistema.\nKao što se može uočiti, najuticajniju državu Evropske unije očekuje, u najmanju ruku, neizvjestan period i moguća politička nestabilnost. Situacija unutar same EU dodatno usložnjava situaciju s obzirom da se stepen tenzija između različitih političkih interesa i aktera održava i iznova pojavljuje sa svakom novom krizom. Potezi tehnokrata iz Brisela odaju utisak birokratije suočene sa previše brojnim i uzajamno suprostavljenim zahtjevima manjih i većih centara moći koji samim svojim postojanjem onemogućavaju fokusirano djelovanje Unije, te se čak aktivno suprotstavljaju inicijativama briselske administracije. Ovakvo djelovanje je sasvim razumljivo unutar supranacionalne strukture koja je previše duboko zašla u pitanja od nacionalnog značaja te se sve više vodi ideologijom koja je strana značajnom djelu stanovništva na kontinentu. Problem leži u samom Briselu, a ne zemljama članicama.\nNesporazumi i sukobi na unutrašnjem planu čine da u međunarodnoj sferi EU izgleda kao neozbiljan politički akter i nepouzdan partner. Dva najbolja nova primjera ove neozbiljnosti su odnosi između Evropske unije i Rusije sa jedne strane, te odnosi EU i Kine u okviru sporazuma o međusobnoj ekonomskoj saradnji koji je dogovaran čak sedam godina. Kada se u periodu od protekle dvije decenije posmatraju odnosi Moskve i Evropske unije možemo istaći da je jedna od ključnih karakteristika ove interakcije, iz više razloga, bila izuzetno visoka stopa strpljivosti i suzdržanosti ruskih velikodostojnika i državnih struktura tokom dijaloga sa kolegama iz Brisela te pojedinačnim evropskim prestonicama.\nUprkos sada već dobro poznatom govoru Vladimira Putina iz Minhena 2007. godine, Brisel je odlučio da se prema Moskvi odnosi kao što je Zapad navikao do tog trena, mahom licemjerno. Prvi pad u diplomatskim odnosima Rusije i Evropske unije desio se početkom ukrajinske krize 2014. nakon što je odlučeno da su sankcije pravi način za kažnjavanje Ruske Federacije. Po svemu sudeći, odnosi su dodatno srozani otvorenim uplitanjem evropskih diplomata i zvaničnika kako u pokušaj obojene revolucije u Belorusiji, tako i u proteste za oslobađanje Navaljnog u samoj Rusiji.\nSukob između dvije strane nije razvoj novijeg datuma već proces koji traje još od trenutka raspada SSSR-a i unipolarnog momenta Sjedinjenih Država i njihovih evropskih saveznika. Moskva je u više navrata ranije jasno stavila do znanja da proširenje NATO saveza smatra jednim od ključnih rizika sopstvenoj bezbednosti. Vremenom je i proširenje Evropske unije postalo svojevrsni problem Rusiji zbog specifičnog ideološkog temelja, liberalno-globalističkog, na kojem počiva čitav dotični projekat. Širenje uticaja Evropske unije na zemlje u neposrednoj blizini Rusije, kao što su Ukrajina i Gruzija, te centralnoazijske zemlje, Moskva tumači kroz optiku nacionalne bezbednosti, odnosno subverzivnog djelovanja Brisela kako bi ista bila potkopana kroz ograničavanje i eliminisanje ruskih interesa i uticaja u ovim regionima.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov i visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel tokom zajedničke konferencije za medije nakon njihvog sastanka, Moskva, 05. februar 2021. (Foto: mid.ru)\nDiplomatska misija visokog predstavnika EU za spoljne poslove Žozefa Borela u Moskvi je završila karakterisanjem Unije kao „nepouzdanog partnera“ od strane ruskog ministra Sergeja Lavrova te izbacivanjem trojice evropskih diplomata iz Rusije zbog njihovog učestvovanja u protestima povodom pritvaranja Alekseja Navaljnog. Nedugo poslije ovog događaja, koji je značajan broj evropskih medija okarakterisao kao poniženje Evropske unije, Lavrov je, prilikom zajedničke konferencije za novinare sa kineskim kolegom Vangom Jiem, istakao da „ne postoje odnosi sa Evropskom unijom kao organizacijom. Čitava infrastruktura ovih odnosa je uništena jednostranim odlukama Brisela“. Diplomatsko zaoštravanje se nastavilo daljim izbacivanjem diplomatskog osoblja, kako od strane Evropske unije tako i od strane Rusije. Trenutna kulminacija diplomatskog sukoba je proglašavanje Sjedinjenih Država i Češke „neprijateljskim zemljama“ od strane Moskve.\nIstovremeno, političku krizu prati i slabljenje ekonomskih odnosa, uprkos perspektivnim prilikama za saradnju. Ekonomski pokazatelji iz prethodne decenije ukazuju na stagnaciju i opadanje saradnje između Ruske Federacije i EU sa jedne, te porast privredne interakcije između Rusije i Kine s druge strane. Sa više od 100 milijardi dolara trgovinskog prometa, Kina zauzima položaj primarnog ekonomskog partnera Ruske Federacije, kada su u pitanju nacionalne države. Evropska unija, tek kao jedinstven blok, preuzima dotičnu poziciju od Kine, no čak i tada ekonomski promet je nešto viši od 200 milijardi dolara, odnosno za 50 odsto viši u odnosu na ekonomsku saradnju Moksve i Pekinga.\nAutori nacrta izvještaja Komiteta za spoljne poslove Evropskog parlamenta povodom odnosa sa Rusijom se prema Moskvi, ako je suditi prema korišćenom jeziku i ukupnom utisku dokumenta, odnose kao otvoreno neprijateljskoj zemlji pri čemu njihovi „prijedlozi konstruktivnog“ ponašanja daleko više sliče ekonomsko-psihološkim metodama ratovanja negoli diplomatskim potezima kojima bi se podstakla saradnja i kompromis.\nOdnosi same Kine sa Evropskom unijom su u posljednjih nekoliko mjeseci takođe bili obilježeni zategnutošću, sa posebnim naglaskom na komplikacije po pitanju Sveobuhvatnog dogovora o investicijama između ova dva politička aktera. Naime, dogovor o investicijama između Pekinga i Brisela, kolokvijalno poznat kao trgovinski sporazum, proizvod je sedam godina rada diplomatskog osoblja i privrednih subjekata sa obje strane. Postizanje samog sporazuma je krajem prošle godine propraćeno kao značajno postignuće od kojeg će obje strane imati koristi.\nSamo tri mjeseca kasnije, čitav dogovor je pauziran i doveden u pitanje nakon što je Evropska unija optužila Peking za sprovođenje genocida nad Ujgurima, muslimanskom manjinom u Kini, te uvela sankcije nekolicini kineskih zvaničnika. S obzirom da problematiku Ujgura Kina vidi kao pitanje nacionalne, odnosno unutrašnje bezbednosti, opaske i potezi Brisela su od strane kineskih zvaničnika definisani kao mješanje u suverena ovlašćenja Pekinga te se odmah pristupilo uvođenju recipročnih mjera koje su bile okarakterisane svojom opsežnijom prirodom.\nNakon zamrzavanja Sveobuhvatnog sporazuma o investicijama i daljeg pogoršanja odnosa između Moskve i Pekinga s jedne strane, te Evropske unije i Sjedinjenih Država sa druge, ne iznenađuje sve opsežnija saradnja između Ruske Federacije i Kine u rastućem broju oblasti. U oblasti ekonomije ova saradnja se ogleda ne samo u povećanom obimu trgovine već i u zajedničkim nastojanjima da se smanji upotreba dolara kao posredničke valute, što je značajnim djelom i postignuto, te da se izgrade domaće alternative američkom sistemu SWIFT kako bi se nacionalni monetarni sistemi osigurali od mogućeg napada.\nZnačajan broj međunarodnih analitičara, posmatrajući oblasti u kojima Moskva i Peking sarađuju, a koje uključuju ekonomiju i industriju, vojnu tehnologiju i borbenu gotovost, pitanja političko-ideološkog uređenja, međunarodne odnose te razvoj alternativnih supranacionalnih organizacija i projekata, ističu da se već naziru obrisi eventualnog zvaničnog savezništva između Rusije i Kine. Uprkos činjenici da sama zamisao rusko-kineskog saveza sa sobom donosi probleme i prepreke čiji izvor je u stvarnosti odnosa između ove dvije sile, te njihovog odnosa sa drugim političkim akterima na međunarodnoj sceni, stalni pritisak u geopolitičkom, ekonomskom i ideološkom smislu nesumnjivo utiče na zbližavanje Moskve i Pekinga i vremenom bi zaista mogao dovesti do nastanka zvaničnog bloka antagonistički nastrojenog prema kolektivnom Zapadu.\nEvropi, navodno željnoj suvereniteta i samostalnog djelovanja na globalnoj sceni, više bi odgovaralo da se pokuša konstruktivno integrisati u rusko-kineske odnose, tako postavši jedan od polova mogućeg evroazijskog tripolarnog partnerstva. Vremenom, prostor bi se mogao stvoriti i za Indiju kao četvrtog velikog člana čime bi se, u suštini, zaokružilo geopolitičko stabilizovanje čitavog evroazijskog superkontinenta. Trenutna putanja Brisela, od daleko veće koristi Vašingtonu negoli Evropljanima, vremenom može samo uzrokovati dalju štetu nacijama Evrope.\nUnutar same Evrope, Poljska i Mađarska nastavljaju da vode svoju suverenističku politiku okarakterisanu zastupanjem tradicionalnih vrijednosti, hrišćanstva kao temelja evropske kulture te odbacivanjem homoseksualizma, multikulturalizma, globalizma i promigrantske politike. U svojim sukobima sa Briselom Varšava i Budimpešta nisu usamljene, te se u prvom redu mogu osloniti na ostale države Višegradske četvorke, no i druge zemlje koje se suprotstavljaju naporima izgradnje jedne evropske super države i rastakanju evropskih nacija unutar nje.\nS druge strane Atlantika već neko vrijeme se može uočiti tinjajući sukob između dvije ideološke konstrukcije čije je preslikavanje na društvo i političku scenu dovelo do podjele obje sfere na globaliste i suvereniste. Iako se činilo da je dolaskom Džozefa Bajdena na vlast globalistička struja i konačno prevagnula, dešavanja u prvih nekoliko mjeseci njegova mandata odaju stepen slabosti kako samog Bajdena, čije mentalno zdravlje je upitno a samim time i sposobnost vođenja države, tako i administracije koju on predvodi. U prilog tezi da se ova podjela širi kroz sve strukture američke države govori nedavno pismo više od 120 penzionisanih generala i admirala vojske Sjedinjenih Država koji su otvoreno doveli u pitanje ispravnost izbora kojima je Bajden izabran te njegovu sposobnost da razumno vodi zemlju.\nSadržaja zamalo identičnog otvorenom pismu francuskih generala, ovo obraćanje penzionisanih američkih vojnih lica dobija na dodatnoj težini kada se prihvati da je njihov istup zasnovan na zabrinutosti o nestanku suštinskog ideološkog temelja same Amerike, a samim time i strukture koja drži čitavu zemlju na okupu. Bez zajedničkih ideja i vrijednosti puki politički sistem neće moći očuvati jedinstvo niti Francuske niti Sjedinjenih Država.\nU trenutnoj atmosferi podjeljenosti, stagnacije i krize govoriti o jedinstvu Zapada, ili pak o Evropskoj uniji kao vrijednom političkom odredištu, u najmanju ruku je iluzorno. U trenutnim problemima kolektivni Zapad se nalazi prvenstveno zahvaljujući sopstvenoj arogantnosti te dogmatskoj posvećenosti sopstvenih elita globalističkim ideološkim stavovima.\nZakon o diskriminaciji te istopolnim zajednicama, koji se guraju u srpski legislativni okvir, zajedno sa mnogim drugim devijantnostima, na Zapadu su i doveli do društvenih podjela koje vremenom postaju samo dublje i očitije. Bez obzira o čemu govorili, pitanju Kosmeta ili pak naše demografije, srpske vlasti bi trebalo da iz iskustva zapadnih zemalja izvuku lekcije koje su jasne, očigledne, i koje u većini slučajeva ne savjetuju imitiranje stranih „vrijednosti“ dotičnih država.\nSvetEvropaEvropska UnijaEUZeleniKinaLjubiša MalenicaNemačkaRusijaSADFrancuska


Mint VPS-512 vitualni server | Mint Services (Hosting) - Pouzdana Web hosting rešenja\nOdgovarajući na izazov savremenih poslovnih modela, nudimo Vam stabilnu platformu velike fleksibilnosti.\nMint Virtual Private Server je usluga namenjena korisnicima kojima je potreban najviši stepen fleksibilnosti u pogledu skalabilnosti i upravljanju resursima. Migracije podataka, aplikacija i servisa uz njihovu konstantnu dostupnost, kao i spajanje virtualnih resursa sada su ne samo realnost već i osnova IT Clouda bezgraničnih mogućnosti.\nIz Mint VPS-512 ponude izdvajamo\n30 GB prostora za podatke\n300 GB saobraćaja mesečno\n1 javna statička IP adresa\nCitrix™ XEN virtualizacija\nSnapshot po zahtevu korisnika\nMogućnost instalacije bilo kog sistema\nTražite namensku konfiguraciju?\nUkoliko želite specifičnu konfiguraciju virtualnog servera koju nemamo u ponudi, rado ćemo vam izaći u susret. Kontaktirajte našu tehničku podršku i izložite im svoje zahteve!\nZahvaljujući svojoj velikoj fleksibilnosti, tehnologije virtualizacije omogućavaju lako repliciranje servisa na više udaljenih servera čime se uz niske troškove dostiže najviši nivo dostupnosti i pomeraju granice mogućeg.\nJedna od najvećih prednosti savremenih tehnologija virtualizacije je prenosivost aplikacija i servisa, koji se mogu prebacivati sa jednog virtualnog servera na drugi bez ikakvog prekida u radu ili gubitka podataka.\nPrilikom podizanja nekog servisa uvek se postavlja pitanje njegovih zahteva i naknadne nadgradljivosti servera. Virtualni privatni serveri u tom pogledu imaju veliku prednost jer im se resursi mogu dodavati bez velikih investicionih troškova i ikakvog prekida u radu.\nU standardnoj ponudi otvorenih i besplatnih operativnih sistema koje možete dobiti uz virtualni server nalaze se: Centos, Fedora, Ubuntu, Debian, Slackware i SUSE, dok sami ili uz našu pomoć možete instalirati i bilo koji drugi operativni sistem namenjen x86 arhitekturi, uključujući i punu paletu Microsoft proizvoda.\nJoš jedna velika prednost virtualnih servera je kupovina, odnosno najam resursa prema potrebama. Tako ćete moći da uštedite novac, plaćajući samo ono što vam je u određenom periodu zaista i potrebno.\nPouzdana XEN platforma\nBirajući za naše klijente samo najbolje, odlučili smo se za Citrix Xen virtualizaciju koja je već godinama sinonim za robusnost i visoke performanse.


Senat SAD potvrdio-Vendi Šerman zamenica državnog sekretara\nTanjug 14. aprila 2021. 07:49\nVAŠINGTON – Američki Senat potvrdio je nominaciju predsednika SAD Džo Bajdena da Vendi Rut Šerman preuzme položaj zamenice američkog državnog sekretara.\nZahvaljujući glasovima podrške nekolicine republikanskih senatora nominacija Šermanove (71) je u utorak potvrđena sa 56 glasova „za“ i 42 „protiv“, prennosi Rojters.\nVendi Šerman je veteranka američke spoljne politike, poznata po doprinosu koji je dala u vreme administracije predsednika Baraka Obame, tokom pregovora za postizanje iranskog nuklearnog sporazuma 2015. godine, kojem su se snažno protivili republikanci, ali i neke demokrate.\nTokom izlaganja u svojstvu nominovane za novu funkciju u Stejt departmentu pred odborom Senata, u martu, Šermanova je obećala da će se zalagati za novi pristup Iranu jer, kako je predočila, „politika prema Iranu mora da bude utemeljena u sadašnjosti, a ne u nostalgiji prema prošlosti“.\nDiplomatsku karijeru Vendi Rut Šerman je započela još 1993. godine u administraciji predsednika Bila Klintona i od tada je obavljala značajne državne funkcije u Stejt departmentu u svim administracijama američkih predsednika iz redova Demokratske stranke.


RS i Crna Gora potpisale memorandum o prevenciji korupcije - Klix.ba\nRS i Crna Gora potpisale memorandum o prevenciji korupcije\n25.6.2014. u 14:32\nPredsjednici komisija za sprečavanje sukoba interesa Republike Srpske i Crne Gore Obrenka Slijepčević i Slobodan Leković potpisali su danas u Banjoj Luci Memorandum o saradnji u oblastima koje se odnose na prevenciju korupcije i sprečavanje sukoba interesa javnih funkcionera.\nSlijepčevićeva je rekla da je cilj saradnje razmjena znanja i iskustva u primjeni međunarodnih pravnih standarda i unutrašnjih propisa iz svih oblasti u nadležnosti ovih komisija.\nOna je novinarima u Banjoj Luci nakon potpisivanja Memoranduma rekla da će saradnja biti provedena kroz prekograničnu saradnju, studijske posjete, zajedničke obuke i projekte, organizaciju radionica, seminara, konferencija, edukacije potencijalnih subjekata sukoba interesa.\nRadi što efikasnije realizacije projekta i ostvarivanja Memoradumom definisanog cilja komisije će se međusobno savjetovati, razmjenjivati relevantne informacije i sarađivati na unapređenju pravnog okvira i reformi zakonodavstva kojim se tretira oblast sukoba interesa.\n"Od sada će zakonodavna vlast prilikom donošenja zakonskih propisa uzimati u obzir ovaj memorandum, te kod razmjene podataka prilagoditi zakonodavstvo koje će omogućiti ovim komisijama saradnju kako bi se spriječio kriminal", ocijenila je Slijepčevićeva.\nGovoreći o funkcionerima iz Republike Srpske koji imaju neprijavljenu imovinu u Crnoj Gori, Slijepčevićeva je navela da Komisija nije imala prijava imovine van zemalja regiona, dok je u okviru regiona imovinu prijavilo oko 1.000 funkcionera iz Republike Srpske.\nKomentarišući činjenicu da je Narodna skupština Srpske veoma brzo usvojila dopune Zakona o sprečavanju sukoba interesa u organima vlasti, koje su dozvolile funkcionerima da budu u fondovima za obnovu Srpske nakon poplava, a godinama se bezuspješno apelovalo da se ovaj zakonski akt izmijeni, Slijepčevićeva je rekla da nije bilo političke volje nijedne strane da se izvrše izmjene, jer nikome to nije u interesu.\nPredsjednik Komisija za sprječavanje sukoba interesa Crne Gore Slobodan Leković rekao je da Crna Gora u ovoj oblasti ima veće iskustvo i da je ovakve memorandume već potpisala sa 11 zemalja iz njenog okruženja, ali i sa Kinom.\n"U ovoj oblasti imamo dosta iskustava i ovo je samo jedan segment u lancu borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije. Memornadum podrazumijeva razmjenu iskustava i upoznavanje sa preporukama koje EU u ovoj oblasti, to je poglavlje 23, traži da se ispune kao uslov za ulazak", istakao je Leković.\nLeković je rekao da cilj Komisije nije razmjena imena onih koji imaju imovinu, već sprečavanje sukoba interesa i upoznavanje funkcionera da se imovina mora prijaviti, jer će u protivnom biti krivično gonjeni.\n22.01.2018. u 19:37\nOko 1.000 funkcionera u RS-u prijavilo imovinu u nekoj od zemalja regiona\n25.06.2014. u 14:48\nRasmussen: NATO neće nastaviti saradnju s Rusijom\n25.06.2014. u 14:26


Vesti iz BCBP, Snažnijim partnerstvom do veće bezbednosti i prosperiteta\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Snažnijim partnerstvom do veće bezbednosti i ... /\nGoran Janićević, Marija Ignjatijević, Vladimir Trapara, Karl Volf, Frank Fobladije, Sonja Stojanović Gajić (foto: BCBP)\nSrbija na dobar način koristi dostupne mehanizme partnerstva sa NATO u pogledu vojnih vežbi i mirovnih misija, ali ne i za razvoj namenske industrije, istaknuto je na konferenciji o vojnoj saradnji koju je 22. februara 2018. u Ziri organizovao Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP).\nNa otvaranju konferencije “Budućnost vojne saradnje Srbije” direktorka BCBP Sonja Stojanović Gajić je istakla značaj dijaloga na osnovu analiza i činjenica o tome koliko Srbija efektivno koristi mogućnosti koje joj stoje na raspolaganju u programu „Partnerstvo za mir“ za jačanje bezbednosti države i građana, kao i za ekonomske koristi saradnje.\nPitanja bezbednosti su relevantnija nego ikad, a kako se priroda pretnji menja više nego pre je važno posegnuti za snažnijim partnerstvima, ocenila je u uvodnom govoru ambasadorka Kanade Kati Čaba. Kanada poštuje neutralnost Srbije, a vojne vežbe pomažu Srbiji da bude sigurnija i stabilnija i zato javnost treba da shvati prednosti saradnje, istakla je ambasadorka.\nSrbija efikasan partner u međunarodnim vojnim vežbama\nVojska Srbije na dobar način koristi dostupne mehanizme partnerstva sa NATO u pogledu vojnih vežbi i obuka, ocenila je istraživačica BCBP Marija Ignjatijević. Medijska slika prikazuje saradnju sa Rusijom kao intenzivniju, ali fakti govore da je Srbija je od kada je 2006. pristupila Partnerstvu za mir učestvovala u 150 vežbi sa zemljama članicama, dok je sa Rusijom održala 12 vežbi, navela je ona.\nSrbija najčešće vežba sa zemljama iz susedstva, pre svega zbog geografske blizine, istorijskih kompatibilnosti vojski, kao i odsustva jezičkih barijera, istakla je Ignjatijević. Kroz vežbe se najbolje razvija interoperabilnost, sposobnost skladnog funkcionisanja snaga jedne zemlje sa snagama drugih zemalja. Velikim silama vežbanje sa Srbijom nije neophodno za izgradnju kapaciteta, dok je Srbiji sa vojnog, ali i sa političkog aspekta to izuzetno korisno, ocenila je istraživačica BCBP. Jedna od najvažnijih oblasti jačanja saradnje je u oblasti vanrednih situacija, istakla je ona.\nFrank Fobladije iz Komande Združenih snaga NATO u Napulju je naveo da je partnerstvo sa Srbijom jako zadovoljavajuće za NATO. Srbija je veoma efikasan i proaktivan partner NATO, a Individualni akcioni plana partnerstva (IPAP) je najzahtevniji program partnerstva sa NATO, što je i ogledalo visoke spremnosti i ambicija Srbije, ocenio je on. Partnerstvom izgrađujemo zajedničku bezbednost, a za svaku zemlju je potpuno njena odluka da li će biti članica NATO ili ne, naveo je Fobladije.\nO iskustvu Austrije koja je poput Srbije vojno neutralna govorio je pukovnik Karl Volf, načelnik štaba i zamenik komandanta Međunarodnog centra Austrijskih oružanih snaga. Austrija kao višedecenijski učesnik u mirovnim misijama razvija kapacitete svoje vojske svuda gde odluke Saveta bezbednosti UN dozvoljavaju, kroz vežbe sa realnim situacijama i zajedničko iskustvo. Ključ za održavanje neutralnosti je ostajanje u okvirima rezolucija Saveta bezbednosti UN, a izgradnja poverenja kroz saradnju je najbolji način za neutralnu državu, naglasio je Volf.\nDr Vladimir Trapara iz Instituta za međunarodnu politiku i privredu složio se da bi Srbija kao neutralna država trebalo da se vodi načelom učešća isključivo u misijama koje su odobrene od Saveta bezbednosti UN. Trapara predviđa da će se vojna neutralnost nastaviti uz intenziviranje saradnje sa NATO u okviru PzM i IPAP-a, ali ne kroz vežbe koje bi Rusija posmatrala kao pretnje. Za ekonomski prosperitet i bezbednost Srbije neophodan je nastavak neutralnosti, Trapara je podvukao.\nBojan Elek, Pjer Kolomina, Cezar Sančez Lopez, Katarina Đokic (foto: BCBP)\nEkonomsko-odbrambena saradnja jača na papiru\nU delu diskusije posvećenom prilikama za razvoj namenske industrije Srbije kroz vojnu saradnju, istraživačica BCBP Katarina Đokić istakla je da je realizovan mali broj od dostupnih mehanizama za ekonomsku saradnju sa NATO.\nKao dobre primere Đokić je navedela kodifikaciju i demilitarizaciju. Kodifikacija podrazumeva označavanje naoružanja koje se proizvodi ili koristi u Vojsci Srbije u skladu sa kodifikacionim sistemom NATO, što omogućava veću logističku saradnju u mirovnim operacijama i ulazak domaćih preduzeća namenske industrije u katalog u kome su vidljiva različitim naručiocima širom sveta. Demilitarizacija - uništavanje viška municije uspešno se sprovodi u TZR Kragujevac, uz korišćenje poverilačkih fondova NATO. Reč je o vrlo dobroj saradnji jer je Ministarstvo odbrane prepoznalo potrebu rešavanja problema viška municije i način da finansira tu potrebu, uz veliki biznis potencijal, ocenila je Đokić.\nNavedeno je da odbrambena industrija zapošljava više od 9.000 ljudi u Srbiji, da je naš najbolji izvozni proizvod malokalibarska municija, ali da treba unaprediti kontrolu izvoza i da industrija treba da se uključi u zajedničke projekte Evropske unije.\nO planovima Evropske unije govorio je Pjer Kolomina, istraživač Instituta za međunarodne i strateške odnose iz Pariza. Kolomina je istakao da se nalazimo na prekretnici kada se odlučuje o budućnosti zajedničke evropske odbrane, zbog čega je ova tema vrlo je aktuelna. Kroz Evropski fond za odbranu, koji je uspostavljen 2017. sa ciljem unapređenja sposobnosti EU u odbrambenoj industriji, 500 miliona evra će biti uloženo u razvoj namenske industrije, koji bi mogli biti dostupni i zemljama u pristupnom procesu EU.\nPredstavnik Erbas grupe Cezar Sančez Lopez istakao je značaj dobre uprave, vladavine prava i izvesnosti u zemljama u kojima Erbas posluje. Sa Srbijom je novija saradnja ostvarena prilikom nabavke višenamenskih helikoptera za Ministarstvo odbrane i Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nVlada Srbije predvidela je 10 mera za ostvarivanje određenih ciljeva modernizacije i proizvodnje naoružanja. Međutim, ove mere su previše ambiciozno planirane i saradnja je ostala limitirana. Novi ciklus IPAP-a treba iskoristiti za rešavanje prepoznatih potreba u odbrani, Đokić je zaključila.\nKonferenciju organizuje Beogradski centar za bezbednosnu politiku u okviru projekta „Odnos Srbije i NATO: ka debati zasnovanoj na činjenicamaˮ, koji podržava Kanadski fond za lokalne inicijative (CFLI).\nPovezane teme:Srbija i NATO, saradnja, bezbednosna saradnja, međunarodna saradnja, mirovne operacije, vojna industrija, Sonja Stojanović Gajić, Marija Ignjatijević


javni prevoz - Dnevni list Danas\nPočetna » javni prevoz » Page 2\nBus plus: Više od deset puta povećan broj zahteva za personalizovane kartice\nBroj zahteva za personalizovane kartice za javni prevoz u Beogradu na dnevnom nivou je više od 10 puta veći nego pre uvođenja vanrednog stanja, rekli su iz „Bus plusa“ za Večernje novosti od petka.\nIako beogradska vlast uporno ponavlja kako radi sve da bi olakšala život u vanrednom stanju, građani su neprijatno iznenađeni činjenicom da se ne odustaje od naplate javnog gradskog prevoza.\nPiše: Z. Vuković 25. 3. 2020.\nSekretarijat za javni prevoz korigovao je trase i stajališta za gradske koridorske linije. Sada je sve prilagođeno realnom stanju na terenu, saopšteno je iz ovog Sekretarijata.\nNikodijević: Otvorićemo koridorske linije kojima ćemo povezivati delove grada\nOd sutra građani koji imaju radnu obavezu i radni nalog da mogu da se kreću i u vanrednom stanju, mogu da koriste posebne linije gradskog prevoza, izjavio je za TV Hepi predsednik Skupštine Beograda Nikola Nikodiević i naglasio da će informacija o tome večeras biti istaknuta na sajtovima Grada Beograda i GSP.\nPiše: FoNet 22. 3. 2020.\nDo daljeg ukinuti svi polasci na linijama javnog prevoza u Beogradu\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da će u Beogradu od danas od 20 časova do pet sati ujutru, kada važi zabrana kretanja za sve građane, biti ukinut i javni prevoz.\nU Crnoj Gori privremeno obustavljen autobuski saobraćaj\nNacionalni koordinacioni tim za zarazne bolesti Crne Gore doneo je nove mere i preporuke u zaštiti građana od korona virusa.\nVanredno stanje u Beogradu: Subotnji red vožnje prevoza, skraćeno radno vreme kafića\nGradski štab za vanredne situacije grada Beograda doneo je na večerašnjoj sednici Odluku o proglašenju vanrednog stanja na teritoriji grada Beograda u skladu sa Zakonom o odbrani, odlukom o proglašenju vanrednog stanja.\nPiše: Danas Online 17. 1. 2020.\nBeč: Skoro 100.000 „švercera“ u javnom prevozu\nU protekloj godini je bečko saobraćajno preduzeće „Wiener Linien“ zabeležilo 93 hiljade putnika koji se voze bez vozne karte od ukupno 4,9 miliona kontrolisanih putnika, saopštila je Kancelarija Grada Beča u Beogradu.\nKontrola: U 27 vozila javnog prevoza 23 nepravilnosti\nSekretarijat za javni prevoz saopštio je danas da je kontrolisao rad prevoznika na 12 linija i da su u 27 kontrolisanih vozila utvrđene 23 nepravilnosti.\nBusplus kartice za starije od 65 godina važiće tokom januara\nOdlukom Sekretarijata za javni prevoz Beograda dopune kartica za lica starija od 65 godina (P18 kartice), važiće i tokom januara, saopštio je danas Bus plus.\nPiše: Fonet 8. 1. 2020.\nNajkritičniji deo dana za sve učesnike u saobraćaju je oko 17 časova i prvi sat nakon ponoći\nAgencija za bezbednost saobraćaja Srbije apelovala je danas na učesnike u saobraćaju da budu posebno oprezni zbog pojačanog saobraćaja pred novogodišnje i božićne praznike.\nGrad Beograd raspisao tender za unapređenje sistema za naplatu karata u javnom prevozu


Akcija za kupovinu inhalatora Milani Gajić - Humanitarne akcije\nAkcija za kupovinu inhalatora Milani Gajić\nFoto: Arhiva | Akcija za kupovinu inhalatora Milani Gajić\nSrna 07.07.2017 10:05\nBANJALUKA - Volonteri Humanitarnog udruženja "Iskra života" prikupljaće narednih pet dana u Banjaluci priloge građana za kupovinu inhalatora neohodnog za liječenje Milane Gajić oboljele od najtežeg oblika epilepsije - Laforine bolesti.\nNovi inhalator, koji košta 1.200 KM, mogao bi da eliminiše sve bakterije koje bi Gajićeva mogla da unese disanjem, a posebno je važan jer je jedna od bakterija otporna na antibiotike, saopšteno je iz udruženja.\nAkcija prikupljanja priloga biće organizovana danas, sutra, te u ponedjeljak i utorak, 10. i 11. jula, na Trgu Krajine, kod zgrade Pošte, ispred Narodnog pozorišta i na lokaciji nekadašnje pijace u naselju Obilićevo.\nSvi humani ljudi moći će da svoje priloge ubace u postavljene kutije za tu namjenu u danima trajanja akcije od 11.00 do 15.00 časova i od 17.00 do 21.00 čas.\nDvadesetčetvorogodišnja Milana Gajić iz Banjaluke 10 godina boluje od Laforine bolesti, a zbog tegoba neprestano je u krevetu i zavisi od cjelodnevne njege svojih roditelja.\nUkoliko se u akciji prikupi više novca od iznosa neophodnog za nabavku inhalatora, ta sredstva biće donirana volonterskoj Pravoslavnoj ambulanti "Sveti Luka" za nabavku medicinskog materijala i opreme.\nRiječ je o ambulanti u kojoj građani koji nemaju zdravstveno osiguranje mogu da bez uputa besplatno obave neophodne preglede i druge medicinske intervencije.


Kako je pojašnjeno stabljike su pronašli Policijski službenici Policijske stanice Nevesinje zajedno sa Odjeljenjem za organizovani kriminalitet u dvorištu kuće u vlasništvo osobe Đ.K.\nPolicijski službenici Policijske uprave Trebinje su u ulici Ustanička u opštini Nevesinje, pronašli zasad sa 34 stabljike, visine do od 45 do 295 centimetara, koje svojim karakteristikama asocira na opojnu drogu marihuanu, saopšteno je iz ove policijske uprave, prenosi Anadolu Agency (AA).\n“Uviđaj na mjestu pronalaska stabljika izvršen, kojom prilikom su izuzete stabljike indijske konoplje. Izvršeni su pretresi šireg lica mjesta pronađenih stabljika, kao i kuće, pomoćnih prostorija, koje koristi navedeno lice, a sve u cilju pronalaska predmeta i tragova koji mogu poslužiti u dokumentovanju navedenog krivičnog djela”, saopšteno je iz Policijske uprave Trebinje.\nO svemu je obaviješten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva u Trebinju, koji je naložio da se preduzmu sve mjere i radnje na dokumentovanju krivičnog djela “Neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga”.\nPolicijske uprava Trebinje je u toku 2021. godine ukupno evidentirala 79 slučaja zloupotrebe opojnih droga, i to osam krivičnih djela “Neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga”, kao i 71 prekršaj iz oblasti zloupotrebe opojnih droga.


DODIK U DELIRIJU NAJAVIO ODLAZAK U MOSKVU: "Volio bih da u Srbiji ne postoji termin visoki predstavnik u BiH, to što Željko Komšić predlaže je..." – Mreza\nDODIK U DELIRIJU NAJAVIO ODLAZAK U MOSKVU: “Volio bih da u Srbiji ne postoji termin visoki predstavnik u BiH, to što Željko Komšić predlaže je…”\nČlan Predsjedništva BiH je rekao da bi volio da u Srbiji ne postoji termin visoki predstavnik u BiH.\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je “to što Željko Komšić predlaže promjenu Ustava BiH da bi se imovina prebacila na BiH dokaz da imovina pripada Republici Srpskoj uprkos odluci Christiana Schmidta”.\n“To je dokaz da ovo što čini nije u skladu sa Ustavom – da li treba bolji? Da bi mijenjao Ustav moraju i nas u Republici Srpskoj da pitaju”, rekao je Dodik.\n“Mi jesmo po njihovoj terminologiji gutali žabe i sprečavali dalju eroziju Republike Srpske svjesni da ćemo to jednog dana postaviti na dnevni red. Sama činjenica da traže promjenu Ustava znači da žele da legalizuju taj nered, e to ne mogu da dobiju”, rekao je Dodik za “Sputnjik”.\n“Ja ga ne zovem visokim predstavnikom, veći je problem što po Sarajevu muslimani viču Vučić priznao, Dodik nije, ali to nije promijenilo moj stav. Dakle, mi ne želimo da ugrozimo Srbiju i potpuno sam uvjeren da ni Vučić ne želi da ugrozi Republiku Srpsku, a da li ima nekih malih pozicioniranja za konkretnu temu, to je moguće”, rekao je Dodik.\nOn je kazao da je ponosan na dobre odnose sa Rusijom i ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom i da to ne krije ni u ovom vremenu kada je jeres to reći.\n“I baš me briga šta će reći jedan Britanac ili neko ostrašćen kojem su, nakon što je opljačkao po Africi i Indokini, sada potrebni resursi Rusije za džabe. To je njihova ideja, ali ta ideja ne može da prođe”, rekao je Dodik.\nDodik kaže da nije protiv saradnje sa zemljama Zapada, ali da je saradnja sa Rusima uvijek bila korektna, nikada nije bila nadmena, nikada nije bila “tuk na utuk” ili saradnja “ja tebi dam, ali ti meni moraš dati više”, kao što to Zapad radi.\nDodik je kazao da će, ako dobije poziv, ići na Paradu pobjede 9. maja u Moskvi.


Dan online - Regioni: Aerodrom pretvoriti u centar za gašenje požara u regionu - 2021-02-26\nRegioni IZ LOKALNE UPRAVE POKRENULI NIZ NOVIH INICIJATIVA ZA VALORIZACIJU VAZDUŠNE LUKE U BERANAMA\nPristanišna zgrada aerodroma u Bernama - Foto: D.J. Aerodrom pretvoriti u centar za gašenje požara u regionu To je odlična ideja, jer Berana ima odličnu poziciju da pokriva potrebe nekoliko država iz okruženja, a taj projekat iziskuje ulaganja od oko 20 miliona eura i ta sredstva bi mogla da se obezbijede preko IPA fondova, kaže za „Dan” menadžer Opštine Vladimir Đaković\nBERANE - Da su na sjeveru Crne Gore brojne društvene vrijednosti iz doba socijalizna ostavljene na milost i nemilost zubu vremena najbolje ilustruje beranski aerodrom koji se više od četiri decenije nalazi van svake funkcije. Iz lokalne uprave navode da dosad sva zalaganja sa lokalnog nivoa oko aktiviranja aerodromske piste u neku korisnu svrhu nijesu nailazila na razumijevanje kod državnih vlasti. Navode da se sada iskreno nadaju da će se, sa političkim promjenama, doći do nekog valjanog rješenja na osnovu kog bi se, u cilju razvoja čitavog kraja, iskoristili raspoloživi kapaciteti vazdušne luke u Beranama.\n-Kao što je i poznato mi smo sa lokalnog nivoa vodili brojne aktivnosti kako bi prostor nekadašnjeg aerodroma stavili u odgovarajuću funkciju. Međutim, sva ta zalaganja su ostala mrtvo slovo na papiru, jer naše ideje i inicijative, uz brojne druge otežavajuće okolnosti, nijesu dobijale iskrenu podršku državnih vlasti. Sada hoćemo da se nadamo da će sa imenovanjem novih upravljačkih struktura u oblasti vazduhoplovstva doći do nekog valjanog rješenja kada je beranski aerodrom u pitanju – ističe menadžer Opštine Berane Vladimir Đaković.\n-Zbog niza faktora, za sada je teško iskoristiti aerodrom za ponovo uspostavljanje civilnog saobraćaja. Međutim, javljale su nam se brojne organizacije za različitim inicijativama, od kojih je najozbiljnija ona da se aerodrom u Beranama iskoristi za pretvaranje u regionalni međunarodni centar za zaštitu od požara. To je odlična ideja, jer Berana ima odličnu poziciju da pokriva potrebe nekoliko država iz okruženja, jer bi sa njega avioni najbrže mogli da dolaze do ugroženih područja. Tako bi Berane postao međunarodni centar, od čega bi imali veliku korist. Taj projekat iziskuje ulaganja od oko 20 miliona eura i ta sredstva bi mogla da se obezbijede preko IPA fondova. Pored toga, Aero klub iz Berana je pokrenuo inicvijativu da se aerodrom iskoristi za aktivnosti koje se tiču sportskog letjenja. To podrazumijeva i otvaranje škole za pilote što je, svakako, dobra ideja – naveo je Đaković.\n-Država je za vrijeme vladavine DPS-a u Beranama predala Opštini na upravljanje aerodrom, sa zadatkom da se uradi studija za njegovu valorizaciju.Međutim, kad je DPS izgubio lokalnu vlast država je krenula u postupak oduzimanja aerodroma i prepisa sa Opštine na državu.Mi smo nakon toga uputili žalbu Ministarstvu finansija tražeći da se aerodrom da na upravljanje lokalnoj upravi. Ministarstvo je pozitivno odgovorilo na našu žalbu i vratila predmet na ponovni postupak Područnoj jedinici Uprave za nekrtetnine u Beranama. Međutim, taj organ ni do današnjih dana nije preduzeo ništa po ovom pitanju niti nas je išta obavještavao. Tako se praktično i ne zna ko raspolaže sa imovinom aerodroma – istakli su iz lokalne uprave.\n-Aero klub „Ivangrad“ osnovan je 1954. godine sa ciljem da se ovdje obučavaju piloti nekadašnje vojske SFRJ. On je uspješno radio dugi niz godina. Međutim, u jednom periodu došlo je do gašenja aero kluba, dok su letjelice i vrijedna oprema „prizemljeni“ i skoro dvije decenije trunu u ruiniranom hangaru. Zato smo od Uprave za sport zatražili poćom za ciljem da se spasi ova oprema i stavi u ponovnu funkciju, s obzirom da se radi o resursu koji predstavlja pravu atrakciju i koji može da bude od velike koristi za čitavi kraj- naveo je Đaković.


POSAO ZA 150 ŽENA - Glas Podrinja\nITALIJANSKI PROIZVOĐAČ OBUĆE TRAŽI RADNICE\nPOSAO ZA 150 ŽENA\nItalijanska firma „Tiesse“, koja se bavi proizvodnjom visokokvalitetne obuće u pet zemalja sveta, predstavila je danas svoj plan poslovanja i otvaranja nove firme u Šapcu. Tom prilikom, predstavnik firme Jon Magda razgovarao je sa nezaposlenim Šapčankama koje su ciljna grupa za zapošljavanje u njihovoj firmi.\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović podsetio je da je cilj odgovorne lokalne samouprave da sugrađanima obezbedi radna mesta.\n- Trudimo se da velikom broju žena omogućimo da se zaposle tamo gde najbolje mogu da pokažu svoje potencijale. Želimo da u našem Šapcu svako nađe zaposlenje, a da oni koji rade, zarade više. Italijanska kompanija je došla u Šabac sa namerom da otvori fabriku koja će se baviti proizvodnjom obuće, a sa idejom da zaposli 150 žena. Žene su stub društva i važno je da budu ekonomski nezavisne. Grad Šabac je na raspolaganju svakom investitoru koji želi da radi u našem gradu, ali i našim sugrađanima kojima ćemo obezbediti obuke, kako bi postali konkuretniji na tržištu rada, rekao je Zelenović.\nGradonačelnik je podsetio da nam ni zaposlenje, ni nova radna mesta neće doneti niko sa strane, već se za to moramo izboriti sami u našem gradu.\nJon Magda, predstavnik firme, kaže da firma „Tiesse“ ima centralu u Italiji u Trevisu. On je istakao da su obišli celu Srbiju kako bi našli najbolju lokaciju za novu fabriku, a našli su je u okolini Šapca.\n- Razgovarali smo sa nezaposlenim ženama iz Šapca, kako bi utvrdili koliko je žena koje mogu odmah da počnu da rade. Radićemo i obuku od mesec ili dva za novozaposlene. U prvoj fazi je u planu zapošljavanje 150 žena u tri smene, a u drugoj fazi i postavljanje linije za montažu. Tako će iz Šapca izaći najkvalitetniji primerci obuće. Trenutno proizvodimo obuću u Indiji, Bugarskoj i Italiji, a proizvede se više od milion pari obuće godišnje, naveo je Jon Magda.\nVioleta Šestić, saradnica za privredu u kabinetu gradonačelnika Šapca, dodaje da je Gradska uprava krajem prošlog meseca dobila informaciju da je na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje više od 130 žena, profila-obućari i kožni galanteristi.\n- Kada smo kontaktirali Nacionalnu službu za zapošljavanje, tražeći da obaveste nezaposlene žene o razgovoru sa poslodavcem i mogućnošću za zaposlenje, odbili su da ih pozovu. Gradska uprava je, naravno, našla način da kontaktira žene koje su došle na razgovor za posao, jer je nama važno da se u našem Šapcu zaposli što više ljudi, ukazala je Violeta Šestić.\nGrad Šabac poziva nezaposlene žene sa iskustvom u šivenju obuće, da u subotu 9. aprila u 9 sati, dođu u Centar za stručno usavršavanje na Letnjikovcu, kako bi sa predstavnicima italijanske firme „Tiesse“ razgovarale o mogućem zapošljavanju u novoj fabrici u Šapcu.


Merkel na sastanku sa Putinom, u pripremi tajna strategija - "Severni tok 2" i Tramp | WebTribune\nHome SPEKTAR Merkel na sastanku sa Putinom, u pripremi tajna strategija – “Severni tok 2” i Tramp\nNemačka kancelarka danas u Sočiju, u drugoj poseti Rusiji od početka meseca. Sa ruskim liderom će dogovoriti strategiju za zajedničko suprotstavljanje agresivnoj politici Donalda Trampa, kažu stručnjaci\nNemačka kancelarka Angela Merkel sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom pravi pakt protiv SAD. Ona danas stiže u Soči, u drugu posetu Rusiji od početka meseca, a veruje se da će sa Putinom dogovoriti strategiju kako da se zajednički suprotstave agresivnoj politici američkog predsednika Donalda Trampa prema celom svetu.\nMerkelova, koja je početkom maja posetila Rusiju, prvi put od 2014, hitno je zakazala novi susret s Putinom nakon što je Tramp objavio da će se povući iz iranskog nuklearnog sporazuma. Profesor Peter Šulce, ekspert za međunarodne odnose na Univerzitetu u Getingenu, smatra da je upravo to i bio povod nove posete nemačke kancelarke Rusiji.\n– Budućnost iranskog nuklearnog sporazuma biće tema broj\nNovi pristup Nemačke Rusiji mogao bi da ima nezgodne posledice po Trampa, ali je on za to sam kriv jedan u razgovoru između dvoje državnika. I Rusija i Nemačka se zalažu za očuvanje tog sporazuma, iako su se SAD povukle. Evropa želi veze sa Iranom, kao i Rusija, i neće se povući zbog Trampovih pretnji sankcijama – kaže Šulce.\nOn, međutim, dodaje da je to samo jedan u nizu problema koje će pročešljati Putin i Merkelova.\n– Sasvim sigurno će pričati i o Siriji, koju je Nemačka odbila da bombarduje u aprilu kad su to uradile SAD, Britanija i Francuska. Takođe, biće reči i o Ukrajini, kao i o izgradnji gasovoda „Severni tok 2“, koji je već dogovoren. Sve su to oblasti u kojima se SAD protive saradnji Evrope i Rusije – navodi nemački stručnjak.\nPrema njegovim rečima, Merkelova je svesna da Evropa više ne može da sarađuje sa Amerikom.\n– Na osnovu njenih poslednjih izjava da Amerika više nije partner Evrope, može se zaključiti da se ona okreće Rusiji, koja je prirodni saveznik EU. Verujem da će Merkelova i Putin napraviti nekakav plan kako da se Brisel i Moskva zajedno suprotstave Trampu, koji od početka svog mandata želi silom da nametne svoje interese i na taj način ugrožava celu međunarodnu zajednicu – objašnjava Šulc.\nNjegovo mišljenje dele i uticajni nemački mediji. Radio „Dojče vele“ navodi da bi novi pristup Nemačke Rusiji mogao da ima nezgodne posledice po Trampa, kao i da je sam američki predsednik za to kriv. Ostali mediji u Nemačkoj takođe podržavaju sastanak Merkelove i Putina i tvrde da „siledžiju Trampa“ treba postaviti na svoje mesto.\nDa je poseta Merkelove Putinu prilika da se Evropa i Rusija ponovo zbliže, smatra i Volfgang Bukele, predsedavajući nemačkog Komiteta za istočnoevropske ekonomske odnose.\n– Njihov sastanak dešava se u veoma važnom trenutku. S obzirom na izuzetno tešku situaciju u celom svetu, ovo je šansa da se Evropa i Rusija ponovo zbliže na osnovu zajedničkih političkih i ekonomskih interesa – kaže Bukele.\nKako je istakao, sastanak u Sočiju bi mogao da bude prilika i za ukidanje sankcija koje je EU uvela Moskvi zbog krize u Ukrajini.\n– Nadamo se da će Rusija znati da ceni nemačke napore i da će sastanak u Sočiju doprineti rešenju konflikta u Ukrajini. To je od najveće važnosti za ukidanje sankcija – rekao je Bukele.\nInače, Tramp je od početka svog mandata u januaru 2017. dosad zaratio skoro sa celim svetom. Ono što je Evropljanima najviše zasmetalo jeste njegovo povlačenje iz pariskog klimatskog sporazuma i iranskog nuklearnog sporazuma, kao i njegove pretnje sankcijama svima onima koji se suprotstave njegovim odlukama. Kap koja je prelila čašu dogodila se prošle nedelje kad je, nakon povlačenja iz iranskog nuklearnog sporazuma, zapretio sankcijama svim evropskim firmama koje budu nastavile da posluju sa Iranom.\nVašington je juče zapretio sankcijama Nemačkoj zbog ulaženja u zajednički projekat sa Rusijom i izgradnje gasovoda „Severni tok 2“.\n– Projekat izgradnje gasovoda između Rusije i Nemačke može dovesti do uvođenja američkih sankcija. Taj gasovod preusmerio bi gas od Ukrajine, koja zavisi od tranzitnih taksi, a mogao bi i da omogući Rusiji instaliranje opreme za nadzor u Baltičkom moru. Protivimo se gasovodu „Severni tok 2“ jer bi to moglo da poveća maligni uticaj Rusije u Evropi – navela je visoka zvaničnica Stejt departmenta Sandra Oudkirk.\nNEMAČKA IMA STAV? Prvo da vam uzmemo Kosovo a posle toga smo PRINCIPIJELNO protiv menjanja granica na Balkanu


Republika / Grupa smrti: Srbija protiv SAD za plasman na košarkaški turnir OI u Tokiju!\nsreda, 27. 11. 2019.| 14:24\nPoznata je kvalifikaciona grupa za plasman na Olimpijske igre u Tokiju 2020. godine.\nMogu li Srpkinje na OI?\nIz četiri grupe po četiri tima prva tri će se plasirati na OI, a Srbija će biti domaćin jednog od kvalifkacionih turnira.\nU grupi sa Srbijom koja će se igrati u Beogradu biće i svemoćni Drim tim, reprezentacija Amerike! Osim SAD-a Srbija će igrati sa četvrtfinalistkinjama prošlog SP Nigerijkama, te sa Mozambikom.\nU drugoj "evropskoj" grupi koja će svoje utakmice igrati u Buržu, pored domaćina Francuske tu su Australijanke, kao drugi favoriti za osvajanje OI, Brazil i Portoriko.\nU grupi koja će svoje mečeve igrati u Fošanu osim Kine učestvuju najbolja evropska selekcija, tim Španije, Velika Britanija i Južna Koreja!\nBelgija će biti domaćin poslednje kvalifkacione grupe u kojoj će se osim Belgijanki sastati Kanada, Japan i Švedska.\n"Orlovi" dobijaju NBA pojačanje: Kaminski čeka poziv Kokoškova!\nSport Košarka Košarkaška reprezentacija Srbije Ženska košarkaška reprezentacija Srbije OI 2020.


Oktobar 24, 2020 10:26\nNaveo je da osnov povećanja plata i penzija leži u dobrim ekonomskim rezultatima. "Mislim da smo uspešno prevazišli izazove koje je donela kovid kriza, tako da očekujemo da na kraju godine budemo među najuspešnijim ekonomijama u Evropi. Zvanična projekcija privrednog rasta nam je -1 odsto, ali verujemo da možemo da budemo i na nuli. To nam otvara prostor za povećanje zarada jer su naša očekivanja da će sledeće godine rast BDP-a iznositi između 5 i 6 odsto", rekao je ministar.\n"Uslovi za rad isto su tako važni, te smo se trudili, a trudićemo se i dalje, da kroz obnovu zdravstvene infrastrukture i kliničkih centara te standarde podignemo na još veći nivo", rekao je Mali.\n"Međutim, s obzirom na to da nas je prošle godine korona zaista iznenadila, a da smo se odlično snašli, verujem da smo sad svakako spremniji. Imali smo odličan, sveobuhvatni paket mera podrške od 5,8 milijardi evra. To je uticalo i na naše dobre rezultate, tako da zaista verujem da sa dobrim startom ulazimo u narednu godinu", rekao je Mali.\n"Svakodnevno pratimo kretanja u privredi i na tržištima u našoj zemlji i u svetu, gledamo šta drugi rade, i u skladu sa tim ćemo reagovati. Podsećam vas da se naš paket mera i dalje sprovodi", rekao je ministar.\n"Apelujem na njih da traže fiskalni račun, jer se na taj način deo novca vraća u budžet, što se dalje redistribuira za školstvo, zdravstvo, kulturu, nauku", rekao je Mali.\n" Nacrtom zakona će biti predviđeno da se u momentu prometa na malo svaki račun fiskalizuje i da se Poreskoj upravi vrši prenos podataka o izdatim fiskalnim računima u realnom vremenu", rekao je ministar.


Budva: 18Herceg Novi: 18Bar: 17Ulcinj: 16\n71 godina rada Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju\nNa današnji dan 1947.godine, Vlada NRCG je donijela Uredbu o formiranju Hidrometeorološke službe u Crnoj Gori. Hidrometeorološka uprava je tokom godina mijenjala i dopunjavala nadležnosti i sektore rada, a sadašnji Zavod za hidrometeorologiju i seizmologiju formiran je u skladu sa Uredbom o organizaciji i radu državnih organa Vlade Crne Gore, 1. jula 2012. godine.\nZavod za hidrometeorologiju i seizmologiju se sastoji od 6 sektora, 2 odjeljenja i jedne službe, sa ukupno 135 sistematizovanih radnih mjesta. S obzirom na multidisciplinarnost sektora, aktivnosti koje se sprovede u sektorima ponaosob su različite, ali sa istim ciljem, da rezultati rada budu pravovremeni i pouzdani i na najbolji način odgovore brojnim zahtjevima, velikog broja korisnika.\nBrojni nacionalni i međunarodni projekti doprinose daljem razvoju Zavoda i njegovih stručnih i tehničkih kapaciteta, pa je danas tokom press konferencije predstavljen jedan dio projekata koji su se sproveli tokom 2018. i koji će se sprovoditi u narednih par godina.\nJedan od projekata koji je danas predstavljen je „Nepogode ne poznaju granice“, čiji je cilj jačanje kapaciteta institucija i službi, koje se bave zaštitom i spasavanjem za smanjenje rizika od katastrofa, sa akcentom na zaštitu od poplava, kao i informisanje stanovništva o rizicima od poplava. Projekat u Crnoj Gori sprovode FORS Montenegro i Direktorat za vanredne situacije, a Zavod je dobio opremu za numeričku prognozu, koja će doprinijeti bržem i efikasnijem prognoziranju meteoroloških nepogoda. O projektu su govorili predstavnik FORS Montenegra i direktor Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju, Luka Mitrović.\nBrojni drugi projekti čekaju angažovanje stručnih službi Zavoda i njihovu realizaciju:\n“Upravljanje slivom rijeke Drine na Zapadnom Balkanu”, koji se sprovodi u CG, Srbiji, Bosni i Hercegovni, a finansira iz sredstava Svjetske banke;\nIPA INTERREG projekat DriDanube, Drought Risk in the Danube Region- Rizik od suše u regionu Dunava.\nCilj projekta je da se omogući preciznije i efikasnije rano upozorenje na sušu i da se promjeni uglavnom privremeni u pro-aktivni odgovor na sušu, koji je zasnovan na procedurama upravljanja rizikom. Jačaće se saradnja između svih relevantnih institucija kako bi se razvila kultura pripravnosti širom regiona Dunava.\nRealizovan zajednički projekat CG, Srbije, Slovenije, Hrvatske i BiH „Sava FFWS (Flood Forecasting and Warning System“), u saradnji sa Savskom komisijom, a pod finansijskim pokroviteljstvom Svjetske Banke. Rezultat projektnih aktivnosti je savremeni hidrološki model, koji će služiti za razvoj sistema upozorenja na moguće poplave u slivu rijeke Save;\n„Adaptacija na klimatske promjene u prekograničnom upravljanju rizikom od poplava za Zapadni Balkan“, finansiran od strane njemačkog Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj, a realizovan od strane GIZ-a, sa ciljem poboljšanja prekograničnog upravljanja rizikom od poplava i bolje razmjene informacija i podataka između učesnika projekta;\nIPA CBC Italija, Crna Gora i Albanija „3 WATCH OUT –trilateralni model civilne zastite“, između Direktorata za vanredne situacije, Agencije za zaštitu prirode i životne sredine i ZHMS-a;\nNastavak realizacije IPA projekta „Jačanje kapaciteta za upravljanje kvalitetom vazduha u Crnoj Gori“, čiji cilj je formiranje moderne stanice za praćenje prekograničnog zagađenja vazduha prema EMEP programu.


Tako se branila BiH /Na Velikom Polju obilježena odbrana Igmana / Radio Sarajevo\nTako se branila BiH / Na Velikom Polju obilježena odbrana Igmana\n05. 08. 2016. u 18:42:00 Anadolija\nIntoniranjem himne Bosne i Hercegovine i defileom ratnih veterana Armije i MUP-a RBiH na Velikom Polju na Igmanu obilježena je manifestacija ”Odbrana BiH - Igman 2016“.\n"Na svima nama je da ih nosimo u našim srcima i da ih se prisjećamo organizovanjem ovakvih i sličnih manifestacija. Ovdje smo branili čast i obraz svijeta", poručeno je sa današnjeg obilježavanja.\n"Značajno je to da smo uspjeli napraviti događaj na koji dolaze bivši borci Armije Republike BiH iz cijele BiH, ali i šire. Prije 20-ak godina ovdje je odbranjena BiH, vođena je bitka kojom je agresor htio da BiH padne. Ovakvim manifestacijama mi šaljemo poruku da se '92. ne može ponoviti", dodao je Konaković.\n"U okviru manifestacije imali smo niz aktivnosti, obišli mezaristane, mjesta gdje su stradali građani, održali časove historije za mlađe generacije. Odavde šajemo poruku da se agresija, rat i stradanje ne smiju nikada i nikome ponoviti", istakao je Bukvarević.\nKantonalni ministar za pitanja boraca Muharem Fišo poručio je da je ovo dan "kada svjedočimo da smo odlučni i da ćemo biti jedinstveni u očuvanju BiH, njenog teritorijalnog integriteta i pravnog suvereniteta".\nHiljade vjernika i bivših boraca okupilo se ranije danas u musali Ratne džamije Igman gdje je proučena šehidska dova za domovinu te klanjan džuma-namaz.\nOvogodišnja, 16. po redu, tradicionalna manifestacija "Odbrana BiH – Igman 2016" ima za cilj da okupi preživjele učesnike odbrane naše države iz svih njenih krajeva koji će evocirati uspomene i sjećanja na teške godine borbe naših naroda protiv agresora te upoznati mlade generacije sa značajem herojske borbe u sudbonosnim danima odbrane kako Igmana tako i glavnog grada i države Bosne i Hercegovine.\nTagovi: rat u BiH manifestacija Igman Odbrana BiH - Igman 2016\nIgman / Preminuo muškarac tokom manifestacije 'Odbrana BiH-Igman 2016'\nSlike iz Jajca ponovo će obići svijet / Sutra skokovi s najljepšeg vodopada u Evropi\nOdbrana BiH - Igman 2016 / Dova za šehide u musali Ratne džamije na Igmanu


Home / VESTI / Vesti iz EPuS-a / Vesti iz Evropskog pokreta u Srbiji Broj 56\nProslava Dana Evrope, 9. Maja - Ima dana – razgovori o EU\nIzabrani pobednici konkursa „Onlajn Reciklarnica“\nZavršen konkurs „Moguća Srbija“, uskoro javna rasprava o predlozima\nOdržan sastanak sa centrom za samostalni život invalida\nDruga tribina „Na putu od A do Š - Srbija ka Evropskoj uniji“ odrzana u Ćupriji\nJavna rasprava „Budućnost Evrope – pogled sa Balkana“\nSedma regionalna obuka za razvoj potencijala alternativne ekonomije u Nišu\nPoljska sa najbržim rastom ekonomije u EU u 2012.\nPROSLAVA DANA EVROPE, 9. MAJA\nBeograd, 8. maja\nEvropski pokret u Srbiji (EPuS) uz podršku Fridrih Ebert fondacije (FES) obeležavanje 9. maja, Dana Evrope, počeo je skupom "Ima dana..." u istoimenoj kafani u beogradskoj Skadarliji.\n"Dan Evrope uvek obeležavamo tako što pokušavamo da u proslavu uključimo što više građana i to ne samo tako što će oni slušati o evropskim integracijama, nego tako što ćemo im omogućiti da iznesu svoje mišljenje", rekla je novinarima generalna sekretarka EPuS Maja Bobić.\nDodala je da je EPuS od prošle godine pokrenuo jedinstvenu formu razgovora građana i predstavnika zemalja članica EU, državnih službenika Srbije, političara i javnih ličnosti.\n"Ove godine smo izabrali kafanu jer je to tradicionalno mesto na kojem se u Srbiji rađaju nove ideje, planovi i projekti i gde se raspravlja i debatuje. Kafana je dobar forum za neformalnu, ali sadržajnu raspravu", rekla je Maja Bobić.\nDodala je da su na skupu u kafani "Ima dana" održana četiri okrugla stola sa raspravama u kojima su učestvovali političari, diplomate, javne ličnosti, građani, studenti i penzioneri.\n"Hteli smo da ukažemo da Dan Evrope nije samo prilika da se podsetimo evropskih vrednosti nego i da obeležimo 2012. kao Evropsku godinu aktivnog staranja i međugeneracijske solidarnosti", rekla je Maja Bobić.\nNavela je da i u Srbiji živi sve više starijih ljudi i veoma je važno da svi razgovaraju o merama i načinima na koje oni mogu da budu uključeni u društveni i ekonomski život Srbije.\nNa skupu su, između ostalih, učestvovali šef delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer, ambasadorka Danske u Srbiji Mete Kjuel Nilsen, ambasadori Francuske i Austrije u Srbiji Fransoa Gzavije Denio i Klemens Koja, prva sekretarka nemačke ambasade Sonja Bone, Mihael Erke, direktor regionalne kancelarije FES, kao i predsednik Političkog saveta Demokratske stranke Dragoljub Mićunović.\nIzvor: Beta i EPuS\nBeograd, 9. maja\nU sklopu aktivnosti posvećene obeležavanju Dana Evrope, Evropski pokret u Srbiji pružio je Beograđanima priliku da, u centru grada, testiraju znanje o EU kroz nagradni kviz, u kome su građani izvlačili pitanja o Evropskoj uniji.\nAkcija je realizovana u saradnji sa Mladim evropskim federalistima i uz podršku Fridrih Ebert fondacije, a pored beogradskog Cvetnog trga, sprovedena je i u Lazarevcu, Subotici, Boru, Ćupriji, Inđiji, Leskovcu i Požarevcu.\nEvropski pokret i Mladi evropski federalisti organizovali su i "Ceger akciju", u kojoj su aktivisti tih organizacija delili promotivne materijale na Kalenić pijaci i Kalemegdanu.\nU iščekivanju što bržeg formiranja proevropske Vlade, obeležavanje Dana Evrope bila je dobra prilika za aktivnosti koje Evropu približavaju građanima, a državnu upravu i donosioce odluka podstiču na ubrzanje dinamike reformi neophodnih za ispunjavanje uslova za punopravno članstvo Srbije u EU, veoma važnih i za građane Srbije.\nEvropska unija, koja je prvenstveno zasnovana na zajedničkim vrednostima poput mira, demokratije, slobode, vladavine prava, slobodnog tržišta i poštovanja ljudskih prava, nastala je zahvaljujući vizionarskoj ideji evropskih intelektualaca koju je prvi put objavio francuski ministar spoljnih poslova, Robert Šuman na današnji dan pre 62 godine. Tom prilikom predstavljen je predlog za pomirenje i ujedinjenje kontinenta koje je započeto kroz Evropsku zajednicu za ugalj i čelik, a vremenom se razvilo u ono što mi danas poznajemo kao EU.\nDan Evrope, 9. maj, pored himne (Oda radosti) i prepoznatljive zastave predstavlja jedan od tri simbola EU.\nBeograd, 16. maja\nNajbolje fotografije i video radovi poslati tokom konkursa o reciklaži i otpadu, „Onlajn Reciklarnica“ putem sajta Zelene inicijative, izabrani su posle održanog žiriranja u prostorijama Evropskog pokreta u Srbiji.\nnagrada – Almedin Mehonić, „Blagostanje“ (iz Prijepolja)\nnagrada – Sanja Bošković, „Stepenice budućnosti“ (iz Valjeva)\nnagradu dele – Sonja Jovanović, „Pecaroš smeća“ (iz Beograda) i Angela Cini „Labudovi u svom (ne)prirodnom staništu“ (iz Novog Sada)\nnagrada – Mirjana Kolundžić, kolekcija „Ciklus sabranih nedela“ (iz Vojvodine)\nnagrada – Vid Rajin, „Raptor“ (iz Beograda)\nnagradu dele – Momčilo Momčilović, „Deponija kod Somborskog mosta“ (iz Karavukova) i Srđan Bulatović, „Kalvarija“ (iz Zemuna)\nNa sajtu Zelene inicijative www.zelenainicijativa.rs, u rubrici „Onlajn Reciklarnica“, mogu se pogledati nagrađeni, ali i svi ostali radovi koji su dostavljeni tokom konkursa. Stručni žiri, koji je izabrao autore najboljih radova činili su: Dragan Kujundžić, fotograf, Aleksandar Anđić, fotograf i predstavnik Zelene inicijativei Svetlana Stefanović iz Evropskog pokreta u Srbiji.\nPodsetimo, na konkurs „Onlajn Reciklarnica“ koji je krajem januara pokrenuo Evropski pokret u Srbiji u sklopu kampanje Zelene inicijative, pristiglo je 142 rada (119 fotografija i 23 video rada). Radove je poslalo ukupno 74 autora iz 37 gradova u Srbiji. Iako je konkurs zatvoren, građani Srbije pozvani su da i dalje putem sajta Zelene inicijative dostavljaju svoje foto i video zapise uočenih problema u vezi sa upravljanjem otpadom i reciklažom u svojim lokalnim sredinama, koji će biti objavljivani u rubrici „Onlajn Reciklarnica“.\nSvečanost dodele nagrada autorima izabranih najboljih radova biće priređena na otvorenom prostoru početkom juna, a za pobednike su obezbeđene vredne nagrade u duhu očuvanja životne sredine i promocije zdravog života. Najava svečane dodele nagrada biće uskoro objavljena na sajtu Zelene inicijative.\nBegrad, 20. maja\nGrupa organizacija građanskog društva učestvovala je u akciju “Građani čekaju Predsednika” tokom izborne noći od 17 časova do ponoći u beogradskoj galeriji Ozon.\nTokom sedmosatnog programa, građani su imali priliku da učestvuju u javnim debatama na aktuelne teme kao i da se upoznaju sa aktivnostima organizacija građanskog društva.\nNa programu je bila i debata EPuS na kojoj su predstavljeni rezultati projekta “Moguća Srbija”, a govorili su: Vlastimir Matejić, predsednik EPuS, Ksenija Petovar, profesorka, Dejan Milenković, docent na Fakultetu političkih nauka, Aleksandar Kovačević, nezavisni konsultant za energetiku, Goran Đukić iz organizacije Forca iz Požege. Svoje aktivnosti su predstavili i Istinomer, Dokukino, Smart kolektiv, Centar E8, Share fondacija, MTV i drugi.\nPogledajte kompletan program akcije i fotografije.\nBeograd, 13. maja\nPrijem prijava na konkurs „Moguća Srbija“ završen je u nedelju, 13. maja. Najbolje predloge, po odabiru angažovanih eksperata, postavićemo na sajt mogucasrbija.rs i time otvoriti mogućnost za javnu diskusiju i ocenu javnosti. Tek potom će biti proglašeni pobednici, o čemu će učesnici na konkursu i građani biti obavešteni preko sajta mogucasrbija.rs, a učesnici na konkursu i na e-mail adrese sa kojih su poslali svoje prijave.\nNa sajtu mogucasrbija.rs objavljivaćemo i dalje najave budućih aktivnosti, izveštaje o sprovedenim aktivnostima, biće uvećavani fond dokumenata, vesti i kolumni koji sadrže refleksije na temu mogućih pravaca razvoja Srbije.\nProjekat „Moguća Srbija“ sprovodi EPuS u saradnji sa 19 partnerskih organizacija i uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID) preko Instituta za održive zajednice (ISC).\nZrenjanin, 10. maja\nU okviru projekta Pristup fondovima Evropske unije za Rome održan je sastanak regionalnog projektnog tima u Zrenjaninu posvećen radu na predlozima projekata.\nRegionalni projektni timovi (Project Generating Facility-PGF) uspostavljeni kroz ovaj projekat, formirani su sa ciljem rada na predlozima projekta čiji bi korisnici bili Romi i sastavljeni su od jednog mentora i nekoliko asistenata. Timovi su uglavnom formirani od pripadnika Romske populacije čiji će članovi biti obučeni da osmisle, konkurišu i sprovedu projekte radi poboljšanja sveukupnog položaja Roma u Republici Srbiji.\nProjektne aktivnosti se sprovode na teritoriji cele Srbiju i kroz njih se razvijaju mehanizmi saradnje na nacionalnom, pokrajinskom i lokalnom nivou u cilju koordinacije aktivnosti pri apliciranju i sprovođenju projekata iz EU fondova. Predstavnici romskih organizacija građanskog društva pozvani su da aktivno učestvuju u svim fazama projekta.\nBeograd, 9. maj 2012. godine\nU okviru programskih aktivnosti Centra za samostalni život invalida (CILS), a povodom obeležavanja Dana Evrope, predstavnici EPuS-a i CILS-a razgovarali su o postojećim strateškim dokumentima Evropske unije značajnim za unapređenje položaja osoba sa invaliditetom.\nOsim strategije Evropa 2020, razgovaralo se o postojećim i predstojećim aktivnostima dve organizacije, kao i o mogućnostima za uspostavljanje saradnje. Tema kojoj je posebno posvećena pažnja je socijalno preduzetništvo, s obzirom na to da je to koncept kroz koji se u Evropskoj uniji najuspešnije radno angažuju osobe sa invaliditetom. Predstavnici dve organizacije su se složili da je neophodno uložiti mnogo truda u unapređenje celokupnog institucionalnog i zakonskog okvira za razvoj socijalnog preduzetništva u Srbiji, ali da je to koncept koji je može u velikoj meri unaprediti kvalitet života ugroženih grupa stanovništva.\nNemačka Fondacija "Konrad Adenauer" (KAS) i Evropski pokret u Srbiji (EpuS), u saradnji sa Evropskim pokretom u Srbiji-Ćuprija (EpuS-Ćuprija) organizovali su tribinu "Na putu od A do Š - Srbija ka Evropskoj uniji". Skup predstavlja drugi u nizu tribina, koje će KAS i EpuS, uz podršku mreže EPuS-a realizovati u mnogim gradovima Srbije u okviru prezentacije priručnika "Evropa od A do Š".\nPodržavajući evropski put Srbije, beogradska kancelarija Fondacije Konrad Adenauer (KAS) je od 2001. godine inicirala i organizovala raznovrsne projekte kako bi doprinela jačanju nepovratnog procesa integracije Srbije u Evropsku uniju. Jedan od tih značajnih projekata jeobjavljivanje Priručnika za evropske integracije „Evropa od A do Š“ koji je prvi sveobuhvatni priručnik o EU na ovom prostoru. Ova knjiga je rezultat istraživanja stručnjaka za evropsku politiku i praksu koji su kroz šezdeset sedam priloga sistematično analizirali organizacije i institucije i objasnili predmete i zadatke evropske politike.\nU kontekstu evropskog puta Srbije, neophodno je najširoj javnosti ponuditi ne samo evropski sadržajnu politiku već i mogućnost uključivanja javnosti u diskurs – javnu debatu. Ova tribina bila je prilika da zainteresovana javnost u Ćupriji razgovara sa predstavnicima gradske vlasti i EU-ekspertima, kako o budućnosti svoje zajednice, tako i o perspektivi srpskog društva u kontekstu EU integracije.\nPrisutne je na početku pozdravila Ksenija Milošević, predsednica Skupštine opštine Ćuprije koja je istakla značaj organizovanja ovakve vrste javnih događaja u manjim gadovima i opštinama zbog njihovog informativnog i edukativnog karaktera, dok su Hristos Aleksopolus (Christos G. Alexopoulos), predsednik lokalnog veća EPuS-Ćuprija i Goran Tomović učesnike upoznali sa radom i aktivnostima organizacije u proteklom periodu.\nO značaju praktičnih implikacija procesa evropskih integracija za Srbiju i njen lokalni razvoj sa prisutnima su razgovarali Anri Bone (Henry Bonhet) direktor predstavništva Fondacije Konrad Adenauer u Srbiji i Ivan Knežević, zamenik generalnog sekretara Evropskog pokreta u Srbiji.\nU diskusiji su pomenuta brojna važna pitanja u procesu približavanja Uniji poput obezbeđenja vladavine prava, usklađivanje zakona (posebno u oblastima telekomunikacija i električne energije), dobrosusedski odnosi i primena sporazuma zaključenih sa Prištinom.\nIvan Knežević je naglasio da i pored toga što je sporazumom o Stabilizaciji i pridruživanju Srbiji omogućen bescarinski izvoz za mnoge proizvode, izvoz domaćih proizvoda na tržište EU je i dalje na izuzetno niskom nivou za većinu proizvoda.\nPokrenuto je i pitanje decentralizacije za koje ne postoji kriterijum koji EU propisuje već je vertikalna organizacija vlasti ostavljena zemljama članicama. Knežević je međutim objasnio da će biti potrebno kreiranje statističke mape i statističkih regiona zemlje zbog planiranja i obezbeđivanja ravnomernog razvoja pojedinih oblasti uzimajući u obzir njihov ekonomski potencijal.\nKsenija Milošević je nadovezujući se na pitanje razvoja regiona istakla da je zbog geografskog položaja Pomoravski okrug uskraćen za korišćenje prekograničnih IPA fondova. Jedini fondovi dostupni ovom regionu u ovoj fazi pridruživanja jesu „Exchange“ fondovi.\nNa pitanje učesnice zbog čega je teško dovesti strane investitore na ovaj prostor, Milošević je odgovorila da postoji veliki zastoj i teškoće u rešavanju imovinsko pravnih odnosa u industrijskoj zoni i eksproprijaciji zemljišta. Takođe, istakla je problem neadekvatnog školovanja mladih ljudi na primeru Saobraćajno tehničke škole gde se i dalje školuje kadar za preduzeće koje je prestalo da postoji pre više od 10 godina. Istovremeno, za zanimanje modelara obuće koje je potrebno u ovom gradu, školovanje je dostupno u Šapcu i Vojvodini gde moraju da idu mladi koji žele da se ovim bave.\nIvan Knežević je na kraju diskusije istakao da je za korišćenje EU fondova u novom budžetskom periodu koji počinje 2014. godine biti potrebna široka debata i kvalitetne obuke za predstavnike lokalne samouprave koje će stvoriti lokalne kapacitete za njihovo korišćenje.\nBeograd, 23. maja\nEvropski pokret u Srbiji, uz podršku Fridrih Ebert Fondacije, organizuje javnu raspravu „Budućnost Evrope – pogled sa Balkana“, koja će biti održana u sredu, 23. maja 2012. godine u Velikoj Sali beogradskog Medija centra (Terazije 3, II) povodom predstavljanja novog predloga za javnu praktičnu politiku Istraživačkog foruma Evropskog pokreta u Srbiji, pod nazivom „Budućnost Evrope: jedno viđenje“, autora Vladimira Pavićevića.\nDiskusija će biti posvećena promenama unutar sistema Evropske unije i implikacijama krize evra na dalji proces evropskih integracija, uz ukazivanje na važnost uključivanja javnosti na prostoru zapadnog Balkana u javnu raspravu o ovim problemima.\nNa skupu će govoriti: Nj.E. Željko Kuprešak, ambasador Republike Hrvatske u Beogradu, Duško Lopandić, pomoćnik ministra spoljnih poslova za evropske integracije Vlade Republike Srbije, Miroslav Prokopijević, naučni savetnik Instituta za evropske studije, Mihael Erke, direktor Fondacije „Fridrih Ebert“ i Vladimir Pavićević, predsednik Istraživačkog foruma Evropskog pokreta u Srbiji.\nSkupu će, osim članova i članica Istraživačkog foruma, prisustvovati i predstavnici diplomatskog kora, državnih institucija, civilnog društva, medija, akademske i zainteresovane javnosti.\nNa ovaj način nastoji se da se u javni prostor u Srbiji unese polemički podsticaj u odnosu na temu koja se tiče političkog prostora koji je širi od obuhvata domaćih tema. To je tema promena na evropskom kontinentu i pre svega u Evropskoj uniji, koje će biti determinisane krizom kroz koju EU danas prolazi. Drugi cilj je promovisanje i zagovaranje ideje produbljivanja procesa integracije.\nJavna rasprava će biti organizovana u sklopu ovogodišnjeg obeležavanja Dana Evrope, koji Evropski pokret u Srbiji tradicionalno obeležava tokom meseca maja velikim brojem aktivnosti usmerenim ka približavanju ideje i procesa evropskih integracija u Srbiji, a uz podršku Fondacije Fridrih Ebert.\nNiš, 22 – 25. maja\nSedma regionalna obuka za razvoj socijalnog preduzetništva održaće se u hotelu „Tami“ u Nišu. Obuka se organizuje u okviru projekta „Razvoj socijalnog preduzetništva u Srbiji“ koji Evropski pokret u Srbiji realizuje uz podršku Delegacije Evropske unije.\nNa početku treninga biće održana konferencija za medije na kojoj će biti predstavljeni aktivnosti i ciljevi projekta. Konferenciji za medije prisustvovaće i nezaposlena lica iz ovog grada. Četvorodnevna obuka je strukturirana tako da stručnjaci iz oblasti socijalne ekonomije praktično i živopisno predstave sve relevantne aspekte socijalnog preduzetništva učesnicima skupa.\nNa osnovu analize potreba odgovarajućih ustanova, Evropski pokret u Srbiji je osmislio i održao šest regionalnih obuka za predstavnike lokalnih ustanova, sa ciljem da se ojačaju njihovi kapaciteti za davanje podrške razvoju konceptu socijalnog preduzetništva. Obuke su održane u Beogradu, Kragujevcu, Zaječaru, Novom Sadu, Subotici, Novom Pazaru, a svaka je okupila predstavnike opština, filijala Nacionalne službe za zapošljavanje, Centara za socijalni rad, privrednih komora i regionalnih razvojnih agencija i iz okolnih gradova. Obuka u Nišu, sedma je i poslednja obuka koja će biti održana u okviru ovog projekta.\nBrisel, 16. maja\nPoljska će biti zemlja sa najbržim rastom ekonomije u EU u 2012, ocenila je Evropska komisija u najnovijoj ekonomskoj prognozi. Ocenjuje se da su "glavni krivci" za dobar rezultat ove zemlje strukturni fondovi EU koji su pomogli da javne investicije zabeleže značajan rast i tako privuku privatna ulaganja.\nKomisija je međutim pogoršala procene o rastu ekonomije ove zemlje za narednu godinu sa čime se ne slažu analitičari koji su mnogo optimističniji nego zvaničnici EU i tvrde da će poljska ekonomija još više napredovati narednih godina.\nProlećna ekonomska prognoza Komisije objavljena 11. maja sadrži vidne razlike u procenama u odnosu na izveštaj iz novembra 2011. Najbrži rast BDP-a u Evropskoj uniji tada se prognozirao za Litvaniju (3,4%), Estoniju (3,2%), Letoniju i Poljsku (obe zemlje 2,5%). Međutim, perspektive za baltičke zemlje značajno su pogoršane, tako da je za Litvaniju očekivani rast BDP-a smanjen za 1 procentni poen, za Estoniju 1,6, a za Letoniju 0,3 procentna poena.\nZa Poljsku su pak prognoze poboljšane tako da se očekuje rast od 2,7%. Procena Komisije o rastu BDP-a Poljske je takođe veća i od procene poljske vlade koja predviđa rast BDP za ovu godinu od 2,5%.\nOli Ren (Olli Rehn), komesar EU za ekonomska i monetarna pitanja rekao je na konferenciji za novinare da je Poljska jedina članica EU koja nije imala negativni rast BDP-a uprkos krizi koja pogađa tržišta već četiri godine.\nOčekivanja Komisije podudaraju se sa očekivanjima finansijskih institucija. “Moguće je da će rezultat biti čak i bolji nego što smo procenili“; naveo je za EurActiv Mads Kefed (Koefoed), strateg za makroekonomiju u Sakso banci (Saxo Bank). On je istakao da se očekuje solidan učinak poljske privrede sa rastom do 3% i objasnio da će na rast uticati domaća tražnja, naročito potrošnja, i obnavljanje trgovinske razmene sa ključnim partnerima u evro zoni.\nOn svoj optimizam zasniva i na rastućoj domaćoj tražnji, potrošnji i investicijama koje su u vezi sa održavanjem Evropskog prvenstva u fudbalu od 6. juna do 1. jula koje Poljska i Ukrajina zajednički organizuju.\nKomisija je za 2013. smanjila procene o rastu za 0,2 procentna poena na 2,6%. Očigledno je da Komisija smatra da će slaba lokalna valuta pojačati izvoz. Sa druge strane, kao negativne rizike komisija vidi povlačenje stranih investitora iz regiona koje bi moglo da smanji ponudu kredita i samim tim investicije.\nMeđutim, ekonomisti tvrde da će rast u 2013. biti znatno veći nego što je predviđen u prolećnoj prognozi. Piotr Maćej Kačinjski (Piotr Maciej Kaczyński) istraživač Centra za evropske politike, tink tenka sa sedištem u Briselu, nazvao je prognozu Komisije za 2013. „besmislenom“ jer po njegovom mišljenju nije realistično davati ekonomske prognoze za period duži od godinu dana.\nKao primer on navodi Grčku za koju Komisija predviđa sledeće godine rast od nula odsto, što je po ovom analitičaru „samo građenje kule u vazduhu“.\nFondovi EU kao izvor rasta\nAnalizirajući dublje pokazatelje poljske ekonomije, Kačinjski navodi da su regionalni fondovi EU ključ rasta BDP ove članice.\n“Na rast Poljske najviše utiču strukturni fondovi EU. Udeo javnih investicija u BDP-u je jako visok – mnogo viši nego u Portugaliji i Španiji u najboljim godinama prosperiteta. Srećom, za javnim investicijama idu privatne investicije koje će održati rast na visokom nivou u nekoliko narednih godina“, rekao je on.\nOvaj analitičar kao argument u prilog toj tezi navodi da će, na primer, novosagrađen autoput privući privatne investitore da pored puta sagrade logističke centre. Drugi razlog za porast privatnih investitora, smatra Kačinjski, je „odlično mišljenje“ među stranim investitorima o kapacitetima Poljske da se u teškim vremenima izbori sa krizom.\nStavljajući rast Poljske u širu perspektivu, Kačinjski je naveo da je BDP zemlje, mereno kupovnom moći po stanovniku, porastao između 2007. i 2010. za 12,5%, dok je prosek cele EU pao 2%. Međutim, ovakvi podaci bi mogli da izazovu neželjene efekte u toku pregovora o budžetu EU za period 2014-2020.\n“Neko bi mogao da tvrdi da Poljskoj ne treba puno novca zbog dobrih pokazatelja“, rekao je on.\nSa druge strane, on smatra da Poljaci ne smeju da se zadovolje trenutnim stanjem, već moraju da poprave oblasti u kojima je konkurentnost još mala. Na primer, postoje velike teškoće u otpočinjanju biznisa na osnovu kojih se Poljska, prema izveštaju Svetske banke „Doing Business“, svrstava na 62 mesto od 184 zemlje.


Submedia | Kontrapunkt\nOve nedelje Submedia prati otpor tamnopute raje od Manile do Čikaga, slušamo Keni Arkanu, a sa sumornom klimatskom stvarnošću nas upoznaje Dar Džamail.\nMigrantiGraniceIzbegliceTvrđava EvropaMađarskaNormalistasMeksikoRevolution News\nOve nedelje osvrćemo se na jebeno užasnu situaciju u kojoj se nalaze ljudi koji beže od rata i vlada koje zlostavljaju svoje građane ka relativnoj bezbednosti globalnog severa. U pauzi Rebel Diaz i Dead Prez obrađuju klasik „Which Side Are You On?“ Zatim sledi naš glavni intervju sa Erin Gallagher, novinarkom Revolution News, koja nam priča o „PenjaBotovima“ (PeñaBots), lažnim nalozima na Twitteru koji napadaju slobodu govora u Meksiku.\nTurskaKurdiRožavaGlobalno zagrevanjeKlimatske promene\nOve nedelje vam donosimo nihilistične vesti sa klimatskog fronta, plus novosti o pobuni u Turskoj koja je usledila nakon samoubilačkog bombaškog napada na pristalice Rožave. Pored toga, drugar iz Turske nam donosi dubinsku analizu političkog pejzaža u regionu. Za više detalja o pozadini ovih dešavanja, overite naš izveštaj o revoluciji u Rožavi.\nČileCaso BombasSantiagoMeksikoStudentske borbe\nOve nedelje Submedia se bavi studentskom pobunom u Čileu koja traje više od šest godina, gnevnim spaljivanjem glasačkih listića u Meksiku, a tu je i intervju sa militantima iz Santijaga koji nam govore o tamošnjoj anarhističkoj sceni. U muzičkoj pauzi slušate čileanskog repera Portavoza sa numerom „Te Quieren“\nGreenpeaceNaomi KleinNarodni klimatski maršPeru350.org\nOve nedelje Submedia se obrušava na spektakl predvođen NVO-ama poznat pod imenom „Narodni klimatski marš“, zatim se osvrće na spektakularni otpor u Peruu protiv rudnika uglja, i poziv sa istoka za prekidanje naftne infrastrukture i ekstrakcije. U muzičkoj pauzi, nastupa hip-hop grupa iz Ontarija, Flowtilla, sa pesmom „Stop Line 9“. Na kraju sledi intervju sa Seom (Sea), stanovnikom la ZAD-a, najveće evropske postkapitalističke okupacije.\nOve nedelje Submedija se bavi Zakonom C-51, novim pogubnim zakonom u Kanadi, koji će dati velika dodatna ovlašćenja policiji među kojima je i pojačano špijuniranje domaćeg stanovnitšva.\nU ovom izdanju, submedia donosi pregled prvomajskih nereda, plus rekapitulaciju baltimorske pobune izazvane ubistvom Fredija Greja (Freddie Gray) od strane policije. Povrh svega toga, sledi "dupli čizburger sa slaninom" intervju sa Hildom Legadenjo (Hilda Legadeño), majkom jednog on nestalih "Normalista" studenata iz Meksika.\nSolidarnost znači Tabarnak! Kvebečki studenti štrajkuju protiv kapitalizma\nOve nedelje Submedia se bavi studentskim mobilizacijama koje su protresle ulice Montreala i Kvebek Sitija. Od velikih marševa, do okupacija univerzitetskih zgrada i direktnih akcija, koalicija proleća 2015. je unela dodatnu energiju u radikalno organizovanje u takozvani Kvebek. Ako želite da saznate nešto više o svemu ovome, pogledajte "Street Politics 101" Submedijin dokumentarac o studentskom štrajku iz 2012.\nFeminizamGulabi gangSilovanjeRatDrogeRat protiv drogeKolumbija\nOvonedeljno izdanje emisije „It's the end of the world and I feel fine“ odaje počast svim ženama na svetu, osvrće se na trolove iz Pokreta za prava muškaraca, kao i na to kako razvaljuje banda Gulabi iz Indije čije pripadnice premlaćuju silovatelje sa ogromnim motkama. U muzičkoj pauzi, nastupa Bambu sa pesmom „The Queen is Dead“, dok je istaknuti gost emisije je novinarka Dawn Paley, koja govori o svojoj knjizi „Drug War Capitalism“.\nAnarhistička revolucijaRožavaKurdiKurdistanAnarhistički pokretAntiglobalistički pokret\nAnarhija u Rožavi: liberterska revolucija na Bliskom istoku\nOve nedelje Submedia posvećuje pažnju hrabrim muškarcima i ženama koji se bore protiv islamista I.D.I.S.-a koji odrubljuju glave, da bi stvorili libertersku komunu duž granice između Sirije, Iraka i Turske. Gost emisije je Kris Dikson (Chris Dixon), autor knjige "Drugačija politika" (Another Politics) koja se bavi antiautoritarnim organizovanjem na Kornjačinom ostrvu.\nOve nedelje se bavimo žestokim protestom urođeničkog naroda Mapuče u tzv. Čileu, beskompromisnim otporom meksičkih studenata Normalista, kurdskim oslobodilačkim pokretom koji je izbacio ISIS iz svoje oslobođene zone, razgovaramo sa Maude iz Tache D’Huile o zabrinjavajućoj praksi nafnih kompanija i slušamo MC Bambua.\nFerguson: Hronika pobune\nAshanti AlstonThe Stimulator\nOve nedelje Submedia donosi analizu dešavanja u Fergusonu (SAD), do kojih je došlo nakon što je policija ubila Majkla Brauna, crnca tinejdžera. Takođe, tu je i intervju sa bivšim Crnim panterom, Ašantijem Alstonom, koji govori o stanju crne "Amerike" ukidanju penilne moći i brzi za svoju raju u muthafuckin otporu.\nBrazilSvetsko prvenstvo u fudbaluSao PaoloCrni blokAnarhistički pokretBarselonaCan ViesZapatisti\nFIFA go home! Bitka protiv svetskog prvenstva u fudbalu u Brazilu\nOve nedelje „It’s the end of the World as We know it and I feel fine“ donosi pregled vesti iz muthafrackin otpora.\nPrvi majNerediRiot pornJeremy HammondAnarhisti u nevoljiZatvorPodrška\nThis week: 1. Worldwide May Day actions 2. Jeremy Hammond's May Day message 3. Against Me! Baby I'm and Anarchist Medley 4. ABC's of prisoner support


STEFANOVIĆ PROVOCIRA VUČIĆA, SNS PUCA PO ŠAVOVIMA: Pokreće tužbu protiv Marića! - Naša Borba\nNakon što je urednik televizije Hepi Milomir Marić izjavio da su oficiri primitivni ljudi, te da u vojsku idu najgluplji, oglasio se zvanično i ministar odbrane Nebojša Stefanović koji kaže da će Marić zbog svojih izjava odgovarati pred sudom.\nVučićev poslušnik Milomir Marić je u emisiji, između ostalog, izjavio i da „ko nije ni za šta ide u vojsku“, a na ovo je burno reagovao Vojni sindikat Srbije. SNS tabor će izgleda „zaratiti“ zbog ovoga, jer je sada tužbu najavio Stefanović.\n– Potpuno je jasno sa kakvim je prezirom Milomir Marić govorio kada je rekao „to su primitivni oficiri, najgluplji ljudi idu u vojsku“ i „ko nije ni za šta ide u vojsku“, a ti oficiri su baš i tih osamdesetih bili mnogi časni oficiri koji su dali svoje živote za Srbiju i odbranu srpskog naroda nekoliko godina kasnije – navodi se u izjavi Stefanovića na sajtu ministarstva.\nStefanović dalje navodi i da je „nečasno nazivati naše heroje primitivnim oficirima, najglupljim ljudima i reći da ko nije ni za šta ide u vojsku, a činjenica je da je Marić to baš tako rekao, baš ovim rečima“.\n– Nisam tražio da se Marić izvini meni za bilo šta, već sam stao u zaštitu vojnika i oficira koji žive za ovu zemlju. Odgovor koji mi je uputio Marić, posle tri dana, samo govori o nedostatku profesionalizma Milomira Marića, koji na televiziji sa nacionalnom frekvencijom ima ambiciju da bude tužilac i sudija. Ja nemam takvu ambiciju i uvek ću, kao čovek koji nije činio krivična dela, biti spreman da se odazovem na poziv svih državnih organa, kao što sam i do sada.\nSve laži koje u svojim emisijama, doduše nevešto, plasira Marić, moraće da dokaže pred sudom. Do tada, svaki put kada on, ili bilo ko drugi, pokuša da na bilo koji način ponizi Vojsku Srbije i sve njene ljude, boriću se za njih, ma ko bio s druge strane, jer su to časni, vredni i pošteni ljudi i patriote kojima se Srbija ponosi, koji su za otadžbinu davali i svoje živote, i neću dozvoliti da se kalja njihovo ime – zaključuje se u saopštenju Stefanovića.\nPrethodni tekstSRBA FILIPOVIĆ SE ZAGLAVIO U ČAJNOM KOLUTIĆU VUČIĆA: Dok sam ja bio u DS železnica nije postojala u Srbiji!\nSledeći tekstŠEŠELJ PORUČIO: Otvaranje rudnika u Srbiji je razvojna šansa!


Vučić: Pomoć za građane Kosova i Metohije – nezaposlenima 200, deci po 100 evra | Radio Kosovska Mitrovica\n26. February, 2021 13:55 |\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio da će posebnu finansijsku pomoć dobili svi građani koji žive na Kosmetu, i to nezaposleni po 200 evra, dok će svi zaposleni kao i svako dete dobiti po 100 evra.\n“Dogovor je sa Kancelarijom za KiM da posebnu finansijsku pomoć uputimo ne onima koji su prijavljeni, nego onima koji žive na KiM”, rekao je Aleksandar Vučić nakon sastanka sa političkim predstavnicima Srba sa Kosova i Metohije.\nTo, kako je rekao, znači da će petočlana porodica, u kojoj roditelji rade i imaju troje dece, dobiti 500 evra, a ako su roditelji nezaposleni 700 evra.\n“Time želimo da pomognemo posebno siromašnom delu stanovništvu na KiM”, rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić jetokom sastanka upoznao predstavnike Srba sa Kosova i Metohijesa situacijom pred dolazak specijalnog predstavnika EU za dijalog Miroslava Lajčaka, ali i najavio da će Srbija značajno novčano pomoći srpskom narodu na KiM i nastaviti da ulaže u važen projekte.\nOn je preneo da je predstavnike Srba sa KiM danas upoznao sa situacijom i pred dolazak Miroslava Lajčaka i nastavka razgovora u Brisleu.\n“Razgovarali smo kako to ide, sa kakvim problemima se suočavamo, o bezbednosnim problemima na KiM, ali i o konkretnim projektima”, rekao je Vučić posle sastanka sa Srbima u Kuršumliji.\n“Ako je 43.800 glasova bilo za Srpsku listu, a drugoplasirani, koji su pokušavali da unesu podelu u srpski narod, dobili 1.300 glasova, jasno je kakva je razlika i kolika je podrška Srpskoj listi i podrška jedinstvu i zajedništvu sa Srbijom”, poručio je Vučić.\nKako je rekao, i pored toga što su neki ulagali mnogo novca u nastojanjima da podele srpski narod, jer su albanski politički lideri želeli tu podelu – nisu uspeli.\n“A, radili su i preko Beograda, i preko nekih medija, ali nisu uspeli”, rekao je Vučić.


Zahvaljujući osnivanju Junior Achievement Montenegro, ove godine su crnogorski učenici dobili priliku da učestvuju na takmičenjima u organizaciji Johnson&Johnson, Junior Achievement Europe i INJAZ Al-Arab. U pitanju su dva velika takmičenja za srednjoškolke i srednjoškolce, od 15 do 18 godina, a to su:\n1. DigiEduHack EU: STEMEduHack - Jonson&Jonson: Product of the Future - Evropski hakaton na kojem je učestvovalo 10 timova srednjoškolaca.\n2. Global Innovation Challenge - Globalni hakaton na kojem je učestvovalo 10 timova srednjoškolki (isključivo), odabranih među prijavljenim školama tri svjetske regije: 1) Amerike: Sjeverna Amerika (NA) i Latinska Amerika (LATAM), 2) Evrope, Srednjeg Istoka i Sjeverne Afrike (EMEA) i 3) Azije i Pacifika(APAC).\nInicijativa ova dva takmičenja se fokusira na održivosti, inovacijama, preduzetništvu, digitalnim vještinama, a cilj je promocija STEM edukacije i karijernih mogućnosti, kao i pružanje novih i kreativnih rješenja za određeno pitanje iz širokog spektra zdravstvenih i drugih problema.\nOvogodišnji Global Innovation Challenge za temu je imao pronalaženje rješenja za poboljšanje zdravstvenih prilika u lokalnoj zajednici. Učesnici su trebali na transparentan, zanimljiv i konkretan način da identifikuju problem i izazove koji postoje u zajednici i pruže inovativno rješenje, koje ne postoji u posmatranoj zajednici. Djeca su prema propozicijama, rad predstavila kroz kraći video/prezentaciju, na engleskom jeziku.\nPobjednice Global Innovation Challenge-a za region EMEA i jedna od tri svjetske inovacije u području unaprijeđenja zdravstva su učenice naše škole Marija Vuksanović, III razred, OP Ekonomski tehničar/ka i Sara Drašković, II razred, OP Turistički tehničar/ka, s idejom „How to Prevent Viruses“, koja se bavi aktuelnim i veoma ozbiljnim problemom prevencije tinejdžerki od infekcije HPV virusom.\nDruga ideja iz naše škole, koja se visoko kotirala, ali nije ušla u prve tri EMEA lider inovacije je „Mommy Milk“, učenica iz IV razreda, OP Turistički tehničar/ka, a tim čine Anđela Ičević, Anđela Rovčanin, Aldijana Bajramović i Iva Orlandić. Djevojke su istakle problem nedostupnosti majčinog mlijeka za svu novorođenčad, kao glavnu zaštitu od bolesti, najprirodniju hranu i osnovu za zdrav emocionalni razvoj čovjeka.\nNaš pobjednički tim će imati jednosatni zoom-sastanak i mentorstvo istraživača kompanije Jonson&Jonson. Osim ove nagrade, kompanija J&J je obezbijedila i poklon paket sa proizvodima J&J i novčanu nagradu, kao i potvrdu o učestvovanju.\nPobjedničku video-prezentaciju možete pogledati u nastavku.\nCreated on 27 December 2021.


Odnosi Hrvatske i Srbije, uz neznatne oscilacije, na uzlaznoj su liniji od 1996. godine, izjavio je uoči današnje zvanične posete Zagrebu Predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica u prigodnom intervjuu hrvatskoj državnoj agenciji "Hina".\nPredsednik Vlade Hrvatske Ivo Sanader je u prigodnom intervjuu srpskoj državnoj agenciji "Tanjug" ocenio da će put prema Evropskoj uniji ubrzati rešavanje svih otvorenih pitanja između Hrvatske sa jedne i Srbije i Crne Gore sa druge strane.\nUoči posete je u Beogradu u utorak održan prvi sastanak Mešovite komisije za manjine.\n"Incidenti protiv pripadnika manjina nisu posledica politike vlada dveju zemalja", rečeno je tom prilikom.\nVlada Srbije je objavila da su u njenoj delegaciji koja putuje u Zagreb pored premijera još ministar za nauku i zaštitu životne sredine Aleksandar Popović, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Ivana Dulić-Marković, ministar privrede Predrag Bubalo i ministar za kapitalne investicije Velimir Ilić.