Elvako na putu oporavka: U poslu sa DHL-om vrijednom 80 miliona eura - Akta.ba\n03.09.2018. 10:18 / Izvor: Akta.ba\nKompanija Tehnički remont Bratunac širi posao nekadašnje fabrike "Elvako", koja je decenijama bila sinonim uspjeha semberske privrede.\nVećinski vlasnik Tehničkog remonta Bratunac Slaven Ristić naveo je da je već dogovoreno potpisivanje ugovora sa njemačkom kompanijom "DHL" vrijednog 80 miliona eura. Ugovorom će biti predviđena proizvodnja 6.000 kontejnera u narednih pet godina, a potpisivanje se očekuje u naredne dvije nedelje, saopšteno je na sajtu Opštine Bijeljina.\n"Ovaj posao je važan za regiju i za sve nas, jer zajedno šaljemo poruku klijentima i svim ljudima da smo odlučni u namjeri da sprovedemo u djelo ono što smo planirali, da zaposlimo ljude i zadržimo mlade u Bijeljini i Republici Srpskoj", naglasio je Ristić.\nUz inostrane partnere, "Elvako" su juče posjetili i predsjednik Republike Milorad Dodik i predstavnici Gradske uprave Grada Bijeljina.\n"U ime institucija Srpske podržavam projekte kompanija kao što je Tehnički remont Bratunac i poslovne ljude kao što je većinski vlasnik ove firme Slaven Ristić, koji šire proizvodnju i u Bijeljini ", poručio je predsjednik Dodik, dodajući da je potrebno je riješiti stečaj preduzeća„Elvako“, u čijim pogonima se odvija proizvodnja Tehničkog remonta Bratunac.\n"Ova fabrika je postojala dugi niz godina i zapošljavala veliki broj ljudi i imamo potrebu da ovaj nekadašnji gigant preraste u uspješnu novu kompaniju 'Elvako Metpro'. U narednom periodu ovoj firmi i njihovom menadžmentu biće potrebna pomoć svih nosilaca vlasti, na lokalnom, entitetskom i nivou BiH i očekujemo da ta podrška neće izostati", naveo je Pejčić, ističući da će bijeljinska Gradska uprava pružiti svu potrebnu podršku u okviru svojih nadležnosti i mogućnosti.


Vašington: Konferencija u Anapolisu bila podsticaj za uspostavljanje mira\n" hspace=2 src="/serbian/images/ap_israel_palestinians_annapolis_28nov07_eng_195.jpg" width=180 align=left vspace=2 border=0>Mnogi analitičari kažu da je ovonedeljna bliskoistočna mirovna konferencija pod pokroviteljstvom Sjedinjenih Država u Anapolisu u državi Merilend, bila podsticaj za uspostavljanje mira izmedju Izraela i Palestinaca, dok drugi sumnjaju da dve strane mogu da postignu brzi dogovor.\nBrojni stručnjaci se slažu da je skup u Anapolisu bio prvi važan pokušaj posle sedam godina da se izadje iz bezizlazne situacije u izraelsko-palestinskim pregovorima. Konferencija je dobila važnu medjunarodnu podršku i okupila Arape i Izraelce da zajednički rade na uspostavljanju palestinske države. Mnogi analitičari ukazuju da sastanak nije počeo od nule. Osnova konačnog izraelsko –palestinskog dogovora je već opšte poznata, otkako je 2003. predstavljena takozvana «Mapa mira» za Bliski istok. Nekoliko stručnjaka takodje ukazuje da su pregovori izraelskog premijera Ehuda Olmerta i palestinskog predsednika Mahmuda Abasa pre konferencije, doneli suštinske promene u odnosu na ono što su izraelski i palestinski lideri već dogovorili na mirovnoj konferenciji u Oslu 1993. Neki kažu da je to bilo moguće zahvaljujući njihovom međusobnom poverenju. Među tim analitičarima je i Dejvid Makovski, direktor Projekta bliskoistočnog mirovnog procesa u vašingtonskom Institutu za bliskoistočnu politiku.\n«Dobili ste dvojicu lidera koji prvi put u istoriji bliskoistočnog mirovnog procesa u stvari veruju da je onaj drugi iskren. To je važan element koji nije postojao još od 1990-tih. Uvek je postojala duboka sumnja u iskrenost onog drugog.»\nMakovski kaže da je još jedna važna tačka u Anapolisu bilo prisustvo glavnih arapskih zemalja kao što je Saudijska Arabija, koja nema doplomatske odnose sa Izraelom.\n«Ukoliko ovaj proces počne da uliva nadu, arapske zemlje treba da obezbede ekonomsku osnovu koja bi ga učinila uspešnim. Veoma je važno da arapske zemlje učine više i osiguraju napredovanje strana i pokažu da su i njima u interesu mir i koegzistencija Izraelaca i Palestinaca.»\nMedjutim, mnogi analitičari upozoravaju da na konferenciji nisu utvrdjene mere ili rokovi za rešavanje glavnih spornih pitanja, kao što su konačne granice, povratak izbeglica i status Jerusalima. Oni takodje izražavaju sumnju da premijer Olmert i predsednik Abas imaju dovoljnu političku moć da prihvate ustupke koji bi mogli da obezbede dalje pregovore. Stručnjak za Bliski istok Henri Sigmen, predsednik Američko-bliskoistočnog mirovnog projekta u Njujorku, kaže da za dvodržavno rešenje ističe vreme.\n«Samo je pitanje sasvim kratkog vremenskog razdoblja pre nego što arapska populacija postane većinska u istorijskoj Palestini. U tom trenutku, Palestinci bi mogli da odustanu od želje da naprave svoju državu i objave da će da prihvate navaljivanje Izraela da kontroliše celu Palestinu, ali će da insistiraju na pravu na državljanstvo u toj zemlji. To bi stvorilo potpuno drugačiji splet okolnosti».\nMnogi stručnjaci se saglašavaju da su ulozi veliki, uključujući i politikologa Dejvida Makovskog, koji zapaža da se mnogi američki zvaničnici, uključujući državnog sekretara Kondolizu Rajs, pitaju koliko su Izraelci i Palestinci ozlojeđeni jedni na druge.\n«Državni sekretar Kondoliza Rajs strahuje od pretvaranja ovog konflikta iz nacionalnog, koji je teško rešiv, u verski - koji je nerešiv. Ako se ovaj sukob Palestinaca i Izraelaca pretvori u sukob Jevreja i muslimana, to će biti sasvim nova priča. U ovom trenutku, umerenjaci su u ofanzivi, a ekstremisti u defanzivi, ali ako se u narednih 12 meseci ne bude pazilo, gotovo je sigurno da će situacija da se preokrene.»\nIzrael i Palestinci su u Anapolisu pristali da odmah pokrenu bliskoistočne mirovne razgovore i pokušaju da postignu konačni dogovor do kraja 2008. Ali mnogi analitičari upozoravaju da će tek ono što sledi pokazati da li je ovaj skup bio drugačiji i da li će dovesti do promena u izraelsko-palestinskim odnosima.


Nije bilo slučajeva zloupotrebe, matične ćelije čuvaju se oko 20 godina :: Društvo\nMinistarstvo zdravlja predstavništvu u Podgorici izda oko 80 saglasnosti na godišnjem nivou za uzimanje matičnih ćelija iz pupčane vrpce novorođenčeta, kazali su za Pobjedu iz ove ustanove.\nPostupak čuvanja matičnih ćelija, između ostalog, regulisan je Zakonom o uzimanju i presađivanju ljudskih tkiva i ćelija u svrhu liječenja, koji je donešen u septembru 2015.\nZakonom se propisuju standardi kvaliteta i bezbjednosti tkiva i ćelija koje su namijenjene za korišćenje kod ljudi u postupcima dobijanja, davanja, uzimanja, testiranja, obrade, očuvanja, skladištenja, distribucije, presađivanja, uvoza, izvoza i razmjene tkiva i ćelija, kao i za industrijsku izradu proizvoda dobijenih od tkiva i ćelija, u cilju obezbjeđivanja zaštite zdravlja ljudi.\nIz Ministarstva ističu da u Crnoj Gori ne postoji biobanka za čuvanje i skladištenje tkiva i ćelija, ali da je osnovano predstavništvo “Bio Save”, koje je, kako su naveli, dobilo odobrenje Ministarstva da može biti posrednik u procesu čuvanja i distribucije matičnih ćelija prema biobankama sa kojima ono zaključi ugovor u eurozoni ili drugim državama.\n“Nakon zaključivanja ugovora Ministarstvo zdravlja izdaje saglasnost predstavništvu za posredovanje u uvozu i izvozu matičnih ćelija, cijeneći uslove strana ugovornica u dijelu koje su u skladu sa zakonodavstvom Crne Gore iz ove oblasti”, kazali su iz ovog resora.\nMatične ćelije iz pupčanika vrpce iz krvi novorođene bebe, kako pojašnjavaju, uzimaju se u Kliničkom centru Crne Gore ili opštoj bolnici na odjeljenjima ginekologije i akušerstva odmah nakon porođaja.\n“Postupak se sprovodi u skladu sa Zakonom, na lični zahtjev bračnog para koji očekuje bebu ili porodilje koji se dostavlja predstavništvu u Podgorici i sa neophodnom dokumentacijom u originalu ili ovjerenu kod suda ili notara, dostavlja Ministarstvu na saglasnost. Postupak davanja i presađivanja tkiva i ćelija se vrši primjenom načela: pristanka, odnosno saglasnosti davaoca i primaoca, davanja u cilju liječenja, nekomercijalnog davanja i anonimnosti davaoca i primaoca”, navode iz Ministarstva.\nNačelnica Direkcije za farmaciju, biomedicinu i transplantaciju Senka Klikovac ističe da su građani od početka informisani o procesu uzimanja matičnih ćelija iz pupčanika, ali i da sve dodatne željene informacije i eventualnu preporuku o procesu mogu dobiti od zdravstvenih radnika.\n“Zdravstveno osoblje u javnim zdravstvenim ustanovama u kojima se uzimaju matične ćelije iz pupčane vrpce novorođenčeta u potpunosti je edukovano i za period od početka primjene navedenog zakona nije došlo do bilo kakvih nedoumica ili spora u samom postupku i procesu uzimanja matičnih ćelija”, navela je Klikovac.\nZaokruživanjem normativnog okvira iz oblasti biomedicine, ističe ona, Crna Gora je uključena i u ovu oblast na nivou zemalja kako eurozone, tako i drugih zemalja, tako da je “pacijentima u Crnoj Gori, kao i drugim zemljama obezbijeđena mogućnost čuvanja matičnih ćelija u svrhu liječenja, koje ne mogu služiti u komercijalne svrhe, niti doći do zloupotrebe”.\n“U dosadašnjoj praksi nije bilo prigovora, pritužbi ili žalbi da je došlo zloupotrebe, odnosno do komercionalizacije matičnih ćelija”, kazala je Klikovac.\nOna je na pitanje šta su najnoviji trendovi u ovoj oblasti i u kojoj mjeri su neki od njih primjenljivi kod nas, odgovorila da su u Crnoj Gori primjenljivi trendovi koji su definisani nacionalnim normativnim okvirom.\nMatične ćelije čuvaju se oko 20 godina\nNačelnica Direkcije za farmaciju, biomedicinu i transplantaciju Senka Klikovac pojašnjava da se orijenticiono matične ćelije čuvaju oko 20 godina.\n“To je i period za koji se mogu iskoristiti za potrebe liječenja”, navodi Klikovac.\nMinistarstvo ne propisuje cjenovnik za uvoz i izvoz matičnih ćelija\nIz Ministarstva zdravlja preciziraju da Ministarstvo ne propisuje cjenovnik za uvoz i izvoz matičnih ćelija, već da predstavništvo definiše i dogovara cijenu.\n“Izvoz i uvoz sa odgovarajućom biobankom ugovara predstavništvo, svakako sa odgovarajućom cijenom usluga, koja je sastavni dio sporazuma predstavništva u Crnoj Gori i biobanke sa kojom je zaključen ugovor”, kazali su iz Ministarstva.


Čelinac: Uručena priznanja zaslužnim pojedincima i kolektivima\n25.07.2013 23:05 | Agencije\nČelinac - U Kulturnom centru u Čelincu večeras je povodom Dana i slave ove opštine, Sabora svetog arhangela Gavrila, održana Svečana akademija na kojoj su uručena priznanja zaslužnim pojedincima i kolektivima.\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević, koji je pozdravio domaćine i goste u ime Vlade Republike Srpske, pohvalio je opštinsko rukovodstvo, ističući da ono ovu lokalnu zajednicu vodi u dobrom pravcu, praveći od nje mjesto za dobar život građana.\nNačelnik opštine Čelinac Momčilo Zeljković istakao je da je, uprkos dugogodišnjoj ekonomskoj krizi, i tokom protekle godine zabilježen napredak u poboljšanju uslova života građana ovog kraja.\nOn je obećao da će razvoj opštine Čelinac biti nastavljen i u narednom periodu.\nKao najznačajniji projekat Zeljković je najavio regulaciju 1,7 kilometara vodotoka rijeke Vrbanje, u šta će republičke institucije uložiti više od 2,5 miliona maraka, a radovi bi trebalo da počnu sredinom avgusta.\nOn je istakao da će taj projekat umanjiti štete od narednih poplava.\nZa pruženi doprinos privrednom i društvenom razvoju ovog kraja Zlatna plaketa opštine dodijeljena je “Vinariji Jungić”, Srebrna plaketa Lovačkom udruženju “Fazan”, a Bronzana plaketa preduzeću Građa “Torineks”.\nZahvalnice Skupštine opštine biće dodijeljene UNICEF-u BiH, poljoprivredniku Đuri Boriću, Građevinskom inženjeru Nedeljku Gajiću i predsjedniku Udruženja sportskih ribolovaca Zoranu Kokanu.\nNačelnik opštine dodijelio je zahvalnice preduzećima “Delfin–trgotrans” i “Madra”, a predsjednik Skupštine opštine Vidosav Kičić zahvalnice je dodijelio novinaru Slaviši Sabljiću i doktoru Mladenu Radonjiću.\nU ime dobitnika priznanja zahvalio se Željko Jungić, osnivač “Vinarije Jungić”, koji je istakao da priznanja dobitnike obavezuju da još odgovornije djeluju u svojoj zajednici.\n“Mi u „Vinariji Jungić“ radićemo na poboljšanju kvaliteta naših vina, proširenju vinograda, ali i pružanju stručne pomoći drugim čelinačkim vinogradarima da učvrstimo Čelinac na vinskoj mapi”, naglasio je Jungić.\nNovčani dio priznanja “Vinarija Jungić” i Građa “Torineks” usmjerile su u humanitarne svrhe.\nSvečanoj akademiji prisustvovali su i ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija, ministar zdravlja i socijalne zaštite Slobodan Stanić više načelnika okolnih opština, kao i predstavnici Čelincu bratskih opština iz Srbije Trstenik i Majdanpek.\nSlavski kolač i žito osveštalo je više sveštenika u restoranu “Evropa”.\nSlavske svečanosti u Čelincu nastaviće se i sutra osveštanjem spomen-kapele koja je centralno spomen-obilježje poginulim borcima i otvaranjem Drugog sajma privrede.


OBEZBEĐENO 100 MILIONA EVRA: Počinje obnova kliničkih centara u Beogradu! • HAPPYTV.RS\nOBEZBEĐENO 100 MILIONA EVRA: Počinje obnova kliničkih centara u Beogradu!\nObezbeđeno blizu 100 miliona evra, od čega 70 miliona iz kredita Razvojne banke Saveta Evrope, a ostatak od Evropske investicione banke\nPrivode se kraju pripreme za rekonstrukciju sedam kliničko-bolničkih centara. Potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović je predsednica Koordinacionog tela koje se bavi ovim poslom za koji je obezbeđeno blizu 100 miliona evra, od čega 70 miliona iz kredita Razvojne banke Saveta Evrope, a ostatak od Evropske investicione banke.\nMinistarstvo građevinarstva obezbedilo je 260 miliona dinara za izradu projektno-tehničke dokumentacije za svih sedam ustanova i potpisalo ugovor sa Saobraćajnim institutom CIP, što je preduslov za realizaciju projekata.\nRadovi na Univerzitetskoj dečjoj klinici „Tiršova“, KBC „Dragiša Mišović“, Urgentnom centru, Klinici za neurohirurgiju KCS, Klinici za ginekologiju i akušerstvo KCS i KBC Zemun počinju u septembru i predviđeno je da budu okončani 2018. godine, dok će na Institutu za kardiovaskularne bolesti „Dedinje“ početi u novembru i biće završeni 2019.


Održana promocija javnog poziva za dodjelu koncesije za istraživanje i eksploataciju nafte i plina na području FBiH u Londonu\nPredstavljanje prostora FBiH za istraživanje nafte i plina na Central-Eastern Europe and Caspian Scout Group Meeting\nU Ankari u Turskoj održan je 52. zajednički sastanak iz oblasti nafte i plina zemalja Centralno-istočne Evrope i Kaspijske regije (Central-Eastern Europe abd Caspian Scout Group Meeting) u periodu od 3. - 5. oktobra 2019.godine.\nOdržana prva promocija javnog poziva za dodjelu koncesije za istraživanje i eksploataciju nafte i plina na području Federacije Bosne i Hercegovine\nDanas je u prostorijama Privredne komore Federacije Bosne i Hercegovine održana prva promocija na kojoj je prezentiran potencijal blokova za koje se raspisuje koncesija, kao i zakonski i fiskalni uslovi. Promocija je organizovana u organizaciji Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije (FMERI), Federalnog zavoda za geologiju i konsultantske kompanije IHS Global Ltd iz Londona uz podršku Privredne komore Federacije Bosne i Hercegovine.\nVlada Federacije BiH objavit će u oktobru međunarodni javni poziv za dodjelu koncesije za istraživanje i eksploataciju nafte i plina u Federaciji BiH. Da bi šira javnost bila upoznata s ovim projektom od velikog značaja, raspisivanju poziva će prethoditi promocije na kojima će biti prezentiran potencijal blokova za koje se raspisuje koncesija kao i zakonski i fiskalni uslovi.\nMinistar Džindić: Napraviti plan reorganizacije rudnika za 60 dana\nFederalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić danas je u sjedištu Vlade FBiH u Sarajevu održao sastanak s predstavnicima sindikata rudnika Federacije BiH i generalnim direktorom Elektroprivrede BiH Bajazitom Jašarevićem na kome je istaknuto da rudnici koji posluju u sastavu Koncerna Elektroprivrede BiH trebaju u roku od 60 dana napraviti transparentan plan reorganizacije.


Zbog koronavirusa Industrijska proizvodnja u Republici Srpskoj u devet mjeseci bilježi pad od 9,2 posto u odnosu na isti period prošle godine. Do kraja godine, gubici realnog sektora mogli bi premašiti milijardu KM. Ove brojke direktna su posljedica pandemije koronavirusa, koja je uticala na smanjenu aktivnost u gotovo svim granama privrede.\nU banjalučkoj fabrici obuće „Bema“, u kojoj radi 1.200 radnika, kažu da će godinu završiti u minusu od nekoliko miliona maraka. Dodaju da zbog pogoršane epidemiološke situacije u Evropi imaju problem sa nabavkom repromaterijala i da pojedini kupci otkazuju narudžbe. Naredne mjesece dočekuju sa zebnjom.\n“Jako sam zabrinut. Ja mislim da će ovo biti bez neke debele refe, bez neke debele crte, da organi rade svoj posao, haos”, kaže tehnički direktor “Beme” Marinko Umićević.\nPad proizvodnje izuzev IT sektora i proizvodnje papira i papirne konfekcije zabilježen je u svim privrednim granama.\n“Najveći pad imamo u prerađivačkoj industriji, 14,5 posto. I u rudarstvu je takođe evidentan pad ove godine kao i u oblasti energetike”, ističe predsjednik Privredne komore Banjaluka Goran Račić.\nIako je epidemiološka situacija sve složenija na novi lock-down se i ne pomišlja. Privreda to ne bi preživjela.\n“Svaki sljedeći, bilo kakav, udarac bi bio izuzetno teško savladiv za ovako, uslovno rečeno, krhku privredu RS”, naglašava Pero Ćorić, direktor Privredne komore RS.\nPoslovna zajednica jedini spas vidi u Vladi RS od koje se ponovo očekuje pomoć kao i prilikom prvog talasa pandemije kada je u privredu ubrizgano oko 150 miliona maraka.\n“Ono što je sigurno, jeste da ćemo zajednički tražiti rješenja za sve buduće probleme koji mogu nastati kao posljedica pandemije”, ističe ministar privrede i preduzetništva RS Vjekoslav Petričević.\nNajveći pad prihoda od čak 90 odsto imali su ugostitelji, hotelijeri i sektor turizma koji će novim mjerama ograničenja rada zbog pogoršane epidemiološke situacije biti dodatno pogođeni i koji neće preživjeti novi nalet korone ukoliko im se pod hitno ne pomogne.\nTags\t#koronavirus\t#privreda\t#RS\nPrezentacija studije "Analiza potrebnih vještina za softversku industriju"


Na Kosovu je održan dvodnevni seminar o kibernetičkoj bezbednosti - Vesti - Ministarstvo Ekonomije i Životne Sredine\nPriština, 21.11.2019 – Ministarstvo ekonomskog razvoja (MER) u saradnji sa Svetskom bankom na Kosovu, Korejskom agencijom za internet i bezbednost (KISA), Globalnim centrom za razvoj kibernetičke bezbednosti (GCCD), finansirano od strane Korea – World Bank Group Partnership Facility (KWPF), organizovali su dvodnevni seminar o kibernetičkoj bezbednosti na temu „Politika i okvir nacionalne kibernetičke bezbednosti“.\nOvaj seminar je deo procesa ponovne procene Modela zrelosti kibernetičke bezbednosti (CMM) koji je održan od 16. do 18. jula 2019. godine.\nEksperti iz KISA su elaborirali na veoma jasan način različite aspekte incidenata u kibernetičkom prostoru, počev od preventivnih mera, analiza, procena, aktivnosti koje treba preduzeti, do nivoa međunarodne komunikacije i saradnje o pitanjima kibernetičke bezbednosti.\nPristup kibernetičkoj bezbednosti je obrađen u nekoliko dimenzija, kao što su: politike i strategije, kibernetičko društvo i kultura, edukacija i obuka, zakonski i regulatorni okvir, kao i tehnologije i standardi.\nGeneralno, prezentacije su bile veoma informativne i korisne za aktere iz naše zemlje koji su imali priliku da slušaju od eksperata sa velikim iskustvom u ovoj oblasti, o opasnostima i napadima sa kojima se suočavala Koreja, kao i o sadašnjem pristupu prema potencijalu u porastu kibernetičkih napada. Prilično razvijena „kritična“ infrastruktura kojom raspolaže Republika Koreja, i brzi razvoj ICT-a u ovoj zemlji, čini je dobrim primerom za učenje.\nPredstavnici MER-a su na seminaru takođe predstavili stanje u zemlji u pogledu kibernetičke bezbednosti, gledano iz pravnog, regulatornog i praktičnog ugla, gde je naglašeno da se Kosovo treba ozbiljno baviti pitanjima kibernetičke bezbednosti, učeći od najboljih globalnih iskustava za pripremanje održivog pravnog osnova i primenjujući odgovarajuće regulativne mere za kosovski kontekst.\nMinistarstvo ekonomskog razvoja smatra da donošenje novih praksi i iskustava na Kosovu, je od posebnog značaja za podizanje kapaciteta i jačanje kibernetičke bezbednosti. Stoga, verujemo da događaji kao ovaj seminar mogu otvoriti nove mogućnosti za poboljšanja i nove politike o kibernetičkoj bezbednosti. Na kraju, obe strane su se složile da i dalje nastavljaju i prodube saradnju koja je od zajedničkog interesa.\nKISA je između ostalog poznata i po njenim aktivnostima kao što su: reagovanje na kibernetičke incidente, zaštita ličnih podataka, promovisanje industrije zaštite informacija i Internet infrastruktura.\nOdržava se prvi sastanak Radne grupe za studiju izvodljivosti o jezeru Gazivode\nIzvršava se novčana pomoć za Trepču


Djordjević: Planiramo obnovu memorijala posvećenih palim ruskim borcima u Srbiji\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Djordjević danas je u razgovoru sa zamenikom ministra odbrane Rusije Dimitrijem Bulgakovim kazao da je u narednom periodu planirana obnova i rekonstrukcija nekih ratnih memorijala posvećenih poginulim ruskim borcima na teritoriji Srbije, medju kojima je Groblje oslobodilaca Beograda.\n„Groblje oslobodilaca Beograda je prvo u planu. Na tom mestu su sahranjeni borci Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije i borci Crvene armije. Ovo groblje je od velikog istorijskog i kulturnog značaja za oba naroda, čuva sećanje i pokazuje bratsku ljubav dva naroda koji su se uvek borili na istoj strani“, kazao je Djordjević, a prenelo Ministarstvo za rad.\nOn je kazao da Srbija i Rusija imaju dobru saradnju u oblasti odbrane koja odražava strateško partnerstvo i da je zaštita vojnih memorijala na teritoriji Srbije pod ingerencijom Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna na čijem je čelu.\n„Sporazum o statusu vojnih memorijala predstavlja primer očuvanja i unapredjenja tradicionalno dobrih Srbije i Ruske Federacije. Nastojaćemo da vodimo računa o memorijalima podignutim u čast heroja koji su dali živote za slobodu i nezavisnost naših naroda“, kazao je Djordjević.\nDjordjević je kazao da će Srbija ove godine imati niz manifestacija, značajnih godišnjica, posebno kada je reč o obeležavanju 100. godina od početka Prvog svetskog.\nZamenik ministra odbrane Rusije general Bulgakov rekao je da je svaki susret sa predstavnicima državnog vrha Srbije pokazatelj dobrih istorijskih odnosa i očuvanje tradicije.\n„Naše dve zemlje imaju zajedničke interese, jačanje saradnje u mnogim oblastima, a posebno u očuvanju sećanja na tradiciju i istorijsko savezništvo, koje se i danas odslikava u vojnoj i vojno tehničkoj saradnji. Moskva u zvaničnom Beogradu vidi iskrenog partnera koji se zalaže za osnovne principe medjunarodne bezbednosti i prava, kao i ključnog faktora mira i stabilnosti na Zapadnom Balkanu“, kazao je Bulgakov.


Za zapošljavanje 4.288 lica u realni sektor 15 miliona KM | Trebinje Live\nZa zapošljavanje 4.288 lica u realni sektor 15 miliona KM\nDirektor Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske Miroslav Vujičić izjavio je danas u Banjaluci da će u ovoj godini biti sprovedeno sedam projekata kojima je planirano zapošljavanje 4.288 lica u realnom sektoru, za šta će biti izdvojeno 15 miliona KM.\nVujičić je istakao da su uvedena tri nova projekta, dok će neki biti ponovljeni.\n"Jedan od važnijih jeste program podrške zapošljavanju u privredi putem isplate podsticaja u visini uplaćenih poreza i doprinosa, za šta će biti izdvojeno pet miliona KM. Plan je da za 1.800 lica izmirimo doprinose u realnom sektoru", rekao je novinarima Vujičić u pauzi sjednice Vlade Srpske koja je usvojila izvještaj o realizaciji Akcionog plana zapošljavanja u 2017. godini i Akcioni plan zapošljavanja u Republici Srpskoj u ovoj godini.\nOn je naglasio će biti realizovan program podrške zapošljavanja i samozapošljavanja djece poginulih boraca i ratnih vojnih invalida za šta će biti izdvojen milion KM.\n"Biće realizovan i projekat podrške zapošljavanju i samozapoljšavanju posebnih ciljnih grupa za šta je izdvojeno pola miliona KM. Imamo i projekat programa zapoljšavanja izbjeglih i raseljenih lica i povratnika, zatim projekat podrške zapoljšavanju mladih sa visokom stručnom spremom, projekat zapošljavanja Roma i projekat obuke, prekvalifikacije i dokvalifikacije", naveo je Vujičić.\nOn je rekao da će sredstva obezbijediti Vlada Srpske i Zavod za zapošljavnje, te da su akcionim planovima definisana dva strateška cilja – povećanje zaposlenosti i ekonomske aktivnosti stanovništva, te kreiranje novih i održavanje postojećih radnih mjesta.\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Milenko Savanović podsjetio je da je sprovođenjem akcionih planova za zapošljavanje u Srpskoj od 2011. do 2018. godine zaposleno 22.488 lica, za šta je utrošeno 86 miliona KM.\n"Naš cilj jeste povećanje zaposlenosti, a samim tim i poboljšanje ekonomske situacije. Želimo zadržati postojeća radna mjesta i otvoriti nova, što radimo sprovođenjem određenih mjera", rekao je Savanović.\nOn je napomenuo da je uvedena i mjera podrške razvoju realnog sektora prilikom zapoljšavanja za šta se BiH zadužila u Svjetskoj banci za 50 miliona evra, od čega 20 miliona pripada Srpskoj.\nSavanović je naveo da je za zapošljavanje pripravnika utrošeno više od 39 miliona KM, a u pripravničkom stažu je bilo 6.331 lice, te da se ozbiljno razmišlja o smanjenju doprinosa u Srpskoj, što bi moglo biti 2020. godine.\nGovoreći o potpisivanju memoranduma sa Boračkom organizacijom Republike Srpske, Savanović je najavio da će naredne sedmice biti održan sastanak na kome će biti riječi o potpisivanju ovog dokumenta.\n"Moramo vidjeti kakvi su njihovi zahtjevi i koliko su realni. U svakom slučaju jedan od prioritetnih zadataka biće rješavanje problema sa kojima se suočava 3.500 boraca koji nemaju 15 godina uplaćenog osiguranja, a imaju više od 65 godina", rekao je Savanović.\nKomentarišući situaciju u Fabrici duvana Banjaluka, Savanović je naveo da je interes Vlade Srpske zaštita radnika i da će danas u nastavku sjednice Vlade biti razmatrana informacija o ovoj fabrici.\nTAGOVI: Drustvo Vlada Republike Srpske


Društvo sudija Srbije Archives - KRIK\nDruštvo sudija Srbije: Izraditi nove predloge izmena Ustava u oblasti pravosuđa\nNeophodno je da se sastavi nova radna grupa i izrade novi predlozi izmena Ustava u oblasti pravosuđa jer je postojeće nemoguće uskladiti sa preporukama Venecijanske komisije, zaključak je konferencije za novinare Društva sudija Srbije. Piše: Bojana Pavlović Predsednica Društva sudija Srbije Dragana Boljević istakla je da je Venecijanska komisija u […]\nU juče objavljenom mišljenju o predloženim izmenama Ustava u oblasti pravosuđa Venecijanska komisija navela je da postoji šest problema koje treba rešiti. I ministarstvo i predstavnici strukovnih udruženja izjavili su da su zadovoljni mišljenjem komisije, tumačeći ga, međutim, na različite načine. Piše: Milica Vojinović Iako je nalaze Venecijanske komisije javnost […]\nVSS: Komentari funkcionera SNS-a napad na celokupno pravosuđe\nVisoki savet sudstva (VSS) osudio je reagovanje funkcionera Srpske napredne stranke na prvostepenu presudu sudije Biljane Mraović kojom je oslobodila gradonačelnika Šapca. Piše: Milica Vojinović U saopštenju VSS navodi da izjave funkcionera SNS-a o prvostepenoj presudi gradonačelniku Šapca predstavljaju direktan napad na sudiju Biljanu Mraović, kao i na sudije koje […]\n05 juna, 2018\nDruštvo sudija Srbije zahteva da VSS reaguje na pretnje sudijama\nDruštvo sudija Srbije zahteva da Visoki savet sudstva (VSS) reaguje povodom komentara predstavnika šabačkog odbora Srpske napredne stranke na presudu sudije Biljane Mraović navodeći da se ovakvim ponašanjem zvaničnika vladajuće partije ugrožava nezavisnost i nepristrasnost sudstva. Piše: Bojana Jovanović „Ovakvim ponašanjem zvaničnika vladajuće političke stranke sistemski se omalovažavaju predstavnici sudske vlasti, […]\nIzvršna vlast smatra da bi trebalo da kontroliše sudsku, rekla je danas Dragana Boljević, predsednica Društva sudija Srbije (DSS), na konferenciji „Ka bržem i jačem pravosuđu za građane, kroz bolji Ustav“. Tema konferencije bili su predloženi ustavni amandmani u oblasti pravosuđa koji su već mesecima predmet kritike strukovnih udruženja. Piše: […]\nDruštvo sudija o promenama ustava: Sila sahranjuje pravo\nUmesto da ojača nezavisnost i depolitizuje pravosuđe Nacrt ustavnih amandmana sadrži rešenja kojima se pravosuđe izlaže još većoj kontroli politike, saopštilo je danas Društvo sudija Srbije. Ovo strukovno udruženje dostavilo je Venecijanskoj komisiji mišljenje u vezi sa izmenama Ustava u oblasti pravosuđa koje je predložilo Ministarstvo pravde u aprilu ove godine. […]\nDruštvo sudija: Predsednik suda nije ovlašćen da ocenjuje rad sudije Trešnjeva\nDruštvo sudija Srbije saopštilo je da predsednik Višeg suda u Beogradu Aleksandar Stepanović nema zakonska ovlašćenja da ocenjenjuje stručnost i osposobljenost sudije Aleksandra Trešnjeva, već da to može samo komisija Visokog saveta sudstva. Reakcija je usledila nakon što je predsednik suda svoju odluku da premesti Trešnjeva obrazložio tvrdeći da nije […]


Isplata stete ne sme da bude ugrozena :: UOS\nphonelink_ring 011 2927 900\tlocation_on Trešnjinog cveta 1g+11150 Beograd, Srbija\nIsplata štete ne sme da bude ugrožena\nSrbija bi trebalo da dobije novi Zakon o obaveznim osiguranjima. Donošenje nove regulative koja bi bila usklađena sa evropskim standardima je neophodno i tu su saglasni i osiguravači i NBS i Ministarstvo finansija. Zbog toga je formirana zajednička Radna grupa, u čijem su sastavi i druge relevantne državne institucije, koja priprema novi zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju.\nMi iz Udruženja osiguravača Srbije, koje u Radnoj grupi zastupa interese osiguravajućih društava, smatramo da bi novi Zakon trebalo da reguliše i odnos osiguravača i svih spoljnih kanala prodaje polisa od autoodgovornosti, kao i tehničkih pregleda.\nNe treba zaboraviti da je maksimalna dozvoljena provizija od 5% za prodaju polisa AO definisana još Zakonom o obaveznom osiguranju u saobraćaju iz 2009. godine i da osiguravači poštuju zakonsku odredbu.\nIznos od maksimalnih 5% na ime provizije je propisan da bi ostalo dovoljno novca za isplatu šteta. Suština polise osiguranja od AO je isplata štete trećim oštećenim licima i ničiji interes to ne sme da dovede u pitanje. To je inače jedina polisa koja je obavezna na našem tržištu, koju građani - vlasnici automobila, moraju da kupe.\nPored provizije, osiguravajuća društva su plaćala i druge vrste troškova, čija je korekcija izvršena stupanjem na snagu Pravilnika o tehničkim pregledima, jula ove godine. Jedna od glavnih ideja novog Pravilnika, koji je usvojio MUP, je da tehnički pregledi žive isključivo od svoje osnovne delatnosti - tehničke kontrole vozila koja učestvuju u saobraćaju, tj. od svog rada. Drugim rečima, od osiguravača mogu da dobiju samo zakonom predviđenu proviziju.\nSmatramo da su nova pravila dobra i da pozitivno utiču na bezbednost u saobraćaju. Sada će tehnički pregled morati da prođu i vozila koja na takvom pregledu nikada nisu bila, a interes osiguravača je manje saobraćajnih nezgoda usled neispravnih vozila, što će se novim Pravilnikom o radu tehničkih pregleda sigurno smanjiti.\nRad tehničkih pregleda nije u nadležnosti Udruženja osiguravača, osiguravajućih društava, niti Narodne banke, a polisu je moguće kupiti i direktno od osiguravača ili zastupnika. Svesni smo činjenice da trenutna cena tehničkog pregleda, po kojoj najveći broj tehničkih pregleda i radi, nije adekvatna. Ipak, potreban je zajednički, partnerski stav osiguravajućih društava, vlasnika tehničkih pregleda i agencija za posredovanje u osiguranju. Na tome ćemo posebno insistirati u okviru Radne grupe za izmenu Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju, čije upućivanje na javnu raspravu očekuju u kratkom rokku.\nNavodi da je polisa osiguranja od AO prethodni put poskupela kako bi bila obezbeđena sredstva za plaćanje provizije tehničkim pregledima u iznosu od čak 25% nisu tačni. To je suprotno članu 45. Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju koji je definisao tih 5 procenata. Nije tačno ni da je polisa poskupela 2014. godine zbog šteta od poplava koje su te godine pogodile Srbiju. Tako nešto ne bi dozvolila ni Narodna banka, kao regulator tržišta koji redovno kontroliše rad društava za osiguranje i ukazuje na probleme.\nOvim putem podsećamo javnost da je cena polisa 2014. godine povećana prvi put posle 6 godina, s tim da je u međuvremenu kurs promenjen sa oko 80 dinara na 115 dinara za evro, što je uslovilo i rast troškova života i poslovanja. Pored toga, cena polise je promenjena i zbog novih limita za obeštećenje koji su te godine sa 100.000 dolara povećani na milion evra za nematerijalne i 200.000 evra za materijalne štete. Očekivana je bila i povećana isplata šteta po osnovu završenih stečajnih postupaka nad društvima za osiguranje koja su ostala bez dozvole za rad. To znači da su građani, oštećeni pre 15-ak godina, konačno mogli da naplate štetu, a sredstva za to se obezbeđuju iz postojećih polisa, jer nije u redu da društva za osiguranje koja početkom 2000.-tih nisu ni poslovala na srpskom tržištu, isplaćuju te štete.\nInače, analize iz 2012. godine koje su uradili Institut za aktuarstvo i Udruženje aktuara pokazale su da bi cena polise u tom trenutku trebalo da se koriguje za 92,63 odsto. Tada se od toga odustalo u dogovoru sa Narodnom bankom Srbije, koja svoju ulogu regulatora tržišta sprovodi najkvalitetnije u regionu, zbog teške ekonomske situacije. Međutim, 2014. polise su poskupele zbog izmenjenih okolnosti na tržištu koje su mogle da ugroze poslovanje osiguravača i isplatu šteta.\nI pored tog poskupljenja, cena polise osiguranja od autoodgovornosti za reperno vozilo u Srbiji je i dalje najjeftinija u regionu. Kod nas košta 87 evra, u Crnoj Gori 110, Bosni i Hercegovini oko 100, u Hrvatskoj uz sve popuste oko 150 evra, a u Sloveniji od 230-250 evra.\n© 2011 - 2019 UOS • Sva prava zadržana.\t• Website by Invictus media


Česi danas popodne i u subotu pre podne biraju nove regionalne vlasti i trećinu Senata na dopunskim izborima za gornji dom parlamenta u senci straha od izbeglica i muslimanskih imigranata kojih u zemlji nema.\nNa jednog izbeglicu dolazi čak 8,6 kandidata iz brojnih antimuslimanskih i antiizbegličkih stranaka i pokreta.\nNa izborima po proporcionalnom sistemu u svim regionima osim u Pragu koji ima poseban status za 675 odborničkih mesta konkuriše 11.820 kandidata, dok se dopunski izbori za Senat održavaju po većinskom izbornom sistemu na trećini teritorije i Česi svojih 27 novih senatora biraju izmedju 233 kandidata.\nPrema poslednjim anketama raspoloženja birača najveću šansu za pobedu na regionalnim izborima ima Alijansa nezadovoljnih gradjana vicepremijera i ministra finansija, drugog najbogatijeg Čeha Andreja Babiša kojoj agencija Medijan pripisuje pobedu u devet od 13 regiona u kojima se održavaju izbori.\nU vladi socijaldemokratskog premijera Bohuslava Sobotke Babiš, inače imigrant iz Slovačke zastupa najooštriji stav prema izbeglicama i imigrantima i po svom odbijanju muslimana bliži se predsedniku Češke Milošu Zemanu.\nDrugo mesto na regionalnim izborima ankete pripisuju socialdemokratama premijera Sobotke, za njima nereformisanim komunistima a sigurne odbornike bar u nekim regionima ima i Hrićanska demokratska unija - Češka narodna stranka i desnica, liberalna TOP09 bivšeg ministra finansija Miroslava Kalouseka i bivša stranka nekadašnjeg predsednika Češke Vaclava Klausa konzervativna Gradjanska demokratska stranka.\nKampanjom pred izbore ali i debatama i komentarima na društvenim mrežama i internetu dominirala je tema izbeglica i straha da će Evropska unija naterati Češku da preko kvota za preraspodelu izbeglica uveze sa njima i desetine hiljada imigranata "koji ne žele da rade i čekaju socijalnu pomoć i terorizam".\nNa talasu straha od izbeglica političke poene u realna odbornička mesta nastoje da pretoče i razne ekstremističke, nacionalističke i antimuslimanske stranke a najviše šanse medju njima ima radikalna nacionalistička Zora Tomija Okamure.\nZa mesto u Senatu bori se i bivši lider Bloka protiv islama, entomolog Martin Konvička koga su i premijer Sobotka i predsednik Zeman označili za opasnog ludaka od koga država treba da štiti gradjane nakon izgreda, kada je u avgustu simulacijom napada džihadista iz Islamske države na Staromnjestski trg i pucnjavom iz lažnog oružja u Pragu izazvao paniku i stampedo turista koji su mislili da je reč o stvarnom terorističkom napadu.


Tajna zdrave sperme\nObjavljeno ponedeljak, 12 avgust 2013 09:09\nNa osnovu najnovijih istraživanja ishrana bogata mineralnim materijama i vitaminima kod muškaraca starijih od 35 godina omogućava razvoj zdrave sperme.\nU toku analize istraživači su testirali 80 zdravih muškarca između 22 i 80 godina starosti. Analiza sperme je pokazala za 20% manje oštećenje u DNK kod muškaraca starijih od 35 godina koji su uzimali više selena, vitamin E, cinka i folne kiseline, naspram kontrolne grupe.\nVitamin E, folna kiselina i cink znaju da preokrenu točak starenja kod starijih muškaraca. Po rezultatima istraživanja sperme ovi mikronutritijenti značajno poboljšaju DNK spermatozoida kod muškaraca starijih od 35 godina – navodi Endi Virobek, istraživač u laboratoriji Berkli na odseku za prirodne nauke.\nTo znači, da stariji muškarci kod kojih kvalitet i zapremina sperme mogu biti rizični, mogu sačuvati njen kvalitet i zdravlje i izbeći greške u DNK ukoliko ubace vitamine i mikroelemente u ishranu, ili mogu to nadoknaditi i uz pomoć dodataka ishrani.\nPrethodne analize sperme su dokazale, da se sa godinama, pored zapremine smanjuje i kvalitet sperme i povećava se mogućnost pojave greške u DNK, koji utiču na mušku plodnost, a kod nerođenog deteta mogu izazvati genetske poremećaje.\nIstraživači pre nego što su bili u mogućnosti da obave sveobuhvatne analize sperme, nisu znali da neki antioksidansi, vitamin i neki mikronutritijenti mogu biti zaštita od grešaka u DNK i da su važni i kod nastanka zdrave sperme i povećanja zapremine sperme.


Do firme za tri dana: Novi model poslovne registracije u Srpskoj – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDo firme za tri dana: Novi model poslovne registracije u Srpskoj\nZa privredne subjekte ovom reformom smanjen je broj procedura, kao i troškovi početka poslovanja za nekoliko puta, zavisno od pravne forme registrovanog subjekta.\nKod najjednostavnijih formi, kao što je jednočlana DOO sa minimalnim propisanim kapitalom /kada je osnivač fizičko lice/ ovaj iznos će biti oko 100 KM, a do sada je bio 1.130 do 1.532 KM /sa registracijom spoljnotrgovinske djelatnosti/, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose s javnošću.\nReforma je korisna za Republiku Srpsku, jer se njome uspostavlja jedinstveni registar poslovnih subjekata, dok trenutno postoje tri različita registra, sudski, poreski i statistički.\n“Uz ostale registre koji se vode u APIF-u, omogućava detaljnije praćenje životnog ciklusa naših privrednih subjekata od nadležnih institucija, što stvara pretpostavke za novi analitički pristupu procesu izrada programa podrške privredi i predlaganja mjera značajnih za revitalizaciju privrede Republike Srpske”, ističe se u saopštenju.\nOstali registri koji se vode u APIF-u su jedinstven registar računa poslovnih subjekata, registar finansijskih izvještaja, registar poljoprivrednih gazdinstava, registar javnih preduzeća, registar boniteta privrednih subjekata i drugi.\nReformom se poboljšava rang Republike Srpske u izvještajima koji prate uslove poslovanja. Tako, na primjer, prema izvještaju o poslovanju “Duin biznis” /Doing Business/ koji prati poslovanje u 22 grada jugoistočne Evrope, početak poslovanja jedna je od komponenti kojom se mjeri poslovna klima, a pojedine zemlje su svoj rejting poboljšale za 40 mjesta samo malim pomacima – na primjer ukidanjem minimalnog osnivačkog kapitala – u ovoj oblasti.\nOvom reformom biće stvorene pretpostavke za kvalitetnu prezentaciju i razmjenu podataka iz jedinstvenog registra poslovnih subjekata Republike Srpske u sistemu privrednih registara EU.\n“Ovim bi se vodilo računa i o direktivi EU kojom se propisuje razmjena podataka među zemljama članicama iz privrednih registara, što je još jedan od razloga da se već sad osigura registar koji bi u budućnosti mogao odgovoriti ovim zahtjevima”, ističe se u saopštenju i dodaje da sve ovo dovodi do povećanja konkurentnosti Republike Srpske.\nCilj reforme, između ostalog, je stvaranje pretpostavki za jednostavan i jeftin početak poslovanja mladim ljudima koji nemaju kapital, ali imaju ideje. Zbog toga je i minimalni osnivački kapital smanjen sa 2.000 KM na jednu KM, a budžet se odrekao sudskih i amdinistrativnih taksi kod prve registracije.\n“Da bi se olakšao sistem registracije i smanjili troškovi, čine se i napori da sistem bude što transparentniji i jednostavniji. Tako će, na primjer, za jednočlani DOO prijedlog forme osnivačkog akta biti objavljen na sajtu APIF-a. Na taj način lica sama mogu sročiti svoj osnivački akt i smanjiti troškove obrade osnivačkih akata”, navodi se u saopštenju.\nOd juče je počela da funkcioniše testna faza jednošalterskog sistema registracije poslovanja koja podrazumijeva da se zainteresovano lice za registraciju poslovnog subjekta, nakon notarske obrade ili ovjere osnivačkog akta obraća samo jednoj instituciju, i to APIF-u u poslovnim jedinicama u Banjaluci, Prijedoru, Gradišci, Doboju, Modriči, Bijeljini, Zvorniku, Istočnom Sarajevu, Sokocu, Trebinju i Foči.\nAPIF će, umjesto ove stranke, obavljati komunikaciju sa nadležnim sudom, Poreskom upravom i obavljati poslove razvrstavanja poslovnog subjekta po djelatnostima. Po uredno zaprimljenom zahtjevu za registraciju, kompletan postupak se mora okončati za tri radna dana.\n“Praktično, to bi značilo da APIF služi kao tehnički servis za prikupljanje i distribuciju podataka, te obavljanje svih potrebnih radnji umjesto podnosioca zahtjeva za registrovanje privrednog subjekta”, navodi se u saopštenju i dodaje da će sistem biti uvezan i sa Inspektoratom Republike Srpske, u narednim fazama.\nPropisi koji tretiraju smanjenje troškova otpočinjanja poslovanja stupili su na snagu 1. septembra, a neke od novina su da je obavezan minimalni osnivački kapital za DOO smanjen sa 2.000 KM na jednu KM.\nZakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim taksama, ukinuta je taksa za prvo osnivanje, kao i upisa dijelova privrednog društva ili drugog subjekata upisa, što pozitivno utiče na ukupne troškove osnivanja smanjujući ih u značajnoj mjeri /na primjer, raniji iznos od 500 do 800 KM sada je nula KM/.\nUkinute su administrativne takse i smanjene su notarske naknade. Za jednočlana DOO sa minimalnim propisanim kapitalom, osnivačka akta samo se notarski ovjeravaju, pa ovaj trošak umjesto 351 KM iznosi 3,5 KM odnosno 45 KM, zavisno da li je u pitanju fizičko ili pravno lice.\nUmanjen je opšti minimum notarske usluge za 200 bodova /1 bod=0,50KM/, koja se odnosi na notarsku obradu osnivačkih akata privrednih društava, ustanova i ostalih poslovnih subjekata koji se osnivaju /umjesto 600 bodova = 300KM+PDV, naknada je sad 400 bodova = 200KM+PDV/.\nTakođe, Zakonom o sudskim taksama je propisano da se za izvode iz sudskog registra ili drugih javnih knjiga koje vodi sud, ako se izdaju na zahtjev stranke, značajno smanjuju takse.\nTim zakonom je predviđeno da usklađivanja pravnih formi koje proizilaze iz prilagođavanja novih propisima nisu trošak poslovnoj zajednici, što je jedna od mjera Ekonomske politike za ovu godinu.\nNapravljena je i detaljna ekonomska analiza priliva u budžet po osnovu sudskih i administrativnih taksi na osnovu registracije privrednih subjekata u prethodnih 30 mjeseci.\nProcjena je da će ovi gubici biti nadoknađeni osnivanjem novih subjekata i njihovim daljim poslovanjem. Svjetska praksa pokazuje da je nakon ovakvih reformi broj novoregistrovanih subjekata povećan za 10 odsto.\nRegistracija zanatsko-preduzetničke djelatnosti ostaje u lokalnim zajednicama, ali je i ovaj proces pojednostavljen paketom zakona, usvojenih u julu 2013. godine.\nPostupak registracije značajno je pojednostavljen izmjenama Zakona o zanatsko-preduzetničkoj djelatnosti i odvijaće se brže i uz manje troškove.\nIzmjenama Zakona o administrativnim taksama propisana maksimalna administrativna taksa za registraciju preduzetničke djelatnosti na lokalnom nivou je do 30 KM. Time se ovi troškovi ujednačavaju u lokalnim zajednicama.\nIzmjenama zakona o trgovini, o ugostiteljstvu i o turizmu predviđeno je dodatno smanjenje vremena, procedura i troškova za poslovnu zajednicu, prilikom registracije poslovanja iz ovih grana.\nReformom je predviđeno i da lokalne zajednice podatke o registrovanoj zanatsko-preduzetničkoj djelatnosti dostavljaju APIF-u, čime se registar privrednih subjekata upotpunjuje i ovom grupom podataka.\nNadležne institucije Vlade Srpske su tokom oktobra organizovale obuke, odnosno sastanke sa lokalnim zajednicama kako bi ojačale saradnju na ovom planu.\nZahtjeve koji su predati nadležnim privrednim sudovima prije 1. decembra 2013. godine i dalje će obrađivati privredni sudovi.\nZahtjevi upućeni Republičkom zavodu za statistiku, a odnose se na klasifikaciju djelatnosti, i dalje će se obrađivati u APIF-u.\nOd 1. decembra počela je testna faza čiji je cilj da korisnicima usluga osigura smanjene troškove, vrijeme i procedure za početak poslovanja.\nTokom iduće godine radiće se i na stvaranju uslova za funkcionalnu primjenu elektronske prijave zahtjeva putem interneta, odnosno “onlajn” registracija poslovnog subjekta i postupno funkcionisanje registra privrednih subjekata, navodi se u saopštenju.\nOčekuje se i niz dodatnih prilagođavanja započetih aktivnosti potrebama, kako poslovne zajednice, tako i institucija.\nKanađanin špijunirao za Kineze\nKoje je boje svemir? (VIDEO)


NAJAVA JAVNE RASPRAVE O PROMENAMA USTAVA – EPuS Leskovac\nJavna rasprava Zašto nam treba promena Ustava? će biti održana u petak, 16. novembra 2018. godine u Velikoj sali PKS-Regionalne privredne komore Jablaničkog i Pčinjskog Upravnog okruga, ul. Stojana Ljubića 12, sa početkom u 18.00 časova.\nJavnu raspravu u Leskovcu organizuje Evropski pokret u Srbiji (EPuS) u saradnji sa EPuS-om Leskovac, povodom aktuelne debate u vezi sa izradom amandmana na Ustav u delu koji reguliše pravosuđe.\nGordana Vidojković, Član UO Društva sudija Srbije;\nRadovan Lazić, Predsednik UO Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije.\nNa ovom skupu građani će moći da čuju viđenje stručnjaka u vezi sa aktuelnim procesom izmene Ustava. Na skupu će biti pruženi odgovori na sledeća pitanja: Šta donose amandmani na Ustav? Šta je osnovni cilj ovog procesa? U kojoj meri su primedbe Venecijanske komisije usvojene? Da li tekst amandmana obezbeđuje nezavisnost pravosuđu?


Muzička škola Niš | Super Radio\n// Muzička škola Niš\nPolaznici Muzičke škole iz Leskovca nastupaju za Niš\nmart 11 Kultura, Najave bez komentara\nJedini džez odsek južno od Beograda, nalazi se u muzičkoj školi „Stanislav Binički“ u Leskovcu. Polaznici ove škole spremili su koncert za nišku publiku. Džezeri, koji dolaze ne samo iz Leskovca, već iz celog južnog regi...\nHor malih vilenjaka kroz muziku oživljava bajke\ndecembar 18 Dogadjaj, Info, Kultura, Najave, Vesti iz kulture bez komentara\nIDEA organizuje humanitarni novogodišnji koncert pod nazivom „Niš u srcu“. Ovaj koncert će biti održan u Domu vojske 22. decembra od 19 časova. Na koncertu učestvuju: Fabrika umetnika – dečiji hor Vilen...


17. Jan 2000 18:23 (GMT+01:00)\nDobra saradnja EPS sa elektroprivredama Republike Srpske i Crne Gore\nViškovi struje stižu u Srbiju\nTREBINJE - Zahvaljujući dobroj saradnji sa elektroprivredama Republike Srpske i Crne Gore Elektroprivreda Srbije će i ove godine, kao i u prethodnom periodu, preuzimati viškove struje iz tih sistema, pa će tokom 2000. u Srbiju iz ERS i EPCG stići nešto više od milijardu kilovat-časova električne energije - konstatovali su predstavnici ERS i EPCG prilikom prošlonedeljne posete predstavnika EPS i grupe novinara iz beogradskih medija elektroprivredama Republike Srpske i Crne Gore.\nStruja najskuplja u RS\nProsečna cena kilovat-sata električne energije u Crnoj Gori je 2,3 feninga, Republici Srpskoj 10 feninga, Herceg Bosni 7 feninga, dok struja u Srbiji košta oko dva feninga.\nNajviša brana na Balkanu\nElektroenergetski objekti koje su posetili novinari iz beogradskih medija i delegacija EPS posebni su po svojim karakteristikama: HE "Višegrad" je najmlađa u bivšoj Jugoslaviji (počela sa radom 1989.), HE "Piva" ima najvišu branu na Balkanu (220 metara), HE "Trebinje" najveće akumulaciono jezero u ovom delu Evrope, HE "Perućica" je najstarija u bivšoj državi.\nTokom sedmodnevnog obilaska elektroenergetskih objekata u Srbiji, RS, Crnoj Gori i Muslimansko Hrvatskoj federaciji novinari iz Beograda i delegacija EPS posetili su HE "Bajina Bašta", HE "Višegrad", HE "Trebinje 1", HE "Piva", HE "Perućica" i Elektroprivredu Herceg Bosne u Mostaru.\nSlobodan Mrdić, direktor ERS rekao je da ta elektroprivreda izvozi oko 25 odsto proizvedene električne energije i dodao da najveći deo plasira u Srbiju, Crnu Goru i države na zapadu.\n- Planiramo izgradnju novog dalekovoda između Sremske Mitrovice i Ugljevika, koji bi trebalo da omogući bolju razmenu električne energije i priključenje EPS i ERS na UCTE, zapadnoevropsku interkonekciju. Nadmo se da će EPS i ERS, koje rade u istom sistemu, vrlo brzo zajedno ući u UCTE - istakao je Mrdić.\nMilovan Marijanović, direktor HE "Višegrad" izjavio je da 80 odsto struje koju proizvede ta elektrana ide u Srbiju, dok se ostatak šalje u delove RS i Federacije.\n- "Višegrad" je elektrana koja radi u sistemu EPS i tokom bombardovanja SRJ bila je od velike pomoći kolegama preko Drine. NJom se upravlja iz dispečerskog centra u Beogradu, ali je zbog nestabilnog rada sistema EPS u 1999. godini imala pet puta više uključivanja nego što je predviđeno. To će se loše odraziti na stanje mašina, što ćemo osetiti tek za nekoliko godina - naglasio je Marijanović.\nPredstavnici EPCG istakli su dobru saradnju sa EPS i kao primer naveli dugoročni ugovor sa Elektroprivredom Srbije po kojem HE "Piva" proizvodi struju za sitem u Srbiji, s tim što EPS ima obavezu da svakog dana Crnoj Gori isporuči 2,5 miliona kilovat-sati. Po ugovoru, za svaki kilovat-sat iz "Pive" EPS Crnoj Gori isporučuje 1,41 KVČ.\n- Godišnji deficit električne energije u Crnoj Gori iznosi blizu milijardu kilovat-sati, a samo protekle godine je nedostajalo 750 miliona. Zato manjak nadoknađujemo uvozom iz okolnih zemalja - zaključili su predstavnici EPCG.


Portal sudova Srbije izuzetno posećen - Kurir\nPortal sudova Srbije izuzetno posećen\n12:08, 05.01.2011. 32\nBEOGRAD - Ministarstvo pravde Srbije zabeležilo je više od 100.000 poseta Portalu sudova Srbije u prvih 15 dana njegovog rada. Građani su na taj način putem interneta obavili uvid u svoje sudske predmete ili potražili druge korisne informacije o organizaciji i nadležnosti srpskog pravosuđa.\nPomoćnik ministra pravde, zadužen za operacije i tehnologije Dejan Pašić rekao je da svi građani koji imaju kompjuter i internet mogu u svako doba dana i noći iz bilo kog dela sveta da vide šta se događa sa njihovim predmetima kada na pretraživaču ukucaju www.portal.sud.rs.\n- Na ekranu se tada otvora portal s podacima o radu sudova u Srbiji. Potom treba da na desnoj strani ekrana kliknu na opciju 'tok predmeta' i otvaraju im se vrata pisarnica 34 osnovna, 26 viših i 17 privrednih sudova - objasnio je Pašić.\nPrema njegovim rečima, postoje različiti kriterijumi pretrage, od najširih do najužih, a na stranici za pretragu postoji i uputstvo o načinu na koji javnost može da obavi uvid u predmete.\n- Pre svega, potrebno je da se na pretraživaču izabere sud, upisnik, zatim da se opredele rešeni, nerešeni ili svi predmeti. Potom se upisuje datum prijema predmeta u sud - naveo je Pašić i ukazao da su svi predmeti zavedeni u 2010. godini.\nTo su, kako je objasnio, najširi kriterijumi pretrage, dok bi uži bili prema nazivu stranke, a najuži po broju predmeta.\nKonkretno, da bi pronašli svoj predmet, zainteresovani u prazna polja unose naziv suda, ime sudije, vreme prijema predmeta, imena učesnika u postupku, broj predmeta i oznaku upisnika. Zatim treba da kliknu na veliku lupu ispod koje piše "pronađi".\nTada će se na ekranu pojaviti podaci o fazi u kojoj je predmet, kada je zakazano ročište, da li je doneta odluka, da li je primljena žalba na presudu, da li je odlučeno po žalbi i drugo, objasnio je pomoćnik ministra.\nPored toga, građani i javnost mogu preko Portala da saznaju celu organizaciju i nadležnost sudova, kao i ostale korisne informacije o svakom sudu u Srbiji, kao što su radno vreme pisarnice i suda, telefon i adresu suda, vreme za prijem stranaka, dodao je on.\nSada u bazi podataka Programa za automatsko praćenje predmeta (AVP) svih osnovnih, viših i privrednih sudova nalazi se oko pet i po miliona predmeta, od kojih je značajan deo rešen, napomenuo je Pašić.\nPrema njegovim rečima, posredstvom ovog programa javnost neće moći da se upoznaje sa predmetima, odnosno informacijama koje su zakonom zaštićene, a tiču se, na primer, maloletnika, porodičnih odnosa ili krivičnih istraga.\nPašić je ukazao da je Ministarstvo pravde uložilo značajna sredstva u taj projekat i omogućilo građanima besplatnu uslugu da putem Interneta imaju uvid u tok predmeta.\n"Građani više neće morati da idu u sud svaki put kada im je potrebna neka informacija, jer će moći da je dobiju putem Interneta", rekao je pomoćnik ministra i napomenuo da će samim tim i pisarnice imati mnogo više vremena da se bave "nekim stvarima" u vezi sa predmetima, što će doprineti i njihovom bržem rešavanju u sudu.\nStvorena je i mogućnost da se u sudovima skeniraju predmeti, tako da će sudije moći preko svojih računara da se blagovremeno informišu o njima.\n"Na ovaj način će komunikacija suda sa građanima biti znatno brža, jednostavnija i efikasnija", istakao je Pašić.\nOn je podsetio da je uvođenje tog programa počelo 2008. godine i da su među prvima umreženi privredni sudovi, a da se potom radilo na stvaranju infrastrukturnih uslova za kompjuterizaciju osnovnih i viših sudova, u kojima su obavljeni i određeni građevinski radovi.\nZatim se pristupilo umrežavanju sudova, a potom i pravljenju standardizovane poslovne aplikacije, da bi na kraju više od 4.000 zaposlenih u sudovima prošlo obuku za rad u AVP programu.\nPrema rečima Pašića, u planu Ministarstva pravde je da se ovaj portal i dalje razvija i da se do sredine godine omogući zbirna statistika svih sudova na istom portalu.\nUmrežavanje 102 sudske jedinice sa sedištima sudova planirano je da se završi do kraja ove godine, a apelacionih sudova, kao i Upravnog i Vrhovnog kasacionog suda do marta 2012, napomenuo je Pašić.\nOn smatra da će rad u AVP programu i Portal podstaći sudije da rade savesnije i efikasnije, jer će javnost biti u mogućnosti da prati njihov rad.\nS druge strane, predsednik suda će, zahvaljujući različitim statističkim izveštajima, moći da prati rad svakog sudskog veća i da prepozna eventualni zastoj u radu na nekom predmetu ili materiji i blagovremeno reaguje da se preduzmu sve mere da bi se ti predmeti brže rešavali, istakao je Pašić.\nPored toga, najbitnije prednosti AVP programa su da on omogućava evidentiranje ugovora o prometu nepokretnosti kroz centralnu bazu podataka i tako povećava pravnu sigurnost pri tim transakcijama, odnosno znatno smanjuje mogućnost prevara i višestruke prodaje iste nekretnine, što je u Srbiji poslednjih godina čest slučaj.\nTakođe će građanima omogućiti takozvano pravo na "prirodnog sudiju", jer će izbor postupajućeg sudije u konkretnim predmetima obavljati kompjuter.\nMINISTARSTVO PRAVDE O HARADINAJU: Kolmaru pre dva dana prosleđeno 100 strana dodatne dokumentacije\nMINISTARSTVO PRAVDE SRBIJE: Zatražićemo izručenje Haradinaja što pre


Održan upravni odbor IPA 2011 projekta „Sprovođenje antidiskriminacionih politika u Srbiji“\nĐanfranko Deramo, lider projektnog tima, članovima upravnog odbora je predstavio dosadašnje aktivnosti projektnog tima i plan sprovođenja preostalih planiranih aktivnosti.\nOdržan upravni odbor IPA 2011 projekta „Sprovođenje antidiskriminacionih politika u Srbiji“Predstavnica Delegacije Evropske unije, je uz napomenu da je izveštaj projektnog tima za prethodni period usvojen, izrazila zadovoljstvo sprovedenim aktivnostima. Pri tom su naročito istaknuti rezultati ostvareni u jedinicama lokalne samouprave u kojima je projekat sprovođen, ali i aktivnosti obuke namenjene policijskim službenicima/ama. Saradnja ostvarena sa Ministarstvom unutrašnjih poslova tom prilikom je prepoznata kao dobra praksa koju treba primeniti prilikom sprovođenja drugih projekata.\nPaunović je ističe da je širenje mreže onih koji mogu samostalno da primenjuju usvojene sadržaje u lokalnoj zajednici, preduslov za stvaranje tolerantnijeg društva.\nNevena Petrušić, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, je irazila posebno zadovoljstvo sprovedenim aktivnostima usmerenim ka uspostavljanju čvršće saradnje Poverenika za zaštitu ravnopravnosti i medija u Srbiji.\nIPA 2011 „Sprovođenje antidiskriminacionih politika u Srbiji“ je dvogodišnji projekat čiji su korisnici Kancelarija za ljudska i manjinska prava Vlade Republike Srbije i Poverenik za zaštitu ravnopravnosti. Projekat finansira Evropska unija.


eKapija | Republika Srpska planira dva prelaska u Srbiju autoputem - Do kraja maja početak izgradnje mosta na Savi\nIzvor: Nezavisne novine | Četvrtak, 07.02.2019.| 18:50\nRepublika Srpska planira dva prelaska u Srbiju autoputem - Do kraja maja početak izgradnje mosta na Savi\nDirektor Autoputeva RS Dušan Topić rekao je u sredu (6. februara), da će u perspektivi kod Bijeljine postojati dva prelaska u Srbiju autoputem - jedan preko Save u Rači i drugi preko Drine u zoni Pavlovića ćuprije. Topić je rekao da se posao izgradnje autoputa proširuje delom autoputa do reke Save.\nOn i gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić saglasni su da su se stekli uslovi za finalizaciju planske dokumentacije Grada Bijeljina, na osnovu inicijative kolega u Srbiji da se krene u posao u vezi sa kontaktnom tačkom izgradnje autoputa preko reke Save.\n- Poznato je da je sa strane Srbije ugovoreno projektovanje izgradnje tog dela autoputa. Na nama je da nastavimo ono što je započeto još 2014. kada smo uradili plansku i studijsku dokumentaciju za deo autoputa Brčko-Bijeljina do reke Drine - rekao je Topić nakon sastanka sa Mićićem.\nPrvi poslovi na izgradnji, kaže Topić, ne zavise samo od Autoputeva RS nego i od kolega iz Srbije.\n- Važno nam je da inicijativa koja je krenula iz Srbije ne kasni, da idemo u korak s njima, pre svega u finalizaciji planske dokumentacije, a onda i u izradi studija i projektne dokumentacije, jer je to neophodno da bi krenuli sa iznalaženjem finansijskih sredstava, zatvaranjem finansijske konstrukcije i traženjem partnera - rekao je Topić.\nOn je podsetio da još iz 2014. postoje kontakti sa nekim kineskim kompanijama, a u međuvremenu je razrađen veoma dobar model finansiranja, što putem koncesije što putem kreditnog aranžmana.\n- Voleli bismo da to bude model koncesije i koncesionog ugovora, a pred nama je da radimo na tome - rekao je Topić novinarima i dodao da se do polovine ove godine može doći do konkretnijih podataka i da se može ući u ozbiljnije pregovore sa odabranim partnerom.\nGovoreći o preliminarnoj procjeni iznosa izgradnje ove deonice autoputa, on je podsetio da je 2014. godine, kada je dobijena ponuda za deonicu od Brčkog do reke Drine dužine 31 kilometar, gruba procena bila oko 240 mil EUR.\nMićić je izrazio zahvalnost svima koji najavljuju izgradnju autoputa Beograd-Banjaluka preko Bijeljine.\n- Sve što je neophodno za pretpostavke da se to ostvari, mi smo sa Topićem pokušali da definišemo. Dogovarali smo se da vidimo gde je spojna tačka sa autoputem prema Beogradu na reci Savi u mestu Rača i da se dogovorimo da izradimo prostorno-plansku dokumentaciju, sa postojećom, kako bismo došli do realizacije autoputa - rekao je Mićić.\nOn je naveo da je Bijeljina predložila da trasa autoputa Banjaluka-Brčko-Bijeljina koja prelazi preko Drine bude osnov za budući autoput.\n- Predlog je da to bude osnov za budući autoput i da u delu Bijeljine prema Janji i Patkovači ide krak koji bi išao do Rače i bio spojna tačka sa autoputem prema Beogradu - rekao je Mićić novinarima.\nOn smatra da su kod predstavnika Autoputeva RS naišli na razumevanje.\n- Autoput bi značio mnogo za razvoj grada, kao i za spajanje Banjaluke i Beograda sa gradom Bijeljina. To je dobro za sve - ocenio je Mićić.\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić rekao je da će do kraja maja početi izgradnja mosta na reci Savi kod Gradiške. Nakon sastanka u Sarajevu sa zamenikom ministra transporta i komunikacija u Savetu ministara u tehničkom mandatu, Sašom Dalipagićem, Trninić je rekao Srni da je u toku proces ocene ponuda i provere boniteta ponuđača za izgradnju tog mosta koji bi trebalo da bude brzo završen.\n- Nakon toga predstoji period koji je predviđen za mogućnost žalbe i u toku je tender za izbor nadzornog organa i ja sam ubeđen da će do početka građevinske sezone, do kraja maja, početi radovi na izgradnji ovog mosta - istakao je Trninić.\nOn je rekao da je sa nivoa Saveta ministara obezbeđeno 13 mil EUR za finansiranje ovog projekta, plus 6,8 mil EUR granta Evropske komisije.\nautoput Banjaluka Bijeljina Beograd\ndeonica Brčko Bijeljina\nnovi most na Savi u Rači\nizgradnja mosta na Savi kod Gradiške


BEOGRAD: Do 18 časova na izbore izašlo 44,8 odsto birača - Nova Borba\nBEOGRAD: Do 18 časova na izbore izašlo 44,8 odsto birača\nNa izborima u Beogradu može da glasa 1.606.931 birač na 1.185 biračkih mesta. Za 110 odborničkih mesta u beogradskom parlamentu bore se 24 izborne liste. Među prvima na glasanje su izašli i političari.\nU prvim satima glasanja, izlaznost je bila manja nego na predsedničkim izborima 2017. i parlamentarnim izborima 2014. godine. Podaci Gradske izborne komisije (GIK) od 14 časova pokazuju da je situacija u poslednjim satima promenjena.\nDo 14 časova izašlo je 28,08 odsto upisanih birača, što je otprilike ista izlaznost kao na parlamentarnim izborima 2014. godine.\nSvoje procene izneo je Ipsos – do 18 časova glasalo je 44,8 odsto birača.\nU centralnim gradskim opštinama porasla je izlaznost u odnosu na početak dana, pa je sada kao i u prigradskim naseljima, rekao je predsednik GIK-a Zoran Lukić. Neznatno veća izlaznost zabeležena je u Lazarevcu, dok je najmanja na Paliluli.\nU razgovoru za RTS je istakao da, prema podacima sa svih 1.185 biračkih mesta, glasanje protiče u korektnoj atmosferi bez nepravilnosti.\nEmilija Orestijević iz Cesida je, međutim, navela da su posmatrači zabeležili niz sitnih tehničkih nepravilnosti poput upotrebe mobilnih telefona na biračkim mestima i fotografisanja listića, ali i veće nepravilnosti.\nUpitan da objasni razliku između informacija kojima raspolaže GIK, kada su u pitanju nepravilnosti, i izveštaja Crte o višestrukom glasanju, Lukić je naveo da je to "praktično i teorijski nemoguće".


Ruska vodka Beluga je sinonim za luksuz i vrhunski kvalitet. Prateći svetske trendove i veliku tražnju na našem tržištu, kompanija Invitto je odlučila da u svoj asortiman uvrsti i ovaj prestižni brend.\nZa Beluga vodku Rusi kažu: to je nobles vodka proizvedena sa ponosom! Vlasnik vodke Beluga je kompanija Sinergy, koja je treći najveći proizvođač vodke na svetu. Destilerija koja proizvodi Beluga vodku zove se Marinskaja, i 2002. godine tu je proizvedeno prvih 38 flaša Beluga vodke. 2004. Godine počela je proizvodnja posebne linije Beluga Gold line a 2009. Beluga je predstavljena internacionalnom tržištu i vrlo brzo je postala jedna od najkvalitetnijih i najpoznatijih vodki na svetu.\nDobijena od slada, proizvodi se od isključivo pripodnih sastojaka, bez veštačkih dodataka. Ima jedinstvenu tehnologiju „odležavanja“ od 30 dana, a kristalno čista voda iz Sibira koja se crpi sa 300 metara dubokih bunara uz dodatak šećernog sirupa i prirodnog meda čine ukus ove vodke potpuno jedinstvenim.\nOva linija Beluga vodke ostavlja da odleži minimum 45 dana i vrši se dodatna filtracija kroz filtere od prirodnog pamuka. Na kraju se dobije piće delikatnog ukusa prožeto svežim citrusnim notama.\nSledeća na lestvici visokokvalitetnih vrsta Beluga vodke. Ona se u procesu proizvodnje ostavlja da odstoji 60 dana. Dodatkom javorovog sirupa i mrvice smokve, dobija se neponovljiv, složen ukus slatnik nota, začina i svežeg hleba...\nVrhunski proizvod iz porodice. Ova vodka odležava 90 dana u procesu proizvodnje i na taj način se postiže njena sveža i čista aroma, njena mekana i glatka struktura izbalansirana izvrsnom slatkoćom.\nje limitirana serija Beluge koja je upakovana u veoma luksuznu, zlatnu flašu. Unutra se nalazi ista vodka kao i za Belugu Noble.


Izvor\tTanjug\tJuli 25, 2016\nSto trideset od oko 400 migranta koji su krenuli iz Beograda stiglo u nedelju u pograničnu zonu Horgoš-Reske i traži da pređe u zapadnu Evropu preko Mađarske.\nMigranti, uglavnom iz Avganistana i Pakistana rekli su televiziji M1 da planiraju da počnu štrajk glađu u znak protesta zbog oštrijih mađarskih propisa o prelasku granice, prenosi mađarska agencija MTI.\nBakondi je televiziji M1 rekao da proteste poput ovog često ne organizuju sami migranti već organizacije civilnog društva koje žele da izvrše pritisak na mađarsku vladu da otvori granice "i pusti sve da prođu" do Austrije.\nPrema njegovim rečima, nijedan od 130 migranta koji su stigli u nedelju nije podneo zahtev za azil mađarskim vlastima.\nU noći između nedelje i ponedeljka ukupno 166 ljudi je pokušalo da pređe južnu granicu Mađarske ilegalno, dodao je on.\n« Zukorlić radi na izradi programa protiv nasilja Idu li stvari u Srbiji previše u desno? »


Industrijski stil u enterijeru | Pinoles\nDrvo, čelik, beton, nedovršeni tonovi kombinovani u jednom enterijeru\nIndustrijski stil se poslednji par godina vrlo često vidi kao glavni motiv raznih enterijera počev od opremanja kafića, restorana, hotela, kao i enterijera stanova.\nUkoliko vas privlači ovaj stil velikih prostora sa komadima nameštaja koji izgledaju nedovršeno, a kombinuju drvo, čelik, pa i beton sa neutralnim tonovima, nemojte se ustručavati da ga primenite i u svom domu.\nKompanija Kronospan nam u svojoj novoj kolekciji predstavlja i dekore koji su nastali vođeni ovim stilom. Kod njih primećujemo kontradiktornost izmedju grubih površina, dizajna obradjenog kamena, kao i delikatnih nijansi od bele do sive.\nBudite smeli i napravite divnu mešavinu drvnih dekora zemljanih i sivih tonova, poigrajte se sa geometrijskim formama. U svoj industrijski inspirisan enterijer ubacite i prisustvo čelika.\nTendencija industrijskog stila se veoma lepo upotpunjuje neutralnim nijansama plave, sive, petroleja i čime dobijamo vizuelnu toplinu u enterijeru.\nGlavna karakteristika ovog pravca je kombinacija sirovog i nedovršenog enterijera, sa elegantnim, a ipak uklopljivim detaljima. Drvo, čelik, beton, neutralni tonovi…kao glavni nosioci ovog trenda su sjajno izvedeni na novim dekorima univera i radnih ploča.\nKuhinjske radne ploča sa novom strukturom, kao nikada ranije, izgledaju uverljivo i oplemenjuju prostor kuhinje koji često zanemarujemo.Novi dekori univera su praćeni sa identičnim dekorima HPL laminate koje možete upotrebiti za razna oblaganja pultova, zidnih površina ili umesto zidnih pločica između kuhinjskih elemenata.


Tanjug 17. septembra 2021. 17:40\nBON – Biće potrebni bolni kompromisi kako bi iz pregovora Beograda i Prištine nikao obuhvatni, održivi i obavezujući sporazum koji omogućava članstvo u EU u perspektivi, izjavio je danas državni sekretar u nemačkom Ministarstvu spoljnih poslova Migel Berger.\nOn je za Dojče vele (DW) rekao „da je krajnje vreme za završetak konflikta Beograda i Prištine“.\nOn je naglasio da specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak i šef diplomatije EU Žosep Borelj imaju punu podršku Berlina.\n„Oni rade baš ono što treba: okupljaju dve strane na razgovor“, istakao je Berger.\n„Ali suočavanje sa prošlošću ne treba da bude preduslov dijaloga, inače do razgovora neće ni doći“, istakao je Berger, dodajući da bi pre uspešni sporazum između Beograda i Prištine olakšao suočavanje sa prošlošću.\n„Postoji određeno razočaranje, ali sam video i veliku bliskost i interesovanje za EU. Ali mi, dakle EU, moramo jasno da stavimo do znanja da ozbiljno mislimo kad govorimo o putu u EU. Zato je tako važno da pristupni pregovori sa Albanijom i Severnom Makedonijom počnu što pre“, naglasio je Berger.\n„Međurešenja koja se predlažu nisu prava rešenja i ne žele ih ni vlasti ni ljudi u regionu. Istovremeno vidimo veliki potencijal za region u jačanju regionalne saradnje. Napretci na tom polju, recimo izgradnja zajedničkog regionalnog tržišta do 2024, podržavaju put šest zapadnobalkanskih država u EU“, naveo je Berger.\nKako navodi DW, Berger je „još jednom naglasio“ da zvanični Berlin podržava zajedničko tržište (Common Regional Market – CRM), predstavljano kao alternativu inicijativi „Otvoreni Balkan“ koju su, pod radnim imenom „Mini-Šengen“ pokrenuli lideri Srbije, Albanije i Severne Makedonije.


Od 1. februara nova pravila za putovanja unutar Evropske unije - Tešanj.ba\nMinistri zemalja Evropske unije su dogovorili da mjere protiv širenja zaraze trebaju biti primjenjivane uzimajući u obzir zdravstveni status pojedinca, a ne epidemiološku situaciju u regiji iz koje dolazi.\nNova pravila vrijedit će od 1. februara, a istog dana na snagu će stupiti i akt kojim se trajanje potvrda o vakcinaciji za potrebe putovanja unutar EU određuje na devet mjeseci (270 dana).\nTo znači da će ključna odrednica za putovanje biti digitalni covid-certifikat putnika, odnosno potvrda da je vakcinisan, da ima negativan test ili da je preležao bolest.\nPutnici koji imaju digitalni covid-certifikat ne bi trebali biti izlagani dodatnim ograničenjima slobodnog kretanja, prenosi Al Jazeera.\n“To će znatno pojednostaviti pravila koja se primjenjuju i putnicima pružiti dodatnu jasnoću i predvidivost”, navodi se u saopćenju Vijeća EU.\nPotvrdu o vakcinaciji za vakcinu odobrenu na evropskoj razini ako je prošlo najmanje 14 dana i ne više od 270 dana od posljednje doze primarne serije vakcinacije ili ako je osoba primila booster dozu. Države članice EU također mogu prihvatiti potvrde o vakcinaciji za vakcine koja su odobrila nacionalna tijela ili WHO.\nNegativan rezultat PCR testa dobiven najviše 72 sata prije putovanja ili negativan brzi antigenski test dobiven ne više od 24 sata prije putovanja.\nPotvrdu o oporavku od korone koja pokazuje da nije prošlo više od 180 dana od datuma prvog pozitivnog rezultata testa\nEvropska komesarka za zdravstvo Stella Kyriakides i komesar za pravdu Didier Reynders pozvali su članice da primjene zajednička pravila, istakavši da su jasnoća i predvidivost za građane EU-a ključni za sigurno putovanje.\n“Bliska koordinacija na nivou EU je bila od suštinske važnosti, ne samo za funkcioniranje jedinstvenog tržišta, nego posebno da bi se osigurala jasnoća i sigurnost za ljude koji putuju unutar EU”, navodi se u zajedničkom saopćenju komesara.\nPrethodni članakZbog kocke ostao bez žene, prokockao dječju alimentaciju, a sada je drugi čovjek\nNaredni članakUtrčao u zapaljenu kuću da iznese novac, ugušio ga dim\nPrije 30 godina na Brčanskoj Malti odbranjena je Tuzla: Na vatru odgovoreno vatrom\nSutra protesti Sindikata radnika zaposlenih u zdravstvu Opće bolnice i Doma zdravlja Tešanj


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Jan.2022, 21:38\n"Stručna služba je uložila >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << veliki napor kako bi sačinila predlog rešenja. Bilo je angažovano nekoliko desetina ljudi već nekoliko dana. Pregledani su detaljno svi zapisnici o radu biračkih odbora sa svih glasačkih mesta", rekao je članovima RIK-a Dimitrijević.\nOn je rekao da je prigovor Vladana Glišića primljen 18.januara u 19.59 časova i da je on, kako se navodi, podnet protiv radnji "falsifikovanja sadržaja zapisnika od strane članova odbora".\n"Podnosilac prigovora navodi da postoji osnovi sumnje da su na dan referenduma pojedini članovi glasačkih odbora svesno neverodostojno popunili upitnik o rezultatima glasanja, da su svesno falsifikovali potpise građana koji nisu glasali, da su umesto njih ubacili popunjene listiće u kutiju i ističe se da su učinili nepravilnosti koji utiču na rezultate glasova", objasnio je Dimitrijević.\nDodao je da se iznose osnovi sumnje koji proističu iz krivične prijave koju je Republičkom javnom tužilaštvu podnela zvanično registrovana kampanja Suverenisti.\nPredsednik RIK-a je podsetio da je propisano da odbor po završenom glasanju utvrđuje rezultate na samom glasačkom mestu, da sačinjava zapisnik, te da je zakonom propisano šta je sadržina zapisnika, da ga potpisuju svi prisutni članovi glasačkog odbora i da ga dostavljaju izbornim komisijama lokalne samouprave.\nRTS: RIK: Odbijen prigovor poslanika Glišića, obrazloženje na 108 strana


Magnetoterapija | Alternativna medicina\nMagnetoterapija predstavlja primenu energije elektromagnetnog polja u terapiji. Upotreba magneta u terapeutske svrhe je poznata više od 3.000 godina, a u to vreme su ih koristili stari Kinezi. U staroj Grčkoj Aristotel je bio prva osoba u poznatoj istoriji koja je govorila o terapeutskoj nameni prirodnih magneta. Takođe je poznato da je Kleopatra nosila magnetni nakit i magnetni kamen na čelu kako bi održala poznatu lepotu i zdravlje.\nDelovanje magnetskog polja je višestruko: poboljšava snabdevanje telesnih ćelija hranjivim materijama i ostalim materijama neophodnim za život, podržava nesmetanu regeneraciju ćelija, održava elektromagnetsku ravnoteže ćelija i nervnog sistema, povoljno utiče na poboljšanje cirkulacije i vaskularnog sistema. Pad magnetnog polja uzrokuje lošu cirkulaciju i samim tim slabije dovođenje kiseonika i hrane u ćelije. To u osnovi dovodi do narušavanja imunološkog statusa organizma.\nDelovanje magneta na ljudski organizam poboljšava cirkulaciju, poboljšava metabolizam, stabilizuje krvni pritisak, pojačava imunološki sistem, deluje na endokrini i nervni sistem stimuliše proizvodnju endorfina i serotonina, ublažava stres i depresivna stanja. Indikacije su: mialgije, osteoartroze, kontrakture, sportske povrede, artritis, M. Sudeck, spondiloze, sinusitis, alergija, anemija, arterioskleroza, astma i bronhitis, opekotine, dijabetes, epilepsija, groznica, dermatitis, hemoroidi, glavobolje, bubrežni kamenac, multipla skleroza, neuralgije…\nKontraindikacije su: maligna stanja, tuberkuloza, akutna febrilna stanja, trudnoća, mala deca. Nemojte preporučuju se ni onima koji imaju ugrađen pejsmeker i onima koji nose slušni aparat.\nOstavite pušenje uz pomoć magneta\n← Sigurno pojma nemate koji vam je deo tela najprljaviji Da ne budete u zabludi: Ovo su priznate metode alternativne medicine →


Stipendije kompanije „ZTE“ za najbolje studente informacionih tehnologija\nHomeVestiStipendije kompanije „ZTE“ za najbolje studente informacionih tehnologija\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije saopštilo je da će najtalentovanije studente iz oblasti informacionih tehnologija u Srbiji stipendirati jedan od najvećih proizvođača telekomunikacione opreme na svetu, kineska kompanija „ZTE“.\nResorni ministar Mladen Šarčević, razgovarao je u Šangaju sa potpredsednikom“ ZTE“ za međunarodnu prodaju Ksiao Mingom o potencijalnoj saradnji Vlade Srbije i te korporacije na polju razvoja digitalnog društva i Pametnog obrazovanja.\nMemorandum o saradnji trebalo bi da bude potpisan krajem godine u Beogradu, navodi se u saopštenju i dodaje da je Šarčević, koji boravi u poseti Šangaju povodom Kineskog međunarodnog uvoznog sajma, posetio i i razvojni centar kompanije „ZTE“.\nZTE korporacija je vodeći svetski dobavljač telekomunikacionih i mrežnih rešenja, kao i mobilnih telefona. Na srpskom tržištu bavi se modernizacijom fiksne mreže i drugih infrastrukturnih projekata kao i razvojem 5G i najinovativnijih tehnologija.\nGradskoj razvojnoj agenciji dodeljena povelja Univerziteta u Banjoj Luci


13:32 17 April 2021\nBajdenova inauguracija će biti „virtuelna parada“\nInauguracija izabranog predsednika SAD Džoa Bajdena će predstavljati „virtuelnu paradu“ u celoj Americi, jer je na snazi zabrana masovnog okupljanja zbog pandemije korona virusom, saopštili su danas organizatori ceremonije.\nZbog virusa korona u Moskvi neće biti održan marš u čast parade koja je održana 7. novembra 1941. godine na Crvenom trgu.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je u Sankt Peterburgu Dan ratne mornarice uz poruku da je Vojno-pomorska flota više od tri veka na straži suvereniteta zemlje i da uvek čvrsto brani nacionalne interese.\nU Kronštatu su počele specijalne pripreme ruskih vojnih brodova koji će učestvovati na Glavnoj vojno-pomorskoj paradi u Sankt Peterburgu i Kronštatu 26. jula, prenosi televizija „Zvezda“.\nMoskva: Večernja proba Parade pobede 2020. /video/\nVečernja proba Parade pobede 2020. u Moskvi koja je bila odložena zbog virusa korona.\nVazdušne parade u Moskvi, Kalinjingradu, Rostovu na Donu i u Siriji /video/\nIako je tradicionalna parada pobede odgođena usled pandemije virusa korona, u ruskoj prestonici, kao i u desetinama drugih gradova širom Rusije održane su vazdušne parade, posvećene obeležavanju 75. godišnjice pobede u Drugom svetskom ratu.


Twitter želi da stvori ponudu algoritmima za preporuke sadržaja – TOP FM radio Belgrade\nTwitter želi da stvori ponudu algoritmima za preporuke sadržaja\n11. februara 2021. Marija Jovanović TOP TECH\nJack Dorsey, izvršni direktor Twitter-a, zamišlja budućnost u kojoj korisnik može da odabere omiljeni algoritam preporuka koji će mu pokazati ono što on želi da vidi, prenosi The Verge.\nDorsey je proširio svoju viziju rada decentralizovane društvene mreže te smatra da bi Twitter imao koristi pristupu „većoj količini razgovora“ iz kojih bi mogao korisnicima da pruži relevantan sadržaj. „Tu ćemo biti konkurentni“, rekao je Dorsey ističući svoju uzbuđenost zbog toga što Twitter stvara funkcije koje će ljudima pružiti veći izbor od onoga što trenutno vide.\n„Možete zamisliti prodavnicu algoritmima za rangiranje koji daju ljudima krajnju fleksibilnost u pogledu objavljenog sadržaja“, objašnjava Dorsey u pozivu sa investitorima i navodi kako bi Twitter mogao da stvori sopstvene algoritme, ali spominje i ponudu većeg tržišta.\n„To je nešto u čemu ne možemo da budemo samo domaćini, već možemo i da učestvujemo u tome“, govori Dorsey. Takođe je dodao da bi veći izbor pomogao ljudima ne samo u poslu, već i u podsticanju većeg broja ljudi na učešće u društvenim mrežama.\nDorsey vidi decentralizaciju kao način rešavanja nekih problema oko odeljka 230 koji postoji već 25 godina. Decentralizovana mreža bi mogla da izbegne neka stroža pravila ako se ona donesu, a Twitter to želi da ostvari svojim projektom Bluesky na kojem radi već više od godinu dana.\n« Pink najavila izlazak nove pesme\n(Video) Xiaomi Mi 11 na najpoznatijem testu izdržljivosti »


Grad Novi Pazar - Zaključak sa dečje skupštine : „Pouzdajmo se u stavove najmlađih, oslušnimo njihove želje“\nZaključak sa dečje skupštine : „Pouzdajmo se u stavove najmlađih, oslušnimo njihove želje“\nU okviru svoje najIepše nedelje, tradicionalne manifestacije „Dečja nedelja“, mali – velike sugrađane ugostila je predsednica Skupštine grada Ifeta Radončić. Zasedao je Dečji parlament, a najmlađi su, poput svojih starijih kolega odbornika, razmatrali veoma važne teme i postavljali ozbiljna pitanja.\n„Divno je saznanje da su deca svesna važnosti zaštite životne sredine, jer je to ovog puta bilo najčešće postavljeno pitanje. Čini mi se da prvo što mi odrasli treba da uradimo jeste da se pouzdamo u stav najmlađih i oslušnemo njihove želje i razmišljanja“.\nUprkos radnoj atmosferi i veoma odgovornom pristupu mališana ovogodišnje zasedanje dečjeg parlamenta pratile su iskrene emocije.\n„Izuzetno sam srećna kad smo u prilici da se nekim povodom družimo sa decom, i ta druženja se uvek pretvore u sjajno iskustvo. Čini mi se da su naši najmlađi sugrađani mnogo zreliji nego što mi, odrasli u to verujemo. Doneli smo odluku srcem, da svake godine u okviru Dečje nedelje čujemo šta najmlađi imaju da kažu, i trudimo se da ono što su pitali i videli kao probleme, rešimo u njihovu korist“, rekla je predsednica Skupštine grada Ifeta Radončić.


Koka-kola lansirala novi slogan "Taste the Feeling"\nKoka-kola lansirala novi slogan “Taste the Feeling”\nKompanija Koka-kola otkrila je novi pravac u svojoj globalnoj marketing strategiji i širom sveta lansirala slogan “Taste the Feeling” (okusi osećaj).\nKako navodi u saopštenju, užitak ispijanja Koka-kole čini da svaki običan trenutak postane poseban.\nPrvi put u svojoj istoriji svi napici koji nose naziv Koka-kola ujedinjeni su u jednoj globalnoj kreativnoj kampanji pod sloganom “Taste the Feeling”, koji će nakon sedam godina zameniti “Open Happines s”.\nKako je poručio generalni marketing direktor kompanije Kola-kola Markos De Kinto kreativna vizija iza slogana “Taste the Feeling” vraća sam proizvod u fokus.\nTakođe, novom kampanjom kompanija Koka-kola još jednom ističe svoju posvećenost da potrošačima ponudi širok izbor proizvoda iz Koka-kola portfolia koji u potpunosti odgovaraju njihovom ukusu, načinu života i ishrani.\nKampanja “Taste the Feeling” poručuje da užitak ispijanja bilo kog Koka-kola napitka predstavlja jednostavno zadovoljstvo koje može učiniti sasvim obične životne trenutke potpuno posebnim, rekao je de Kinto.\nIstovremeno sa objavljivanjem novog slogana, javnosti je predstavljeno i šest novih reklama na kojima su radile najveće svetske kreativne agencije, kao i fotografije koje će pratiti kampanju u medijima i na bilbordima, a za koje su bili zaduženi poznati modni fotografi Gaj Aroš i Naćo Riči.\nKokla-kola je prepoznatljiva i po svom muzičkom potpisu koji nije izostao ni ovoga puta, te će ovu kampanju pratiti numera koju je uradio globalno popularni švedski muzički producent i di-džej zvezda- Avići.\nNišta gluplje nećete čuti: Najopasniji trend ovog leta usijao internet (foto)\nNe mogu da odole: Mrze Amerikance ali koriste jedan njihov proizvod\nMilion i po indijskih trgovaca bojkotuje Koka-Kolu i Pepsi


Press Online :: Automobili :: Kako je izgledao saobraćajni haos pre 100 godina\nKako je izgledao saobraćajni haos pre 100 godina\nAutomobili su se pojavili na ulicama u trenutku kada su saobraćajana kultura i propisi bili još u povoju. Na putevima su se pre njih već kretali pešaci, biciklisti, kola koja vuku konji, tramvaji koje vuku konji, ali i oni na električni pogon, pa čak i jahači na konjima.\nPojava motornih vozila na ulicama samo je unela još više haotičnog ponašanja, ali je, istovremeno, zahvaljujući postepenom rastu brzine automobila i povećanju opasnosti od nezgoda, doprinela da se ubrza uvođenje regulacije u saobraćajni nered.\nNa ovom zanimljivom filmu iz 1906, koji je snimljen kamerom sa prednje strane tramvaja u pokretu, može se videti kako je funkcionisao saobraćaj u jednom užurbanom gradu kao što je San Francisko na početku 20. veka.\nAko se budete zapitali kako to da se i pored potpuno haotičnog kretanja većine učesnika u saobraćaju na snimku nije dogodila nijedna nezgoda, odgovor se verovatno krije u malim brzinama tadašnjih vozila, bilo da je reč o zaprežnim vozilima, tramvajima ili automobilima.


Varoufakis: Ako EU kaže "ne", mogući i izbori\nMinistar finansija Grčke Yanis Varoufakis je izjavio da su mogući prijevremeni poslanički izbori ili referendum ako EU ne prihvati prijedlog plana reformskih mjera.\n“Nismo se zalijepili za fotelje”, rekao je Varoufakis u intervjuu za današnje izdanje italijanskog lista “Corriere della Sera”, i dodao da su za reforme “potrebni jaki temelji, sporazuma sa EU”.\nNa pitanje da li bi nepostizanje sporazuma sa Briselom donijelo probleme u Atini, Varoufakis je najprije odgovorio da smatra da bi Vlada to preživjela jer “naša velika snaga leži u povjerenju naroda – mi ne lažemo Grke”.\nIpak, na ponovljeno pitanje je odgovorio da bi “moglo biti problema”.\n“Međutim, mi možemo da se vratimo na izbore, ili da pozovemo na referendum” o ostanku u zoni eura”, rekao je Varoufakis.\nOn je dodao da eurogrupa EU na njegovo prijedloge “odgovara ćutanjem” i iznio da smatra da “Evropa plovi po inerciji, kao veliki brod kojem je potrebno vremena da promijeni kurs”.\n“A kada promjena potekne od vlade radikalne ljevice, zavlada strah da se iza toga krije nešto sumnjivo”, rekao je ministar.\nVaroufakis je posebno zamjerio Evropskoj centralnoj banci što se ponaša “veoma disciplinovano” prema Briselu jer je, za razliku od sada, “2012. godine, u veoma sličnoj krizi (današnjoj) – ali Grčka je tada imala konzervativnu vladu- glatko toj vladi odobrila izdavanje kratkoročnih državnih obveznica”.\n“Suprotno tome, Evropska centralna banka je nama (novoj vladi) veoma ograničila prostor za djelovanje”, rekao je Varoufakis.\nKritikujući odluku Evropske centralne banke da drastično smanji kamate i otkupljuje državne obveznice, Varufakis je rekao da to treba preduzeti “tamo gdje je izostanak privrednog rasta najveći, ali, naprotiv, ona (banka) otkupljuje velike kolicine njemačkih obveznica”.\n“Smatram da je Evropska centralna banka trebalo da grčke obveznice otkupi još juče, a ne da to učini u nekoj neodređenoj budućnosti”, rekao je ministar, ukazavši da posao Evropske centralne banke “nije da dijeli političke ocjene”, već “da se jednako odnosi prema svim zemljama”.


Stranke desnog centra pobijedile na Evropskim izborima\nStranke desnog centra uvjerljivo su pobijedile u izborima za Evropski parlament ispred socijalista i liberala, pokazuju procjene na temelju djelomičnih rezultata objavljenih u nedjelju navečer u Bruxellesu.\nEvropska pučka stranka, skupina koja okuplja demokršćanske i pučke stranke, trebala bi prema novim procjenama objavljenim nešto prije ponoći imati između 267 i 271 od ukupno 736 zastupnika u Evropskom parlamentu. U ranijem sazivu EPP je imao 288 od 785 zastupnika.\nIako su ostali druga po snazi politička skupina u Evropskom parlamentu, evropski socijalisti (PES) zapravo su gubitnici koji bi trebali imati između 157 i 161 zastupnika. U prethodnom sazivu imali su 217 zastupnika.\nNa trećem mjestu su liberali s 80 do 82 zastupnika (ranije su imali 100 zastupnika), a na četvrtom zeleni s 53 zastupnika (ranije 43). Zatim slijede komunisti iz Ujedinjene evropske ljevice, te euroskeptici iz Unije za Evropu nacija, svaki s po 35 zastupnika.\nZa formiranje zastupničkog kluba u Evropskom parlamentu treba imati najmanje 25 zastupnika iz najmanje sedam zemalja članica. Šef zastupničkog kluba evropskih socijalista u dosadašnjem sazivu Martin Shulz izjavio je kako je ovo "tužna večer za evropsku socijaldemokratiju".\n"To je sigurno tužna večer za evropsku socijaldemokratiju", izjavio je Schulz u Berlinu odakle je njegova izjava izravno prenošena u Evropskom parlamentu u Bruxellesu.\nU Njemačkoj koja ima najveći broj zastupnika u Evropskom parlamentu (99), Demokršćanska stranka kancelarke Angele Merkel zajedno sa sestrinskom strankom CSU u Bavarskoj osvojila je 39,2 posto glasova, prema privremenim rezultatima njemačke izborne komisije.\nU Francuskoj koja daje 72 zastupnika, degolistička stranka desnog centra predsjednika Nicolasa Sarkozyja UMP osvojila je 28,4 posto glasova ispred socijalista koji su dobili oko 16 posto. Iznenađenje na izborima u Francuskoj priredili su zeleni koji su sustigli socijaliste.\nNa izbore za Evropski parlament, prenosi Hina, izašlo je samo 43,39 posto birača, što je rekordno nizak odziv.


Ulica otvorenog srca 2019 na Novom Beogradu – Lepe Vesti\nDugogodišnja tradicija nastaviće se na starom mestu – na platou ispred TC „Merkator“.\nMališane koji sa svojim porodicama budu došli na novobeogradsku Ulicu otvorenog srca očekuje muzičko-kulturni program, a novogodišnju atmosferu upotpuniće mnogobrojni kostimirani animatori, zabavni program, kao i nastupi dečjih horova i predstave za najmlađe.\nNa manifestaciji Ulica otvorenog srca 2019 biće i mnoštvo prodajnih štandova sa zanimljivim sadržajem, a kako tradicija nalaže, posetioci će moći da kupe dobro poznate klovnovske crvene nosiće. Prilog od njihove prodaje, kao i uvek, namenjen je u humanitarne svrhe.\nOpština Novi Beograd uputila je poziv svim humanitarnim organizacijama i udruženjima koja se bave ugorženim kategorijama društva, da se prijave i učestvuju predstavljajući svoje aktivnosti i program. Sve zainteresovane organizacije i udruženja mogu da se prijave na [email protected] do petka, 28. decembra.\nbeograddecaHumanitarna AkcijaKulturaNovi BeogradNovobeogradska Ulica otvorenog srcaOmladinasrbija


Arhitektura na trpezarijskom stolu - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nLjubav prema mermeru jasno je izrađena u najnovijoj kolekciji Rock koju on potpisuje. U pitanju je kolekcija senzualno izrađenih šumskih predmeta za dom u atraktivnoj šumskoj zelenoj boji.\nMinimalistički radovi uključuju svećnjake koji se mogu konfigurisati kako bi kreirali ono što Dikson naziva "domaće skulpturalne intervencije", kao i daske za seckanje i posluživanje koje su idealne za prezentaciju jela na banketima i proslavama.\n"Inspiracija koja stoji iza Rock kolekcije bila je stvaranje interaktivnih, razigranih i složivih skulptura koje deluju kao arhitektura za vaš trpezarijski sto", rekao je Dikson, dodajući da "Rock prikazuje prirodni i jedinstveno čvrst materijal koji je sinonim brenda."\nIzrađeni od indijskog mermera, svećnjaci se kreću od $110 do $300, dok se delovi za serviranje prodaju po ceni od $150 do $225 dolara u zavisnosti od veličine.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Festivalske štrafte od bambusove svile


Đilas: Potreban jak opozicioni savez, ne labava koalicija\nIzvor: B92, 14.Mar.2018, 12:03\nBeograd -- Bivši gradonačelnik Beograda Dragan Đilas izjavio je da opozicija u Srbiji mora da se udruži u čvrst savez koji bi imao zajedničko predsedništvo.\nĐilas je za TV N1 ocenio da su izbori u Beogradu pokazali da je ujedinjenje opozicije u jedan savez - jedino rešenje za promene u Srbiji.\n"Moj predlog je da se formira jedan savez koji će biti iznad obične koalicije, koji će imati svoja tela, da svaka stranka da svoje ljude, da ima neke programske stvari", >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << naveo je Đilas i istakao da opozicija građanima mora da ponudi programska rešenja - u ekonomiji, zdravstvu, prosveti.\nĐilas je rekao i da je za promenu vlasti u Beogradu na izbore trebalo da izađe bar 850.000 građana, dok bi SNS sigurno izgubio vlast da je glasalo 960.000 građana.\nNoviMagazin.rs: Đilas: Potreban jak opozicioni savez, a ne labava koalicija\nBeta: Djilas: Potreban jak opozicioni savez, a ne labava koalicija\nN1 televizija: Đilas: Na regularnim izborima bi SNS bio ispod 30 odsto\nNajveća gastro manifestacija na otvorenom 8. i 9. septembra u Novom Sadu\nKako stvoriti zdravo okruženje: Uspostavite balans privatnog i poslovnog života\nSvečanost povodom proslave dana Asean 2018


Misija Luke Bar\nNaša misija, duža od jednog vijeka, jeste doprinos bržem ekonomskom razvoju Crne Gore i transportnih pravaca regiona. Tradicija savjesnog poslovanja sa ciljem da se omoguće što bolji uslovi protoka roba, kapitala, ljudi i ideja, stvorila je postojeće akcionarsko društvo Luka Bar koje vrši:\nefikasno pružanje usluga, uz zadovoljenje potreba lučkih klijenata u pogledu kvaliteta, pouzdanosti i sigurnosti;\noptimizaciju iskorišćenja postojećih inftrastrukturnih i suprastrakturnih kapaciteta, u skladu sa politikom ekonomski i ekološki održivog razvoja;\nintegrisanje usluga i uspostavljanje kvalitetne i pouzdane veze sa svim akterima u međunarodnom transportnom lancu;\nstalno unapređenje efikasnosti obavljanja lučkih usluga usmjereno ka povećanju nivoa zadovoljenja potreba klijenata i održanja konkurentne regionalne pozicije;\npružanje dodatnih usluga u cilju kreiranja kompletne logističke podrške korisnicima usluga;\nVizija Luke Bar\nKoristeći uspostavljene bliske odnose sa ključnim pružaocima usluga u pomorskom i logističkom sektoru, stremimo ka uspostavljanju inovativnih rješenja u transportnom lancu, bazirajući ih na potrebama svojih korisnika. Pozicioniranje Luke Bar kao luke od regionalnog značaja u domenu pružanja usluga pretovara i skladištenja tečnih i rasutih tereta, Ro-Ro i putničkog transporta, jedan je od naših prioriteta.


"Avatar 2" u bioskope stiže 16. decembra | Novosadski informativni portal 021\nNovo ostvarenje Džejmsa Kamerona naći će se na repertoaru bioskopa od 16. decembra, a pre toga će (23. septembar) ponovo biti objavljen originalni "Avatar" sa remasterizovanim zvukom.\n"Avatar" je ostvario najveću zaradu svih vremena od 2,8 milijardi dolara, a prema rečima reditelja, novi film, baš kao nastavci koji će uslediti, "pomeraju granice brzine kadrova, 3D rezolucije i uverljivosti vizuelnih efekata".\nRadnja filma "Avatar: Put vode" se odvija više od jedne decenije nakon događaja iz prvog dela, a u planu je da se preostali nastavci nađu pred publikom 20. decembra 2024, odnosno 18. decembra 2026. i 22. decembra 2028.\n"U centru svakog od četiri nastavka biće porodica Sali. Svaka priča će biti zasebna, ali kada se posmatra kao celina, putovanje kroz sva četiri nastavka stvoriće veliku epsku sagu", izjavio je producent Džon Landau.\nZvanično sinopsis glasi: Džejk Sali i Nejtiri su osnovali porodicu i čine sve da ostanu zajedno. Međutim, moraju da napuste svoj dom i da istraže regione Pandore. Kada se drevna pretnja ponovo pojavi, Džejk mora da vodi težak rat protiv ljudi...\nU filmu igraju Zoi Saldana, Sem Vortington, Sigurni Viver, Kejt Vinslet, Vin Dizel i Triniti Blis.\nKejt Vinslet koja tumači jednu od važnijih uloga otkrila je nedavno da je tokom snimanja najduže izdržala pod vodom - čak sedam minuta i četrnaest sekundi.\nFanovi će prvi trejler za "Avatar: Put vode" moći da vide u bioskopima tokom filma "Doktor Strejndž u multiverzumu ludila", koji počinje sa prikazivanjem širom sveta od 4. maja.\nA šta se može videti u trejleru?\n"Kao i što je obećao, sve se dešava oko i u okeanu. Nastavak izgleda zapanjujuće u svojim tamno-plavim vizuelnim prikazima od filma iz 2009. godine. Vanzemaljci su podeljeni i bore se jedni protiv drugih. Stvoren je jedan potpuno novi svet", piše Deadline.\nMeđutim, prema objavama u američkim medijima - mnogi su nakon prezentacije u Las Vegasu komentarisali da je ostalo mnogo toga nejasnog o nastavku filma.


EK će zahtevati od država članica da garantuju turističke vaučere | Nova Ekonomija\nEvropska komisija (EK) će od država članica Evropske unije zahtevati da garantuju turističke vaučere, kako bi privolele građane da ih prihvate umesto umesto povraćaja novca, navodi se u još uvek neobjavljenom strateškom dokumentu u koji je uvid imala agencija Rojters.\nIzvršno telo EU bi trebalo da u sredu predstavi smernice i preporuke za postupno ukidanje ograničenja putovanja unutar EU, ponovnom pokretanju putovanja i oživljavanju teško pogođenog sektora turizma.\nKomisija smatra da će vaučeri postati atraktivniji za potrošače ako države budu garantovale da će turističke kompanije biti dovoljno solventne da omoguće njihovo korišćenje.\n"Zaštita od nesolventnosti mora biti obezbeđena na nacionalnom nivou, a vaučeri moraju biti dostupni svim putnicima... Vaučere treba zaštititi od moguće nesolventnosti izdavaoca i omogućiti njihovu zamenu do kraja važenja", navodi se u dokumentu.\nU dokumentu se takođe kaže da bi vaučeri trebali biti fleksibilniji i široko primenjivi na druge usluge.\nTurizam Evropskoj uniji donosi oko 150 milijardi evra tokom svake letnje sezone od juna do avgusta, ocenjuje Evropska komisija.\n"Dok se ne razviju vakcina ili lek (za COVID-19), potrebe i koristi sektora turizma treba vagati naspram rizika da se ponovo desi širenje virusa (...) koje bi dovele do ponovne uvođenja mera ograničenja kretanja i okupljanja", navodi se u nacrtu.


Nezavisnost Kosovo, proglašena 17. februara, rođena je u uslovima daleko od idealnih, čak i za balkanske standarde, piše The Economist. Kosovski susjed - Srbija, ne želi da se pomiriti sa gubitkom svoje bivše provincije, iako u njoj živi oko dva miliona etničkih Albanaca koji nezavisnost doživljavaju kao oslobodjene. Rusija je jedna od mnogih zemalja koje kosovsku deklaraciju o nezavisnosti smatra nelegalnom i najavila je veto u Savjetu bezbjednosti kako bi spriječila Kosovo da se pridruži Ujedinjenim nacijama. Ni Evropska unija (EU) nije jednoglasna po ovom pitanju, podsjeća list, navodeći kao primjer zemalja poput Španije, koje ne želi da se njihove provincije povedu za kosovskim primjerom.\nIpak, nezavisnost Kosova je, uprkos svim manjkavostima, najmanje destabilizirajući ishod, ocjenjuje The Economist.\nU podsjećanju na događaje koji su prethodili nezavisnosti, list navodi da je Slobodan Milošević upravo na Kosovu lansirao srpsku nacionalističku kampanju krajem 1980. Nastavio je da lomi autonomiju provincije, a nakon ratova u Bosni I Hrvatskoj, pokrenuo je juriš na albansku manjinu dok to nije pokrenulo NATO bombardere 1999. Nakon svih brutalnosti I izgubljenih života, bilo je za očekivati da će Albanci zahtijevati nezavisnost. Držati ih neograničeno u statusu quo, moglo je voditi novoj pobuni, ocjenjuje list.\nNa duže staze, "nezavisno" Kosovo će zapravo biti protektorat EU, čija će misija naslijediti misiju UN. Njen prvi zadatak je da spriječi moguće nasilje, prije svega štiteći oko 120.000 preostalih Srba na Kosovu. The Economist procjenjuje da da će oko 17.000 NATO trupa morati još godinama ostati na Kosovu kako bi zaštitila srpske enklave i crkvene objekte. Drugi zadatak EU je da spriječi prelivanje kosovskog sukoba na ostale djelove Evrope.\nRusija i Srbija kažu da je Kosovska nezavisnost primjer opasnog presedana za Republiku Srpsku, Transdnjestrovlje u Moldviju, ili Abkhaziju i Južnu Osetiju - dvije separatističke enklave u Gruziji. List to opovrgava, navodeći da u slučaju srpske republike, takvi strahovi mogu biti precijenjeni, jer su Miloševićev britalan rat i NATO intervencija koja ga je spriječila, učinili da kosovski slučaj bude jedinstven. U Bosni su Srbi pokazali da mogu da žive u bosanskoj federaciji koja im je Dejtonom dala autonomiju. A što se tiče ruskih strahova o Abhaziji i Južnoj Osetiji, te enklave nemaju izglednu nezavisnost ukoliko je ne podupre sama Rusija.\nKao treći i, na duže staze, najvažniji zadatak EU na Kosovu, list navodi pokretanje ekonomije. Najefikasnije orudje za takvo nešto je pridruživanje EU. Kao njene članice, zemlje zapadnog Balkana bi usvojile demokratiju, odbacile nasilje i započele izgradnju ekonomije slobodnog tržišta.\nOd sustinške je važnosti da EU drži otvorena vrata članstvu svih zemalja zapadnog Balkana, čak i ako su potrebne godine za ispunjavanje njihovih uslova za pridruživanje, piše The Economist i dodaje da je to važno za Kosovo, ali još važnije za Srbiju.\nList to obrazlaže činjenicom da su "mnogi Srbi kivni na zapad zbog Kosova", i da su to pokazali na nedavnim predsjedničkim izborima glasajući u velikom procentu za radikalne nacionaliste. Ipak, većina je podržala umjerenog Borisa Tadića koji je, iako se suprotstavljao nezavisnosti Kosova, smatra da Srbija mora ostati na evropskom putu.\nZato najurgentniji i najosjetljiviji potez EU sada bi trebala poduzeti prema Beogradu, a ne Prištini, u pokušaju da umiri Srbiju ponudom o realnim izgledima članstva u EU, ocjenjuje the Economist.