Nacionalne vesti - Nedelja 21.10.2018 - 10:23\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da se UNMIK neće povući sa Kosova i Metohije, da smatra da Kosovo neće postati članica Interpola, te da će formiranje takozvane vojske Kosova u daljoj fazi naići na neslaganje zapadnih zemalja i NATO-a.\nDačić: Srbija treba da bude konstruktivna FOTO: D. Ristić/OK Radio\nDačić je na Prvoj televiziji rekao i da ne očekuje da će SAD promeniti svoju odluku o priznanju Kosova, ali da su promenile stav prema dijalogu Beograda i Prištine i da je za Srbiju najvažnija stvar da se otvaraju vrata za dijalog.\n„Daleko od toga da su stvari crno-bele kao što su nekada bile u smislu ko su loši, a ko dobri momci. Sa druge strane ja ne očekujem da će se ovo ovako završiti kada je reč o takozvanoj vojsci Kosova, ovo je tek prvi korak, sa druge strane vidite da su reakcije suzdržane, ali očigledno je da će to izazvati velike poremećaje”, kazao je Dačić.\nMinistar je podsetio da je letos sa dnevnog reda sednice SB UN pitanje Kosova skinuto i dodao da će sada, početkom novembra biti sednica o Kosovu u SB UN, jer će Kina predsedavati tom sednicom, a jedna od tema će biti i formiranje takozvane vojske, prenosi Tanjug.\nSmatra da će formiranje takozvane vojske u daljoj fazi naići na neslaganje zapadnih zemalja i NATO-a, jer bi to dovelo do promene konfiguracije prisustva Kfora, koje je predviđeno po Rezoluciji 1244.\n„Oni na to nemaju pravo po Rezoluciji 1244. Kada je reč o UNMIK-u, može Amerika da piše koliko hoće - nema promene Rezolucije 1244 bez saglasnosti SB, pošto nema oko toga saglasnosti u SB - to se neće ni desiti. Neće se desiti da UNMIK ode sa Kosova i Metohije. To jedino može da se desi ako Rusija i Kina to podrže, a to je naučna fantastika”, kazao je Dačić.\n„Ali, Austrija neće glasati za Kosovo u Interpolu, ne podržava formiranje vojske Kosova i neće glasati za viznu liberalizaciju za Kosovo, što je dovoljno, jer u EU je dovoljno da jedan glasa”, istakao je Dačić.\nUpitan da li i dalje stoji pri stavu da Kosovo više nije čedo Amerike, Dačić je kazao da ostaje i dodao da oni sigurno neće promeniti svoju generalnu politiku u smislu toga da su priznali Kosovo kao državu.\nMinistar je istakao da se ne može očekivati da Amerika povuče priznanje Kosova i dodao da je za Srbiju najvažnija stvar da se otvaraju vrata za dijalog, jer do pre par meseci Amerika je imala stav da nema šta da se razgovara o tome.\n„Mi se i dalje nalazimo u fazi kada traje dijaloig, da li postoje šanse za dijalog ili ne, o tome će se videti u narednom periodu. Najveće prepreke za uspeh tog dijaloga se nalaze u Prištini”, kazao je Dačić.\n„Očigledno je da je došlo do promene, koja se sastoji u tome da velike sile sada podržavaju dogovor do kojeg dođu Beograd i Priština i to je najvažnija stvar kada je reč o Americi”, naveo je Dačić.\n„Ovo je želja da se uđe u sistem UN na mala vrata”, rekao je Dačić.\nUpitan da prokomentariše izjavu ministra Nenada Popovića koji je zatražio prekid Briselskih pregovora u slučaju formiranja vojske Kosova, Dačić smatra da ne treba niko da izlazi sa tim stavovima dok se ne konsultuje sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, jer su to stvari koje spadaju u red najviših državnih odluka.\n„Sigurno je da Srbiji ne odgovara da se prekinu briselski sporazumi, Srbija treba da bude konstruktivna i da uloži maksimum napora da se dijalog vodi, ali ima svoje limite koje ne može da pređe, a to znači da ako nema dogovora i kompromisa i želje za kompromisom, Srbija nikada neće podleći pritiscima da prizna Kosovo”, zaključio je Dačić.


Komunalni radnici dezinficiraju metro u Sofiji, Bugarska, 8. april, 2020.\nPregled tekstova i vijesti za 8. april, 2020.:\nNa Međunarodni dan Roma koji se obeležava 8. aprila, vođa projektnog tima za integraciju Roma u Veću za regionalnu saradnju Orhan Usein izjavio je da su u vanrednim okolnostima zbog pandemije COVID-19 romske zajednice posebno ugrožene zbog uslova u kojima žive.\nZabrana kretanja u Srbiji biće produžena od petka u 17 sati do ponedeljka u 5 časova ujutro, potvrđeno je danas na redovnoj konferenciji Kriznog štaba za suzbijanje bolesti COVID-19.\nSZO: Evropa da bude oprezna sa ukidanjem mera\nTo što broj novih slučajeva korona virusa opada, ne znači da treba popuštati sa merama koje imaju za cilj suzbijanje virusa, poručuje regionalni direktor Svetske zdravstvene organizacije za Evropu dr Hans Kluge.\nPod pritiskom zemalja članica, EK odustala od predstavljanja mera nakon krize\nEvropska komisija (EK) je odustala od planova da danas predstavi takozvanu “mapu puta” za korake koji se trebaju preduzeti nakon okončanja krize izazvane zbog korona virusa.\nVlada Srbije donela uredbu o dodatnom zaduživanju tokom vanrednog stanja\nTom uredbom se uređuje pokretanje postupka dodatnog zaduživanja uzimanjem kredita, emitovanjem državnih hartija od vrednosti na domaćem i međunarodnom finansijskom tržištu radi finansiranja budžetskog deficita, održavanja tekuće likvidnosti, kao i za obezbeđivanje neophodnih sredstava za finansijsku podršku i sprovođenje mera za ublažavanje ekonomskih efekata pandemije bolesti COVID-19 i davanjem državnih garancija za vreme vanrednog stanja.\nU Češkoj više od 5.000 oboljelih\nBroj oboljelih od virusa korona u Češkoj prešao je 5.000, ali su vlasti zbog sporije stope rasta zaraženih počele sa ublažavanjem određenih mjera blockade.\nCrna Gora: Uhapšen zbog sumnje da je objavio spisak oboljelih od virusa korona\nKako je sinoć (7. april) saopšteno iz Osnovnog državnog tužilaštva u Podgorici on se sumnjiči da je izvršio krivično djelo neovlašćeno prikupljanje i korišćenje ličnih podataka – spiska oboljelih od korona virusa.\nIranski predsjednik Hasan Rohani pozvao je danas Međunarodni monetarni fond /MMF/ da njegovoj zemlji odobri zatraženi hitni zajam od pet milijardi dolara da bi pomogao Teheranu u borbi protiv epidemije virusa korona\nKineski grad Vuhan posle 76 dana izašao iz izolacije\nBlokada Vuhana neviđena do sada postala je model za zemlje koje pokušavaju da zaustave širenje korona virusa.


Ambasador Republike Srbije u Vašingtonu Marko Đurić izjavio je za RTS da grupa prijatelja Srbije u Kongresu SAD raste iz dana u dan i dodaje da će Srbija uskoro dobiti i novu zgradu ambasade u Vašingtonu.\n"Delim mišljenje mojih kolega Godfrija i Eskobara da su naši odnosi u usponu. Ako pogledate saradnju u oblasti ekonomije, gde imamo više od četiri milijarde američkih ivnesticija i godišnji obrt između naše dve zemlje raste, to ide u dobrom smeru, kada je reč o ekonomiji. Srbija danas ima neupotredivo veće potencijale za saradnju sa Amerikom", istakao je ambasador Srbije u SAD.\nRekao je da i "najveći skeptici stave prst na čelo" kada im kažete da dolazite iz zemlje koja je "dve godine uzastopno prva po rastu u Evropi, koja je uspela da sredi svoje finansije".\n"Neki imaju nasleđenu negativnu sliku, ali ima i pragmatičnih ljudi, orijentisanih ka rezultatima. Razgovaramo i sa jednima i sa drugima", ukazao je Đurić.\nFokus američke spoljne politike je, ističe, na globalnim pitanjima, kao što su klimatske promene, jugoistična Azija.\n"To je za njih težište, Evropa manje, ali to ne znači da treba manje napora i truda da ulažemo u to da izgradimo odnos koji će biti uzajamno koristan i dobar za Srbiju. Tokom čitavog 20. veka ne našom krivicom ili najmanje našom krivicom bili smo prinuđeni da se bavimo evropskim poslovima, u tom periodu nismo razvili kapacitet, možda naša elita nije prepoznala značaj da sa državom koja je centralna u zapadnoj civilizaciji razvijemo dobru relaciju. Srbija to danas menja", naglašava Đurić.\nIstiče da sada "nemamo pravo da zbog budućih generacija propustimo šansu da odnose izgradimo na zdravim i dobrim temeljima". Ambasador Srbije u SAD napominje da grupa prijatelja Srbije u Kongresu SAD raste iz dana u dan.\n"To ćemo imati priliku da vidimo do kraja godine kada će kongresno pismo podrške Srbiji podržati neuporedivo više članova Kongresa nego što je podržalo pisma u kojima se afirmišu pojedine pozicije Prištine ili pojedinih biznismena iz Beograda. Mi nećemo da lobiramo protiv bilo koga, lobiraćemo za Srbiju", navodi Đurić. Smatra da je veoma važno da i od izabrane zakonodavne grane vlasti SAD američka administracija, biznis i najšira javnost dobiju poruku da je saradnja sa Srbijom u interesu Amerike.\n"Pored toga, Srbija svoju političku i diplomatsku infrastkturu u SAD snaži. Uz podršku predsednika Vučića i Vlade Srbija će uskoro dobiti i novu zgradu ambasade u Vašingtonu. Nakon raspada bivše Jugoslavije tamo se nije dostojno ni vijorila naša zastava. Broj članova našeg kokusa je značajno uvećan. Srpska dijaspora se organizuje i uvezuje, govorimo o stotinama hiljada Amerikanaca srpskog porekla", napominje Đurić.\nUspeh Srbije poslednjih nekoliko godina je, kako kaže, najbolji način da predstavimo Srbiju u drugačijem svetlu od onog kako smo predstavljani devedesetih.\n"Na tome marljivo radimo, predsednik Vučić je uložio ogroman trud da sa pojedinim američkim liderima gradi dobar lični odnos, vizija je da Srbija za nekoliko godina, i među republikancima i demokratama, radimo sa obe strane, ojačamo odnose i da za pet godina imamo pouzdane prijatelje na ključnim pozicijama u admnistraciji SAD", navodi ambasador Srbije u SAD.\nGovoreći o Vašingtonskom sporazumu, Đurić je rekao da u Vašingtonu kažu da jeste na snazi, ali da u Prištini kažu da nije.\n"Tu imate zanimljiv momenat, jedno pitanje koje se postavlja je u kojoj meri će biti izvršen pritisak međunarodne zajednice na institucije u Prištini", rekao je Đurić dodajući da Priština nije uradila ono na šta se obavezala.\n"Za nas je važno da Srbija opstaje kao pouzdani partner u svim odnosima, Srbija je ozbiljna zemlja", ističe ambasador Srbije u SAD.\nĐurić je pre nekoliko dana imenovan za ambasadora u Surinamu. Reč je o zemlji koja, kaže, nije previše bogata ali u čijoj su blizini otkrivene značajne rezerve nafte.\n"Mi smo na početku onoga što verujemo da će biti procvat Surinama u narednim godinama. Mi sa Surinamom imamo saradnju, 26 studenata iz te zemlje studiraju u Srbiji", ističe Đurić.


Ovo će biti neradni dani u Republici Srpskoj - Novosti Plus\nDRUŠTVO Poslednje vijesti Republika Srpska Uncategorized\n30 Decembra, 2020 30 Decembra, 2020 Dragana Morača\t0 Comments\nVlada Republike Srpske donijela je odluku o načinu obilježavanja i praznovanja Dana Republike Srpske, 9. januara, prema kojoj je Dan Republike Srpske neradni dan, a program proslave utvrđuje organizacioni odbor.\nNa Dan Republike Srpske ne rade republički organi i organizacije, organi lokalne samouprave, privredna društva, ustanove i druge organizacije, kao i lica koja profesionalno obavljaju uslužno-preduzetničke djelatnosti.\nOsim toga, vernici pravoslavne veroispovesti imaju pravo na plaćeni izostanak sa radnog mesta na Badnji dan i Božić, 6. i 7. januara.\nNa svim javnim institucijama i ustanovama u periodu od 1. januara do 15. januara biće istaknute zastave Republike Srpske, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose sa javnošću.\nVlada je donijela zaključak prema kojem 14. januara u Republici Srpskoj neće raditi republički organi i organizacije, organi jedinica lokalne samouprave, javna preduzeća, ustanove i drugi koji Novu godinu obilježavaju po julijanskom kalendaru.\n← Popović i Kilič razgovarali o unapređenju saradnje između Srpske i Turske\nPetrović: Uspješna stabilizacija i reorganizacija elektroenergetskog sistema →\nBez razloga za paniku – U Srpskoj nema zaraženih korona virusom


Vojvodina je za rekultivaciju napuštenih kopova bez vlasnika na svojoj teritoriji dodelila 46 miliona dinara. Bespovratna sredstva se dodeljuju za rekultivaciju napuštenih kopova u više lokalnih samouprava i sela.\nPokrajinski sekretar za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj Nenad Grbić uručio je 16. avgusta 13 ugovora o dodeli bespovratnih sredstava, čija je vrednost u proseku oko tri i po miliona dinara.\nGrbić je rekao da će ta sredstva biti potrošena za pošumljavanje, izgradnju dečjih igrališta, i druge namene koje su definisane projektima.\nBespovratna sredstva su dodeljena na osnovu desetak kriterijuma koji su se, između ostalog, odnosili na udaljenost kopa od urbanog dela grada, vrednost projekta, da li je kop upisan u Katastar napuštenih kopova na teritoriji Vojvodine, vrstu rekultivacije, razvijenost opštine i drugo.\nSredstava za rekultivaciju napuštenih kopova dodeljena su Gradu Zrenjaninu, opštinama Novi Kneževac, Novi Bečej, Čoka, Žabalj, Sečanj, Žitište i Vrbas, kao i mesnim zajednicama Mokrin, Bašaid, Kumane, Bačko Petrovo Selo i Donji Tovarnik.\nU okviru Katastra napuštenih kopova na teritoriji Vojvodine koji je predstavljen 2015. Godine, evidentirao je stanje 217 napuštenih kopova. To je prvi takav projekat koji je sproveden u Srbiji, a realizovao ga je Rudarsko-geološki fakultet Univerziteta u Beogradu, na inicijativu Pokrajinskog sekretarijata za energetiku i mineralne sirovine.\nU katastru su evidentirani napušteni kopovi u dve grupe – kopovi bez poznatog titulara, i napušteni kopovi izvan aktivnog eksploatacionog polja čiji je vlasnik poznat, a urađena je i aplikacija WebGIS.\nIzrada katastra rudarskog otpada u Srbiji u toku\nProjekat izrade katastra rudarskog otpada u Srbiji pokrenut je u martu 2017. godine\nIzrada katastra će koštati 2,1 milion evra od čega je 90 odsto obezbedila Evropska unija, a ostatak Srbija. Projekat izrade katastra rudarskog otpada realizovaće nemačka firma Plejades, u saradnji sa kompanijom DMT, takođe iz Nemačke.\nProjekt će se realizovati u okviru institucija Srbije, uz kontrolu Delegacije EU u Srbiji, a sa ciljem da Srbija uskladi svoje zakonodavstvo sa pravnim tekovinama EU u oblasti životne sredine i upravljanju rudarskim otpadom.\nTokom implementacije projekta, koji će trajati tri godine, uradiće se procena rizika, karakterizacija i klasifikacija rudarskog otpada u oko 200-250 napuštenih rudarskih deponija i oko 200 aktivnih rudnika, kao i tri studije slučaja sa tri različita tipa rudarskog otpada.\nTagovi: Delegacija EU u Srbiji, EU, Katastar rudarskog otpada u Srbiji, rudarski otpad\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Za rekultivaciju napuštenih kopova u Vojvodini 46 miliona dinara


EXPRES VESTI - SAD zabrinute zbog ruskog sistema S-400 u Siriji\nSAD zabrinute zbog ruskog sistema S-400 u Siriji\nReakcija Rusije na obaranje Su-24 je neizbežna, kako sa ekonomske, tako i sa diplomatske tačke gledišta. Međutim, glavni vojni rezultat će biti prebacivanje u Siriju super savremenog raketnog kompleksa „zemlja-vazduh“ S-400, smatra novinar Si-En-En-a Metju Čans\n„Kada on (S-400) stigne u zemlju, njegov opseg će prekriti čitavu Siriju. To će dati Rusima kontrolu nad vazdušnim prostorom Sirije. To znači da će svaki avion koji bude leteo u vazdušnom prostoeu Sirije, bilo da je iz Turske ili iz druge zemlje NATO-a, leteti samo uz zeleno svetlo Rusa“, rekao je on u programu televizuje.\nRuski ministar odbrane izjavio je da će na vojnu bazu Hmejmim u Siriji, odakle se vrše vazdušni napadi po pozicijama terorista, biti prebačen najnoviji protivvazdušni sistem S-400.\nMore in this category: « Članstvo u EU i NATO najbolji put za region\tPismo deset zemalja EU protiv proširenju Severnog toka »


Početna Loznici posle poplava 24 miliona dinara\nNačelnica Gradske uprave u Loznici Milojka Smiljanić rekla je za TANjUG da je do sada na poseban račun na ime interventne novčane pomoći Loznici za ublažavanje posedica nezapamćene poplave Drine uplaćeno ukupno 24.316.763 dinara.\n- Prema odlukama Gradskog veća i Gradskog štaba za vanredne situacije, kada kroz dan-dva bude utvrđena ukupna šteta od poplave, srazmerno njenom obimu u svakom pojedinačnom domaćinstvu, predstoji novi krug raspodele interventne novčane i materijalne pomoći - najavila je Smiljanić. Ona je objasnila da su u prvom krugu interventne novčane pomoći obuhvaćena 322 domaćinstva, kojima je raspodeljeno 2.355.000 dinara, po 5.000, za porodice kojima je prethodno isporučno po dve tone uglja, a dvostruko više onima koje do sada nisu dobile lignit. Smiljanićeva je rekla da je do danas po dve tone lignita dobilo 145 domaćinstava i četiri tone rekreativno-turistički objekat. S obzirom na potrebe, biće kupljeno još 80 tona uglja.\n- Korisnici su do sada preuzeli nešto više od 16 tona dizel goriva, a celokupna količina biće raspodeljena javnim i drugim preduzećima i domaćinstvima, srazmerno obimu učešća njihovih vozila, mašina i druge mehanizacije u odbrani Loznice od poplave - rekla je Smiljanić. Ona je dodala da je Direkcija za robne rezerve izdvojila 300 tona merkantilnog kukuruza, dok je Crveni krst Srbije dopremio 76 kompleta materijala za krečenje, što će, kao i sve ostalo, biti raspodeljeno domaćinstvima kojima je najpotrebnije, na osnovu komisijske liste prioriteta.


Prva prvenstvena utakmica ženskog fudbala u Kovinu; Nova Kolonija dočekuje Spartak (subota, 16h)\n21. septembra 2018. 21. septembra 2018. Nebojša Marinović\nU prvom prvenstvenom susretu pred svojim navijačima fudbalerke Nove Kolonije dočekuju subotički Spartak II u subotu (22. septembra od 16 časova), u okviru drugog kola Druge ženske lige (grupa sever).\nDva rivala su bez pobeda nakon utakmica na otvaranju sezone. Svakako razlog da budu zadovoljnije imaju Kovinke koje su remizirale u Vršcu protiv Banata (3:3), dok je Spartak II poražen u Subotici od Stajićeva 6:1.\n„I pored ubedljivog poraza od Stajićeva na startu prvenstva, subotički klub je kvalitetan rival. Naravno, ja verujem u svoj tim i verujem da možemo do pozitivnog rezultata ukoliko uđemo maksimalno skoncentrisani u utakmicu i ispoštujemo dogovor iz svlačionice. S obzirom da je ovo prva prvenstvena utakmica ženskog fudbala u Kovinu, pozvao bih publiku da se okupi u što većem broju i bude curama, sutra od 16 sati, vetar u leđa“ – kaže Dušan Deliblaćanin trener Nove Kolonije.\n„Čule smo da su naše protivnice uigrana ekipa koja dugo igra zajedno. Tokom cele nedelje smo radile jako dobro na treninzima, u isto takvoj atmosferi. Nadam se da ako sutra sve budemo na visini zadatka možemo do pozitivnog rezultata“ – kaže Tamara Trbanov, kapiten ekipe, uz poziv navijačima da dođu i podrže plavo-bele.\nU severnoj grupi Druge ženske lige takmiči se i dubovačko Jedinstvo koje gostuje Stajićevu.\nSutra (nedelja, 23. septembar) startuju rukometaši\n11. maja 2021., 5:27


14224 LAJKOVAC, SRB\n014 3433 272\n014 3433 196\nKako opštine štede energiju\nPoslove energetske obnove lokalne samouprave do sada su radile periodično i u manjem obimu. Rađena je izolacija ili menjana zastarela stolarija. Na organizovanu primenu mera energetske efikasnosti, od ovog aprila obavezuje ih i zakon.\nNova trafostanica za Lajkovac\nLajkovac je konačno dobio dugo najavljivanu trafostanicu kojom je obezbeđeno stabilno snabdevanje električnom energijom, ali i data mogućnost priključenja novih korisnika\nLajkovac: Opština odustaje od „Skadra na Kolubari“\nLokalna samouprava namerava da raskine ugovor sa lazarevačkim „Kolubara-Građevinarom“, o adaptaciji i dogradnji obdaništa „Leptirić“, jer radovi koji su trebalo da budu završeni u septembru 2012. još nisu ni počeli. Uz to, Opštinsko veće predložilo ...\nZa 6 lokalnih saobraćajnica u Lajkovcu 18,5 miliona dinara\nZa asfaltiranje šest lokalnih saobraćajnica u Lajkovcu obezbeđeno je 18,5 miliona dinara, saopšteno je u toj opštini. Firma "Kolubara-građevinar" već je završila asfaltiranje 600 metara dela puta "za Gujare" u Stepanju, a sledi asfaltiranje puta u R...\nPočela obnova dela puta Lajkovac-Obrenovac\nGrađevinska firma "Strabag" započela je radove na rekonstrukciji dela regionalnog puta Ljakovac-Obrenovac, a rok za završetak posle je 25 radnih dana. Reč je o kompletnoj rekonstrukciji puta od Lajkovca do mesta Jabučje, dok je put od Jabučja do Obr...\nOtkup zemljišta na Koridoru 11 posle rebalansa budžeta\nNedostatak novca problem je i za putare. U Koridorima Srbije kažu da još od maja iz budžeta nisu dobili planirana sredstva za otkup zemljišta na Koridoru 11. Manjak para za eksproprijaciju ipak nije obustavio radove. Kod Uba i Lajkovca, gde je pitan...\nOkončano je oko 25% ugovorenih poslova na gradnji prve deonice autoputa od Beograda do Crne Gore, između Uba i Lajkovca. Prema ugovoru, rok za završetak radova na gradnji 12,6km autoputa između Uba i Lajkovca, vrednih 73 miliona evra, jeste šesnaest...\nNa gradilištu autoputa Beograd - južni Jadran nema ni mašina ni radnika. Gazda zemljišta, za otvaranje, dobio sto evra da pusti mašine na parcelu\nPriče iz Nepričave idu put Jadrana\nPočelo je ostvarivanje "dugogodišnjeg sna" o povezivanju Srbije i Crne Gore savremenom saobraćajnicom. Autoput Beograd Južni Jadran, od Boljara, na granici sa Crnom Gorom, nastavlja se na modernu saobraćajnicu koja se gradi do Bara, što Srbiji obezb...\nU Nepričavi kod Lajkovca počeli radovi na Koridoru 11\nDeonica od Lajkovca do Uba duga je 12,5 kilometara i deo je budućeg autoputa Beograd - Južni Jadran, a radove izvodi konzorcijum domaćih firmi koji čine "Preduzeće za puteve Beograd", "Putevi Užice" i "Planum". Biće angažovani i lokalni podizvođači,...\nSO Lajkovac zajedno sa "Vindijom" konkuriše za dodatnih 35 miliona dinara iz NIP-a\nPrema preporuci Ministarstva za NIP, SO Lajkovac zajedno sa "Vindijom" konkurisaće za dodatnih 35 miliona dinara za izgradnju i uređenje Industrijske zone


Više od 15.000 izbeglica na Lezbosu, eksplozivna situacija\nBeta 7. septembra 2015. 17:40\nIzmeđu 15.000 i 17.000 izbeglica nalazi se trenutno na grčkom ostrvu Lezbosu, što je oko petine ukupnog stanovništva ostrva na kojem je situacija na ivici eksplozije, rekao je danas grčki ministar za migratornu politiku Janis Muzalas.\n„Situacija je zaista na ivici eksplozije na ostrvu“ od 85.000 stanovnika koje je postalo jedna od prvih stanica na putu za zapadnu Evropu za hiljade izbeglica i migranata koji beže od sukoba i siromaštva na Bliskom Istoku i u Africi, rekao je ministar za radio To Vima.\nGrčke vlast juče su usvojile niz hitnih mera da ubrzaju prebacivanja izbeglica ka Atini i olakšaju njihovo preuzimanje i očekuju da će situacija da se poboljša ove nedelje, rekao je ministar.\nNapetost je porasla juče kada su dva 17-ogodišnjaka uhapšena zato što su bacila dva molotovljeva koktela na sirijske porodice koje kampuju u parku, a policija za razbijanje demonstracija je rasterala pendrecima grupu migranata između kojih je izbila tuča u redu za registraciju. Tuča je izbila između Sirijaca koji se tretiraju kao prioritet i Avganistanaca.\nMinistar je rekao da su vlasti počele da pripremaju drugu tranzitnu luku u mestu Sigri na severozapadu ostrva, da rasterete Mitilenu, glavni grad ostrva.\nTakođe izbeglice mogu čim se registruju da se ukrcaju na brodove pripremljene za njih i tu da budu smešteni do polaska za Atinu umesto kao do sada da se vrate na ulicu.\nMinistar je juče objavio da će na ostrvo biti poslato 60 dodatnih policajaca da ubrzaju registraciju izbeglica pre odlaska u Atinu i dalje ka zapadnoj Evropi. Zbog spore procedure registracije poslednjih dana je ostrvo postalo prenatrpano, a nestrpljenje migranata je poraslo posebno kada su čuli za privremeno otvaranje nemačkih granica.\nOko 15.000 izbeglica i migranata već je prevezeno do Atina sa Lezbosa i drugih ostrva iz te oblasti od početka prošle nedelje. Od toga njih 2.500 stiglo je jutros u Atinu.\nPriliv imigranata, međutim, ne jenjava, i njih 2.600 je grčka obalska straža pokupila u moru između petka i ponedeljka ujutro, navela je policija. Taj broj ne uključuje one migrante koji sami uspevaju da stignu do grčkih ostrva u istočnom Egejskom moru sa obližnje turske obale.\nU Grčku je od januara morskim putem stiglo 230.000 izbeglica.\nFajnenšel tajms: Sporazum Atine i Skoplja pravi izbor i za…


Ilustracija: EPA-EFE/MUHAMMAD SADIQ\nNa snimku se èuje kako neko vièe: "Predajte se, komandosi, predajte se!" Posle toga se vidi da nenaoružani muškarci izlaze iz zgrade i ubrzo talibani pucaju na njih uzvikujući "Alahu akbar" (Bog je velik), preneo je Index.hr.\nTalibani su 16. juna ubili pripadnike avganistanskih specijalnih snaga u gradu Davlat Abad u provinciji Farijab, u blizini avganistanske granice sa Turkmenistanom. CNN je naišao na nekoliko snimaka dogaðaja, potvrdio njihovu autentiènost i razgovarao sa svedocima.\nSvedoci su rekli da su vojnici nakon žestoke borbe za zadržavanje grada ostali bez municije i da su ih ubrzo opkolili talibani. Na jednom video-snimku, koji traje oko 45 sekundi, može se èuti sluèajni prolaznik kako na lokalnom jeziku govori talibanima da ne pucaju na vojnike.\nPaštuni su iranska etnièka grupa u Avganistanu.\nCrveni krst je potvrdio da su pronaðena 22 tela avganistanskih vojnika. Ova ubistva šalju suprotnu poruku od talibanskih tvrdnji da prihvataju predaju vojnika i, u nekim sluèajevima, plaćaju im da odu kući jer tako obezbeðuju avganistansku teritoriju.\nTri dana nakon borbi u Davlat Abadu, talibani su objavili video-snimak na kojem se vidi kako vojnici oduzimaju oružje. Oni su za CNN rekli da su snimci na kojima pucaju na avganistanske vojnike lažni i da je u stvari bila propaganda vlade koja je želela da spreèi buduću predaju. Portparol je rekao da su 24 vojnika još uvek u zarobljeništvu i nalaze se u provinciji Farjjab, ali nije pružio nikakve dokaze za te tvrdnje.\nNekoliko svedoka iz Davlat Abada reklo je CNN-u da su talibani hladnokrvno pucali na vojnike. Jedan èovek je rekao da su komandosi stigli u grad na nekoliko tenkova, ali da su nakon dva sata borbe ostali bez municije.\nJoš jedan svedok, trgovac koji radi na pijaci, takoðe je rekao da komandosi "nisu pružali otpor".\nNakon najave amerièkog predsednika Džoa Bajdena da će povući sve amerièke trupe iz zemlje do 11. septembra, desetine hiljada civila raseljeno je širom Avganistana.\n"Oèistili smo skoro dve stotine okruga od zlonamernog prisustva“, dodaje se u saopštenju.\nAvganistanske specijalne snage obuèile su i opremile Sjedinjene Države i imaju jedinicu od oko 11.000 vojnika. Ali bez amerièke podrške, postaje im sve teže da drže delove Avganistana i trpe velike gubitke.


3.000 dinara penzionerima - koji su problemi državnih penzija u Srbiji? | Talas.rs\n3.000 dinara penzionerima – koji su problemi državnih penzija u Srbiji?\nIsplata jednokratne pomoći penzionerima u iznosu od 3.000 dinara počela je 30. novembra.\nKako funkcionišu državne penzije u Srbiji i koji sve problemi postoje u vezi sa njima?\nPIO fond nije fond\nNaziv “PIO fond” može da zavara jer implicira raspolaganje sopstvenom imovinom, što nije slučaj.\nReč je o sistemu “protočnog bojlera” (tzv. Pay as you go) – doprinosi koje sada uplaćuju zaposleni i poslodavci se odmah isplaćuju trenutnim penzionerima.\nNajveći problem ovog sistema jeste demografska slika Srbije. Imajući u vidu prosečnu starost, kao i odnos zaposlenih i penzionera, da bi ovakav sistem bio održiv, otprilike je potrebno da prosečna porodica ima četvoro dece, od kojih će svi raditi i uplaćivati doprinose.\nTo, kao što znamo, nije slučaj.\nViše o problemima PIO fonda pročitajte ovde.\nPenzije su u Srbiji predmet političke manipulacije\nAktuelna isplata jednokratne pomoći od 3.000 dinara je samo jedan u nizu primera manipulisanja državnim penzijama.\nUkratko – ako političar može da vam poveća penziju, isto tako može i da je smanji.\nSve do 2008. godine, penzije su rasle prema zakonskoj formuli, a povremeno su usklađivane da bi se održala ili povećala njihova kupovna moć.\nNa izborima 2008. godine u vladajuću koaliciju ulazi PUPS da bi vlada mogla da bude formirana, a jedan od političkih ustupaka njima bilo je upravo povećanje penzija.\nU drugoj polovini godine, penzije su povećane za skoro 30% – sa oko 13.500 na 17.500 dinara u proseku.\nU kontekstu prelivanja ekonomske krize u Srbiju, te velikog javnog duga, sprovedeno je nekoliko krugova fiskalne konsolidacije, da bi 2014. konačno bile smanjene.\nUstavni sud je na pitanje neustavnosti ove odluke odgovorio da je ona u skladu sa Ustavom, jer se posmatra ne kao stalna nego kao privremena mera, ali postoje sporni momenti. Pre svega, nisu smanjene sve penzije već samo one koje su bile iznad prosečnih, da bi kasnije sve bile povećane, umesto da se prvo povećaju one koje su bile pogođene merom smanjenja.\nViše o političkom manipulisanju penzijama u Srbiji pročitajte ovde.\nNe možemo da se oslonimo na državne penzije – osigurajte se na vreme\nCalculator and piggy bank with euro bank notes, financial paperwork and business economy\nKako sistem državnih penzija nije pouzdan, ukoliko želite da budete osigurani u starosti, potrebno je da se sami postarate oko toga.\nPostoji više opcija koje su vam na raspolaganju:\nInvestiranje u neki investicioni fond\nUplaćivanje u privatni penzioni fond\nKupovina nekretnine koja bi se izdavala da generiše prihod ili prodala\nDugoročna štednja u banci\nSvaki od ovih načina ima svoje prednosti i mane, ali najbolje mogućnosti pružaju životno osiguranje i ulaganje u investicioni fond.\nDetaljnije o različitim opcija pogledajte ovde.\nKoje sve vrste penzija postoje i kako da dođemo do većih penzija u Srbiji?\nOsnovna penzija u svim penzionim sistemima je starosna.\nMeđutim, pored starosne, postoje i invalidska i porodična penzija. Osiguranici koji su zaposleni u vojsci imaju posebne vojne penzije, kao i poljoprivrednici, pa se one često nazivaju poljoprivrednim penzijama.\nUsko povezani su i aktuarski penali, minimalne penzije i porodične penzije – više o njima pročitajte ovde.\nUkoliko želimo veće penzije u perspektivi, treba da se fokusiramo na privredni rast koji se postiže većom produktivnošću privrede.\nTo nije jednostavno – da bismo u Srbiji mogli da govorimo o perspektivi rasta, potrebne su nam ozbiljne reforme na polju vladavinu prava, tržišne ekonomije i funkcionalnih institucija.\nZa kraj – pogledajte kako u praksi izgleda osiguranje za starost kada stvar uzmete u svoje ruke.\nNegiranjem genocida samo smo još dalje od EU – reakcije na rezoluciju Evropskog parlamenta o Srbiji\nKo je podigao rusku privredu – Putin ili nafta?\nTAGS: osiguranje penzije PIO Srbija


Slijede kritike političarima zbog neusvajanja izmjena Izbornog zakona i trošarina\nVisoki predstavnik Valentin Inzko podnijet će 7. studenog redovito izvješće o stanju u BiH Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, a kako saznaju Nezavisne novine, uputit će žestoke kritike bh. političkim dužnosnicima.\nNa tapetu će se, kako doznaju, naći problemi s neusvajanjem izmjena Izbornog zakona u skladu s odlukom Ustavnog suda BiH, namjere iz RS u vezi s referendumom o radu Suda i Tužiteljstva BiH, nesposobnost vlasti na razini BiH i FBiH da formiraju funkcionalnu većinu, neusvajanje trošarina, kao i nesposobnost vlasti u BiH da se obračunaju s kriminalnom i korupcijom.\nIzvor je rekao da u ovom trenutku visoki predstavnik još nije završio govor, te podsjetio da se pismena verzija često razlikuje od onoga što Inzko kaže na sjednici.\nTakođe, rečeno je da je jedina neizvjesnost postojala u vezi sa stavom EU o mirovnoj misiji EUFOR Althea u BiH, ali i taj problem je riješen zaključcima Vijeća EU od prije desetak dana, tako da Inzko neće imati problem u produženju mandata vojne misije EU u BiH.\nPodsjećanja radi, Vijeće EU je na sjednici 16. listopada podržalo nastavak operacije kao doprinos domaćim vlastima u BiH u slučaju potrebe, ali s fokusom na pomaganje domaćim snagama da razviju potrebne kapacitete kroz obuku i trening.\nMarija Pejčinović-Burić naglasila važnost reforme izbornog zakona u BiH


Agencija objavljuje spisak državnih institucija u Srbiji koje su izradile, odnosno nisu izradile plan integriteta – Agencija za sprečavanje korupcije\nAgencija za borbu protiv korupcije objavljuje podatak o državnim institucijama u Srbiji koje imaju zakonsku obavezu izrade i sprovođenja plana integriteta, a koje su izradile, odnosno nisu izradile plan integriteta u drugom ciklusu primene ove zakonske obaveze.\nDrugi ciklus izrade plana integriteta počeo je danom objavljivanja Smernica za izradu i sprovođenje plana integriteta („Službeni glasnik RS“ br. 95/16 od 30.11.2016. godine), a krajnji rok za izradu bio je 10. novembar 2017. godine. Svi državni organi i organizacije, organi teritorijalne autonomije i lokalne samouprave, javne službe i javna preduzeća imaju obavezu izrade svog plan integriteta.\nU drugom ciklusu, od ukupnog broja institucija koje su u obavezi da donesu plan integriteta, to je učinilo 2716 institucija (64%), što je povećanje od 17% u odnosu na prvi ciklus, kada je plan integriteta donelo 2121 institucija, odnosno 47%.\nOvom prilikom, Agencija objavljuje podatke o najznačajnijim državnim institucijama koje su izradile, odnosno nisu izradile plan integriteta, kao i podatke o ostalim nosiocima ove zakonske obaveze, i to po sistemima.\nAgencija objavljuje i primer dobre prakse, odnosno listu institucija koje su izradile plan integriteta iako nisu obuhvaćene ovom zakonskom obavezom.\nNakon procesa izrade i usvajanja plana integriteta na nivou institucije, sledi faza sprovođenja. U toku 2018. godine Agencija će obilaziti institucije i kontrolisati kvalitet izrađenih planova, kao i tok procesa sprovođenja.


Izvršni savet Uneska, većinom glasova, predložio prijem Kosova u tu organizaciju\nM. D.\t 21. oktobra 2015. 16:50\nIzvršni savet Uneska, većinom glasova, predložio je prijem Kosova u tu organizaciju, prenosi RTS.\nZa je glasalo 27 članova tog tela, 14 protiv, a 14 je bilo uzdržano. Konačnu odluku o tome da li će Kosovo biti primljeno u ovu organizaciju doneće Generalna konferencija Uneska, koja će biti održana od 3. do 18. novembra.\nPredstavnici Rusije i Kube zatražili su odlaganje sednice. Predsednik Izvršnog saveta je odbio, navodeći da je inicijativa zakasnela. Predstavnik Kube je zatražio pauzu, jer je prema njegovom mišljenju, prekršena procedura, saznaje nezvanično RTS. Rasprava o prijemu Kosova je zatvorena za javnost, a odluka se donosi većinom glasova.\nU Parizu je danas počela plenarna sednica Izvršnog saveta Uneska na kojoj bi trebalo da se glasa o predlogu Albanije i grupe država za prijem Kosova u tu organizaciju, dok je Srbija pozvala članice Uneska da taj zahtev odbiju i odbace.\nKosovo je na sednici Izvršnog saveta Uneska predstavljeno bez simbola, a u zgradi Uneska nalazi se i kosovski šef diplomatije Hašim Tači, prenosi RTS.\nRasprava je zatvorena za javnost, ali će nakon odluke biti objavljeni i saopštenje i najverovatnije tonski snimak tog dela sednice, navodi B92.\nAmbasador Srbije pri Unesku Darko Tanasković očekuje da se kroz tačku koja se odnosi na Kosovo brzo prođe jer Izvršni savet traži najjednostavniji put da se prevaziđe “jedna očigledno konfliktna situacija”.\nDanas glasanje za prijem Kosova u Unesko\nDržavni i crkveni vrh i predstavnici SANU, na juče održanom sastanku u zgradi Predsedništva, pozvali su članice Uneska da zahtev “Kosova” i zemalja koje taj zahtev podržavaju odbiju i odbace.\n“Za izglasavanje predloga potrebna je prosta većina glasova, a glasovi uzdržanih se ne računaju. Najrealnije je da će se pre glasanja povesti rasprava koju su najavile neke države. Takođe, moguće je i da se prostom većinom izglasa zatvaranje debate, kao i neko alternativno rešenje”, rekao je Tanjugu ambasador Srbije pri toj organizaciji UN Darko Tanasković.\nUkoliko predlog bude usvojen, onda će o prijemu Kosova odlučivati Generalna konferencija Uneska gde se odlučuje dvotrećinskom većinom između 195 država članica od kojih je 111 priznalo Kosova, a 84 nije.\nU znak protesta protiv mogućeg prijema Kosova i Metohije u Unesko studenti Pravnog fakulteta, zajedno sa studentima drugih fakulteta okupili su se danas ispred zgrade te visokoškolske ustanove u Beogradu.\nStudent Stanko Debeljaković rekao je novinarima da studenti žele na miran i dostojanstven način da iskažu svoj stav i pokažu šta misle o mogućem prijemu KiM u tu organizaciju Ujedinjenih nacija.\nOn je naveo da će ispred Hrama svetog Save u 12.44 biti održan centralni deo protesta posle koga sledi šetnja do Crkve svetog Marka.\nNaglasio je da naša kultura i tradicija počivaju na Kosovu i da nisu saglasni da oni koji su se na neprimeren i grub način ophodili prema njoj sad treba da brinu, i to kroz Unesko.\nOkupljeni nose srpske zastave, kao i transparente kojima se protive prijemu KiM u Unesko.\nNikolić: Odluka u Unesku neće biti dobra za Srbiju\n“Danas sigurno neće biti dobro”, rekao je Nikolić novinarima u Kragujevcu gde je prisustvovao “Velikom školskom času” u Šumaricama.\nNikolić je rekao da Srbija čeka Generalnu skupštinu Uneska i da će pokušati, kako je naveo, da ubedi ceo svet da odluku o članstvu Kosova odloži makar za još dve godine, odnosno do 2017.\n“Pokušaćemo da ubedimo ceo svet da to pitanje prebacimo na razgovore u Briselu, da nas Albanci dalje više ne varaju tako što će ići u svaku organizaciju u kojoj mogu, da preglasavanjem postanu njen član, a izbegavaju da se o tome dovorimo i možda i nešto i promenimo”, rekao je Nikolić.\nSrbija treba da otvori rusku bazu u preševskoj dolini, pa nek se ostali pitaju zašto.


Rojters o Preletačeviću: Srpska vlast se Belom više ne smeje\nBritanska agencija Rojters o Preletačeviću navodi da je sve krenulo prošle godine kao način da se diskredituje vlast na lokalnim izborima u Mladenovcu, gde student Maksimović u belom odelu, sa prevelikim zlatnim satom i šarenim prstenom, u kočiji koju vuku konji, obećava poslove i keš za sve koji će mu dati glas.\nMladi Luka Maksimović, alias Ljubiša Preletačević Beli, preuzeo je, kako navodi Rojters, ulogu najgore vrste političara, „ljigavog prevaranta“, a na lokalnim izborima osvojio je više od 20 odsto glasova.\n„Samo smo se zezali“, rekao je Maksimović, a Rojters ukazuje da istraživanje javnog mnjenja, koje je objavljeno u ponedeljak, uoči izbora 2. aprila, pokazuje da je Maksimović drugi, odmah iza glavnog favorita premijera Aleksandra Vučića.\n„Takav rezultat, jedva nedelju dana od kako je Maksimović ušao u trku, jeste osuđujuća presuda namučenoj srpskoj opoziciji i zabrinjavajuća poruka vladajucoj SNS o nezadovoljstvu građana u osiromašenom delu Evrope“, piše Rojters, uz ocenu da je Beli „balkanska verzija antiestablišmentskih pokreta koji su sve jači na Zapadu“.\n„Priča o srpskom predsedničkom kandidatu Ljubiši Preletačeviću Belom počela je kao šala, ali politički establišment se više ne smeje“, dodaje Rojters.\nKako navode, sve je počelo kao šala i način da se diskredituje vlast na lokalnim izborima prošle godine „u ruiniranom gradu Mladenovcu u centralnoj Srbiji“.\n„Student Luka Maksimović (25) u belom odelu, sa prevelikim zlatnim satom i šarenim prstenom, u kočiji koju vuku konji prolazi kroz Mladenovac, obećava poslove i keš za sve koji će mu dati glas“, reči su kojima počinje tekst.\nKako navode, „preuzeo je ulogu najgore vrste političara – ljigavog prevaranta kojeg zove Ljubiša Preletačević Beli“, a potom objašnjavaju da Preletačević na srpskom znači „neko ko menja političke partije zbog lične koristi“.\n„Na svakim izborima na svetu postoje ljudi koji veruju da nema smisla glasati“, kaže politički analitičar Vojislav Žanetić i nastavlja: „Neko ko ismeva sve opcije otvorene prosečnom biraču je idealan za tu vrstu ljudi.“\n„Svaka zemlja koja je osetila gorak ukus ekonomske krize, globalizacije, tranzicije iz komunizma u pseudo-kapitalizam… zrela je za takvu osobu“, dodaje on.\n„Iako je Maksimović očigledno privukao pažnju ljutih Srba zbog lošeg životnog standarda, premijer Vučić deluje siguran da će pobediti na izborima velikom razlikom, moguće i bez drugog kruga. Njegova Napredna stranka imala je malo pravih izazova, uglavnom delom zbog Vučićeve lične popularnosti kao ‘čvrste ruke u problematičnom regionu'“, navodi Rojters.\nPrema istraživanjima javnog mnjenja Ipsos stratedžik marketinga, Vučić je na 53 odsto glasova, a Maksimović je drugi sa samo 11 odsto.\n„U kafiću Maksimovićevog oca koji izigrava izborni štab lokalci poziraju za fotografiju sa predsedničkim kandidatom. Maksimovićevi snimci iz kampanje su hit na društvenim mrežama. Preletačević jaše konja, radi sklekove kao Roki i hoda uz pomoć garnišne koja liči na Gandalfov štap u Gospodaru prstenova“, navodi se u tekstu.\nIpak, kako navode, Beli insistira na tome da nije sve u humoru. Deset od 12 njegovih odbornika u Skupštini Mladenovca su ozbiljni ljudi, kako kaže, osim njega i njegovog pomoćnika.\n„Najveća smo opozicija u Mladenovcu“, kaže on, ističući uspeh njegove partije u tome da se proglasi da gradska voda nije za piće i pokušaje da poboljša transparentnost trošenja novca.\n„Političari u Srbiji su ‘prljavi i korumpirani i vreme je da neko pokuša da uradi nešto povodom toga“, navodi Maksimović.\nSaša Papić, 42-godišnji radnik iz Mladenovca, kaže da pokret može da poboljša odziv među mlađim glasačima koji bi u suprotnom slučaju ostali kod kuće.\n„Ne mora da pobedi – dovoljno je da uništi taj stav da je sramota biti umešan u politiku. Svi pametni ljudi su izbegli politiku“, navodi Papić.\nVoja Žanetić tu kaže da ostaje da se vidi da li će Maksimović moći da održi momentum: „Ko zna koliko su očajni i besni građani“.\nZa to vreme Preletačević samo kaže da će tako moći da položi ispite.\n„Postaću predsednik i neću morati da završim fakultet“, kaže Beli, a prenosi Rojters.\n2017-03-21T18:02:54+01:0021 марта, 2017|Društvo|


BiH - SAD: Položen kamen temeljac za novu ambasadu SAD\nU Sarajevu je danas položen kamen temeljac za novu zgradu ambasade Sjedinjenih Američkih Država u BiH, čija bi izgradnja trebalo da bude okončana do marta 2010. godine. Kamen temeljac položili su američki ambasador Čarls Ingliš, predsjedavajući Predsjedništva BiH Haris Silajdžić i Vijeća ministara BiH Nikola Špirić\nObraćajući se zvanicama iz političkog i vjerskog života BiH, ambasador Ingliš je istakao da će nova zgrada ambasade biti snažan i očigledan simbol partnerstva, prijateljstva, bliske saradnje i demokratskih vrjednosti koje dijele SAD i BiH. Prema njegovim riječima, izgradnja novog objekta za ambasadu je izraz vjerovanja SAD u budućnost BiH kao nezavisne, stabilne i multietničke države, sposobne da zauzme mjesto koje joj pripada u evropskim i euroatlantskim strukturama.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Haris Silajdžić ustvrdio je da izgradnja nove zgrade američke ambasade simbolizira nastavak interesa SAD za razvijanjem i jačanjem bilateralnih odnosa između dvije zemlje. Istaknuo je da prisan odnos između BiH i SAD postoji od dana osamostaljivanja BiH, te da je pomoć SAD zemlji od krucijalnog značaja za njen daljni razvoj kao funkcionalne i multietničke demokracije.\nTokom ceremoije polaganja kamena temeljca istaknuto je da je sigurnost američkih i lokalnih radnika, koji će raditi u ambasadi, te posjetilaca misije od izuzetne važnosti i da je zbog toga objekat dizajniran tako da zadovoljava najviše sigurnosne standarde. Nova zgrada američke ambasade imaće ukupno 11.000 metara kvadratnih funkcionlanog prostora, a ukupni troškovi ovog projekta su više od 105 miliona dolara.\nDa podsjetimo, diplomatski odnosi BiH i SAD uspostavljeni su 6. augusta 1992. godine, a ambasada Sjedinjenih Američkih Država je počela s radom 10. novembra 1993. godine, u okviru američke ambasade u Beču. Prva ambasada SAD u Sarajevu otvorena je 4. jula 1994. godine, prilikom obilježavanja 218. godišnjice nezavisnosti SAD.


Sandžak bez granica, građani podeljeni\nInicijatori peticije tvrde da su državne vlasti zapostavile ovo područje (na fotografiji: Novi Pazar)\nSandžak kao prekogranična evroregija je ideja koju zastupam od 1990. godine, kaže za Radio Slobodna Evropa predsednik Stranke demokratske akcije Sandžak (SDA) i prvi čovek Bošnjačkog nacionalnog vijeća Sulejman Ugljanin na pitanje da prokomentariše peticiju kojom nekoliko hiljada potpisnika traži da sandžačke opštine u Srbiji i Crnoj Gori dobiju specijalni status, prvenstveno u ekonomskom smislu.\nDok pokretači ove ideje – Rožaje Free Press i nevladina organizacija "Sandžak-EUREGIO" – tvrde da nemaju nameru da menjaju državne granice, mišljenja stanovnika ovog područja su podeljena.\nVisoka stopa nezaposlenosti, emigracije stanovništva, propala privreda – to su karakteristike koje povezuju pogranične gradove Srbije i Crne Gore na području Sandžaka, gde većinsko stanovništvo čine Bošnjaci. Tako barem tvrde zagovornici prekogranične evroregije Sandžak.\nKako objašnjavaju inicijatori peticije, državne vlasti su zapostavile ovo područje, zbog čega su meštani prinuđeni da bolji život traže u nekoj od zemalja Evropske unije.\nIako napominje da ova inicijativa nema veze sa odlukama Bošnjačkog nacionalnog vijeća, predsednik ovog tela i šef Stranke demokratske akcije Sandžaka Sulejman Ugljanin kaže da podržava ideju.\n"Ne samo da podražavam, nego ja kao predsjednik jedne parlamentarne stranke od 1990. godine, i na lokalnom i na republičkom i na saveznom nivou dobijam podršku građana već 26, 27 godina na toj tezi. To je naš program", kaže Ugljanin.\nSulejman Ugljanin: Sandžak bi imao i ekonomsku autonomiju\nDve organizacije – Rožaje Free Press i Sandžak-EUREGIO – pokrenule su peticiju da 14 opština u Srbiji i Crnoj Gori postanu deo prekogranične evroregije Sandžak.\nRešenje za postojeće teško stanje na ovom području oni vide u modelima koji već postoje u pojedinim zemljama Evrope.\n"Jedno od rješenja je formiranje prekogranične euroregije Sandžak što bi omogućilo svim sandžačkim gradovima povlačenje velikih novčanih sredstava iz fonda EU namijenjenog za preogranične regione što bi u ogromnoj mjeri pomoglo oporavak svih gradova ove regije", navodi se u opisu peticije koju je do sada podržalo više od 4.000 ljudi.\nPrema predlogu inicijatora, u evroregiju ušle bi opštine: Novi Pazar, Pljevlja, Bijelo Polje, Berane, Tutin, Rožaje, Prijepolje, Priboj, Plav, Sjenica, Gusinje, Nova Varoš, Petnjica i Andrijevica.\nMišljenja stanovnika ovog kraja o osnivanju prekogranične regije su podeljena.\nStanovnik Priboja Feris Ćelović podržava ovaj predlog.\n"To je za bolje sutra. Čudi me da se do sad čekalo, ovde stagnacija traje već duže vrijeme, zadnjih 17 godina. Mora se nešto uraditi da bi mladež iz ovog kraja imala svoju budućnost", stav je Ćelovića.\nS druge strane, Slavko Pjevčević, takođe iz Priboja, smatra da se iza ove inicijative kriju politički motivi.\n"Ne želim to. Iskustvo mi je pokazalo da je to drukčije. Uvijek postoji nešto skriveno iza tih namera. Šta će nam to? Mi smo ionako mali", tvrdi Pjevčević.\nInicijatori prekogranične regije, koji do zaključenja ovog teksta nisu odgovorili na poruke Radija Slobodna Evropa, navode da njihov projekat "neće uticati na promenu granica između Srbije i Crne Gore već će upravo ta granica omogućiti formiranje prekograničnog regiona po modelu EU".\nSulejman Ugljanin navodi da bi Sandžak statusom prekogranične regije prvenstveno imao ekonomsku autonomiju, te da već postoje slični modeli u Evropi, poput Južnog Tirola u Italiji.\nUgljanin smatra da aktuelna vlast u Beogradu nema razumevanja za ovakvu inicijativu.\n"Proći će i ova šovinistička garnitura u Srbiji. Doći će neki drugi ljudi sa kojima će moći da se razgovara normalno", dodaje Sulejman Ugljanin.\nDirektor Centra za regionalizam Aleksandar Popov kaže da realizacija ovakve inicijative nije nerealna, ali da je za to potreban dogovor kako na nivou sandžačkih opština, tako i između Srbije i Crne Gore.\nPopov dodaje da je potrebno mnogo truda da bi se evroregija održala i podseća da u Srbiji već postoji evroregija Dunav-Keriš-Mureš-Tisa, koja povezuje Vojvodinu, Mađarsku i Rumuniju.\n"Ona je formirana sredinom devedesetih i imala je zamah u početku. Bila je pre svega usmerena na povezivanje posredstvom infrastrukturnih projekata, ali i na jačanje kulturnih veza. Ali, ona kao da je na neki način izgubila energiju i ne vidim da sada daje neke rezultate, niti da je vidljivo njihovo postojanje", objašnjava Popov.\nPredlog o formiranju evroregije Sandžak je, prema rečima inicijatora ove ideje, nedavno iznet i na vanrednoj sednici Skupštine opštine Rožaje i prosleđen je Vladi Crne Gore.


Kup Grčke - Blic Sport\nFudbaleri Olimpijakosa prema očekivanjima pobedili su Panahaiki u gostima sa 2:0 drugom kolu grupe 5 Kupa Grčke, a ovaj meč je ostao u senci divljanja navijača gostujuće ekipe.\n"TRESU" NARODNJACI, PRIJOVIĆ U EKSTAZI Ovako je reprezentativac Srbije proslavio osvajanje Kupa Grčke sa PAOK-om /VIDEO/\nNapadač reprezentacije Srbije, Aleksandar Prijović, osvojio je Kup Grče sa PAOK-om. U finalu, solunski crno-beli pobedili su AEK sa 2:0 i doneli u klupske prostorije šesti trofej iz ovog nadmetanja.\nNAŠ NAPADAČ JE NEZAUSTAVLJIV Prijović golom pogurao PAOK ka finalu Kupa Grčke\nAleksandar Prijović igra u neverovatnoj formi i novim golom je doprineo trijumfu PAOK-a nad Panioniosom sa 3:1 u gostima, u prvom meču polufinala grčkog Kupa.\nPAOK RAZBIO PAO Prijović overio plasman Ivićeve ekipu u finale Kupa Grčke /VIDEO/\nAleksandar Prijović je u drugom nastupu posle pauze zbog povrede pokazao da je odličan golgeter i overio je pobedu PAOK-a nad Panatinaikosom od 4:0 (1:0) u revanšu polufinala grčkog Kupa, za ukupnih 4:2 i plasman u borbu za trofej.\nFIFA postavila ultimatum Vladi Grčke da vrati Kup\nMeđunarodna fudbalska federacija (FIFA) postavila je ultimatum Vladi Grčke da do 15. aprila vrati nacionalni Kup jer će u suprotnom suspendovati tamošnje klubove iz Evrope.\nHAOS U SOLUNU Baklje na terenu, tuča sa policijom i bežanje igrača Olimpijakosa /FOTO/ /VIDEO/\nAko su negde veći problemi sa navijači u odnosu na Srbiju onda je to u Grčkoj. Huligani su odneli još jednu pobedu, jer su prekinuli polufinale tamošnjeg Kupa između fudbalera PAOK-a i Olimpijakosa.\nMilivojević golom iz voleja začinio pobedu Olimpijakosa u Kupu /VIDEO/\nNaš fudbalski internacionalac Luka Milivojević upisao se u strelce u pobedi Olimpijakosa u Kupu Grčke.\nPehar za Panatinaikos, u Atinu uzalud došlo 330 autobusa sa navijačima PAOK-a!\nU danu u kome je pažnja srpske sportske javnosti bila usmerena na večiti derbi koji možda odluči šampionsku titulu, skoro cela Grčka je na nogama zbog nesvakidašnjeg navijačkog poduhvata.\nŠćepović očarao Grke sa dva gola na debiju za Olimpijakos /video/\nDoskorašnji napadač Partizana Marko Šćepović zablistao je na debiju za Olimpijakos i sa dva gola učestvovao u pobedi svog tima nad Fokikosom od 5:1 u prvoj rundi Kupa Grčke.\nFudbaleri Olimpijakosa osvojili Kup Grčke pred posetu Crvene zvezde\nFudbaleri Olimpijakosa osvojili su Kup Grčke savladavši u finalu u Atini, posle produžetaka, Atromitos sa 2:1.\nNova dva gola Pantelića za Olimpijakos\nUhapšeni navijači koji su prekinuli utakmicu Kupa\nGrčka policija je uhapsila 18 navijača koji su prekinuli utakmicu fudbalskog Kupa Grčke pošto su utrčali na teren noseći kacige i motke, saopštila je policija.\nDivljanje navijača obeležilo finale Kupa Grčke\nFudbaleri AEK-a pobedili su ekipu Atromitosa sa 3:0 u finalu grčkog Kupa ali je meč prekinut u 89. minutu zbog ponašanja publike.\nPantelić spasio Olimpijakos od bruke u Kupu\nSrpski fudbaler Marko Pantelić postigao je pobedonosni gol tri minuta pre kraja meča Kupa Grčke koji su igrali Olimpijakos i Iljupolis.


Bečlijka srpskog porekla iz Rudne glave: Ponosna na Srbiju zbog vakcinacije! U Austriji nema mogućnosti da građani biraju sami koju će da prime – Naši u svetu\nBečlijka srpskog porekla iz Rudne glave: Ponosna na Srbiju zbog vakcinacije! U Austriji nema mogućnosti da građani biraju sami koju će da prime\nObjavljeno 06/04/21 u 16:30\nDržavljanka Austrije čiji su roditelji rodom iz Rudne glave, danas je bila među meštanima koji su dočekali predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji se vakcinisao u tom mestu nedaleko od Majdanpeka i kako kaže ponosna je na Srbiju zbog nabavke i procesa vakcinacije.\nBožinović radi u bolnici, dečijoj klinici u Beču i zahvaljujući tome što je kao zdravstveni radnik vakcinisana posle godinu i po dana došla je u Rudnu Glavu gde joj živi porodica.\nDoneli odluku: Beč od sutra PROŠIRUJE OBAVEZU nošenja FFP2 maski na javnim mestima, evo i na kojim\nInače, prema njenim rečima, u Austriji se skoro ništa nije promenilo kada je u pitanju pandemija od kada se pojavila vakcina protiv virusa korona jer tamo nema toliko opcija kao u Srbiji i nema vakcina za sve.\n„Jako sam ponosna na moju zemlju jer građani imaju mogućnost da biraju koju će vakcinu da prime. U Austriji ima jedna ili dve vrste vakcina i nema mogućnosti da građani biraju sami koju će da prime i to nema za sve“, ispričala je Božinović za Tanjug.\nKaže da su u početku u Austriji mogli da se vakcinišu samo zdravstveni radnici kao prioritetna grupa, a da je sada počela i vakcinacija za one koji rade sa decom, koji decu voze u škole i nastavnike.\nSvi članovi njene porodice koji žive u Srbiji su vakcinisani, a Božinović ističe da je bolest izazvana virusom korona jako teška.\n„Veoma je bitno da se u što većem broju vakcinišemo kako bi što pre prebrodili ovu pandemiju i da što pre krenemo da živimo ”normalan” život“, kazala je Božinović.\nU razgovoru za Tanjug Božinović se osvrnula i na današnju posetu predsednika Vučića Rudnoj glavi.\nMeštani su jako ponosni što je predsednik danas došao u Rudnu glavu da se vakciniše i već su svi zainteresovaniji za vakcinu, već danas se veliki broj prijavio, a i od ranije su svesni opasnosti koji virus korona nosi“, kaže Božinović.\nPorodila se JELENA JANKOVIĆ: Na svet donela ĆERKU, a evo kako je počela ljubavna romansa sa cenjenim doktorom! (FOTO)\n“Obožavao je crveno-bele”: Zvezda se emotivnom porukom oprostila od Tozovca\n“Džonson&Džonson” kreće sa isporukama vakcina za EU\nDODATNI TURBO IMUNIZACIJI! Kurc: Pregovori o nabavci ruske vakcine Sputnjik V su pri…\nAmerikanci neće AstraZeneku: Ne treba nam, imamo već dovoljno vakcina\nDok ceo svet hvali Izrael, Fajzer otkriva drugu stranu medalje: “Vi ste banana…\nNemačka: Nema rizika od druge doze drugog proizvođača!\nRuska vakcina će se proizvoditi u Bavarskoj?!\nReportaža na austrijskoj televiziji o imunizaciji u Srbiji: “Nije članica EU,…


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Obracun Zupa\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Sre 27 of Jan, 2021 [14:28 UTC]\nGazdaricu čuva policija\nKruševac - Radnici HI "Župa" juče su, posle protesta u SO Kruševac, gde ih je primio predsednik opštine Dragan Azdejković i načelnik Rasinskog okruga Branimir Trajković, upali u Hotel "Rubin", gde je odsela većinska vlasnica njihove fabrike Violeta Josifova. Revoltirani što 12 meseci nisu primili platu, a ne znaju ni kakva je dalja sudbina firme, radnici su hteli da se obračunaju sa Violetom Josifovom, koja se zabarikadirala u kancelariji advokata Bojana Bjelanovića i Radeta Vujčića.\nRadnici su na adresu Josifove uputili dosta pogrdnih reči, a najčešći uzvici bili su "pare, pare, daj naše pare". Kancelariju je više od sat vremena obezbeđivala interventna policija Kruševca, ne dozvoljavajući radnicima da imaju bilo kakav kontakt sa Josifovom. Posle burnih rasprava i izliva nezadovoljstva, radnici su, na zahtev policije, napustili hol Hotela "Rubin", da bi Violeta Josifova, u pratnji policije, policijskim kolima napustila ovaj prostor.\nRadnici su potom, čekali "gazdaricu" pred Palatom pravde, a kad se ona nije pojavila, čekali su je pred zgradom SUP-a. Kad su se uverili da je Violeta Josifova "otišla u nepoznatom pravcu", radnici " Župe" su se razišli.\nNapravio: Hal 9000 zadnja izmena: Sreda 17. August 2005. [07:19:12 UTC] od Hal 9000\n[ Vreme izvršavanja: 0.11 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.89MB ] [ 69 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.61 ]


09/02/2018 - Sport ekspres\nPredsednik ljut na fudbalera ljubavnika: Kupovao sam mu Mercedese, najskuplju odeću, a ovako mi vraća!\n09/02/2018 10/02/2018 Slobo M\nU Paragvaju je dosta prašine izazvao skandal u kojem su učsetvovali predsednik i igrač tamošnjeg fudbalskog niželigaša Rubija Nu. Na internetu je neki dan objavljena fotografija na kojoj se vide predsednik ekipe Rubio Nu Antonio […]\nPamela o vezi sa 18 godina mlađim fudbalerom: Pričamo jezikom tela\n09/02/2018 09/02/2018 Slobo M\nGlumica i najpoznatijeva Plejbojeva zečica Pamela Anderson odlučila je progovoriti o svojoj ljubavnoj vezi sa 18 godina mlađim fudbalerom Adilom Ramijem. Par se upoznao na prošlogodišnjem filmskom festivalu u Kanu i od tada su nerazdvojni. […]\nAlimpijević: Značajna pobeda, sjajan meč!\nCrvena zvezda mts drugi put je ove sezone postigla 100 poena u Evroligi i zahvaljujući tome popravila svoj skor na 9-13. Ekipa Dušana Alimpijevića u petak je u „Pioniru“ savladala Armani, odličnim napadačkim nastupom i […]\nZVEZDA SIGURNA PROTIV „MANEKENA“! Stotka „crveno-belih“ pred mini evroligašku pauzu\nCrvena zvezda mts i četvrti put je pobedila Armani 100:89 (23:20, 27:25, 21:20, 29:24) u 22. kolu Evrolige, odigrala veoma dobro u napadu, čvrsto u odbrani kad se lomilo i tako ostvarila deveti trijumf u […]\nSkandal prvog dana Zimskih olimpijskih igara i to zbog mobilnih telefona i sankcija UN-a\nDanas su svečano otvorene Zimske olimpijske igre u Pjončangu izbio je i prvi skandal i to zbog mobilnih telefona. Svaki od 4.000 sportista trebao je da dobije Samsungov smartfon „Galaxy Note 8“ koji košta oko […]\nPosle 2012. godine i okončanja saradnje sa Sopotom Crvena zvezda ponovo ima filijalu! Biće to beogradski Grafičar. Saradnja između klubova sa Topčiderskog brda i Topčiderske zvezde potpisana je danas na stadionu „Rajko Mitić“. Prema odredbama […]\nFED KUP: Srpkinje izgubile u dublu, u polufinalu protiv moćne Letonije\nOlga Danilović i Bojana Marinković izgubile su od Gruzijki Marijam Bolkvadze i Sofije Šapatave sa 6:7 (7:9), 7:6 (7:4), 6:3 u drugom kolu grupe A Prve grupe evro-afričke zone Fed kupa, ali taj meč nije […]\nKari preuzeo Barsu: Sezona tek sad počinje, samopouzdanje se stiče žestokim treningom!\n09/02/2018 09/02/2018 Rajko B\nSvetislav Pešić je od ovog petka i zvanično ponovo trener košarkaša Barselone, na čijoj će klupi ostati do kraja sezone prema dogovoru. Naš proslavljeni stručnjak u katalonski klub dolazi drugi put, a u prvom mandatu, […]\nSrniću novi ugovor!\nKrilni napadač i čovek koji je golom protiv Kelna doneo Zvezdi proleće u Evropi, Slavoljub Srnić produžiće ugovor sa klubom sa “Marakane”. Još se ne zna na koji će se vremenski period obavezati jedan od […]


Kojić već ''presudio'': ''Partizan najkvalitetniji u zemlji'' - Sportske.net\nKojić već ''presudio'': ''Partizan najkvalitetniji u zemlji''\nEvropska euforija u Nišu danas dostiže tačku ključanja - dolazi Partizan!\nTV Partizan: "Žutić želeo da Mažić sudi u Nišu"Stigla odluka o kazni - Partizan se oglasio saopštenjem!Trener Partizana otklonio neke dileme oko sastava, hoće li igrati Everton?Ko će biti domaćin finala Kupa? Evo kad pada odluka!Radnički vs Partizan - Meč visokog rizika. Važna informacija za navijače\nFudbaleri niškog Radničkog večeras će pokazati da li su kadri za izlazak u Evropu. Rival im je prvoplasirani Partizan, a utakmica na ''Čairu'' počinje u 19 časova.\n''Mislim da sam dovoljno iskusan da me takve stvari ne sputavaju… U Partizanu mi je bilo odlično, ali sada sam u Nišu i sve ću dati da moj Radnički pobedi'', istakao je Kojić.\n''U goste nam dolazi definitivno najkvalitetnija ekipa u zemlji i to u utakmici koja im tako mnogo znači. No, i mi imamo za šta da se borimo. Uz to, u svaku utakmicu ulazimo sa ambicijom da pobedimo, tako će biti i u ovoj.\nIskreno, ne sviđaju mi se sve ove priče tipa ko će koga da 'pusti', ali siguran sam da ćemo i mi i oni u meč ući bez kalkulacija. Naša želja je da izađemo u Evropu i za taj cilj ćemo 'izginuti''', zaključio je Kojić.


Trening za decu - Personalni trener za decu | Personalni Trener Saša Pavlić\nDeca koja su spremna da učestvuju u organizovanim sportskim ili drugim aktivnostima kao što su košarka, fudbal ili gimnastika obično mogu bezbedno da započnu trening snage. Deca od 7 ili 8 godina mogu bezbedno da rade trening snage za decu ako imaju dobru ravnotežu i kontrolu nad svojim telom, prate uputstva i ispravno rade vežbe. Trening za decu može biti dizajniran tako da odgovara svakom detetu i da mu pomogne u povećanju snage i kondicije bez previše velikih napora. Posebno planirani trening za decu uvek treba prepustiti profesionalnom personalnom treneru sa iskustvom jer su povrede moguće pri nepravilnom vežbanju.\nTrening za decu nikako ne bi trebalo da bude smanjena verzija treninga za odrasle. Deca koja rade vežbe za povećanje snage treba da nauče pravilnu tehniku i da znaju kako da bezbedno koriste opremu.\nJoš jednom podvlačimo da plan treninga za decu treba da osmisli profesionalni trener koji ima iskustva u radu sa decom i tinejdžerima.\nŠta je trening snage za decu?\nTrening snage za decu je način za izgradnju mišića i snage pomoću podizanja tegova, korišćenja mašina ili traka, kao i uz pomoć sopstvene telesne težine. Deca i tinejdžeri uglavnom žele da rade trening snage kako bi poboljšali sportske performanse, lečili ili sprečili povrede ili poboljšali svoj izgled.\nPrednosti treninga snage za decu\nTrening snage za decu može pomoći deci i tinejdžerima da izgrade jake mišiće. Uz dobro osmišljen i vođen program možemo navesti nekoliko prednosti treninga za decu:\nTrening za decu će poboljšati ukupnu kondiciju i sportske performanse\nTrening za decu će povećati telesnu masu izgradnjom više mišića i gubitkom viška masti\nTrening za decu će sagoreti višak kalorija\nTrening za decu će ojačati kosti\nTrening za decu će poboljšati njihovo mentalno zdravlje\nDa li je trening snage za decu bezbedan?\nVećina povreda tokom treninga za decu se dešava zato što dete nije bilo pod nadzorom. Naprezanje mišića je najčešća povreda povezana sa treningom snage. Kako bi se isključila mogućnost povreda, neophodno je vođenje treninga za decu od strane profesionalnog trenera koji u svakom momentu može sprečiti povređivanje i objasniti kako se neka vežba ispravno radi.


CG odbacila navode Selakovića: Srbi u CG nemaju druge matice\nTanjug 18. jula 2021. 23:56\nMinistarstvo je pozvalo Selakovića da u direktnoj komunikaciji sa crnogorskim ministrom spoljnih poslova Đorđem Radulovićem iznese sva pitanja od zajedničkog interesa, nedoumice, sumnje i neslaganja, kako i, kako je navelo, priliči susednim državama i ozbiljnim državničkim funkcijama, „koje podrazumevaju odgovornost i rad u interesu naših naroda“, prenosi CDM.\n„Neshvatljiva je konstantna želja zvaničnika da u svim nastupima govore o „legitimnom pravu“ da brinu o 30 odsto naših građana, predstavljajući Srbiju kao matičnu državu srpskog naroda. U ovom kontekstu jedino ispravno bilo bi shvatiti i priznati da su građani Crne Gore koji se izjašnjavaju kao Srbi, lojalni, punopravni i uvaženi građani i da njihova jedina matica može biti Crna Gora“, navode u ministarstvu.\n„To znači da svi naši državljani koji se osećaju Srbima, nemaju druge države, niti matice, osim države svih nas – Crne Gore. Njena Vlada i institucije jedina su adresa za njih. Naša država ne želi da se odrekne niti jednog jedinog čoveka, a kamoli 30 odsto Srba koji su neizostavan temelj naše države“, poručuju u saopštenju.\nU saopštenju ocenjuju da pozivanje na, kako navode, istorijske „činjenice“, poput izjave da je „Crna Gora toponim koji postoji od 14. veka|, koja nosi primesu pežorativnog i uvredljivog odnosa, te tumačenje odluka suverene države Crne Gore i to pod studijskim reflektorima, nije mera dobrosusedske politike i umeća pregovaranja, što vide kao dužnost i obavezu koju nosi funkcija ministra spoljnih poslova.\n„Jel ste imali ikada brigu koja je bila u korist tih ljudi? Ne, imali ste nešto sasvim drugo. Imali ste jedno pravno nametanje crnogorskog jezika na mesto srpskog jezika, iako se ubedljiva većina građana Crne Gore izjašnjavala na svakom popisu da govori srpskim jezikom. Imali ste pokušaj brisanja iz sećanja svega onoga što je srpsko“, rekao je Selaković.\nOn je naglasio i da se u programima iz kojih deca u Crnoj Gori uče navodi da su Sveti Sava i Stefan Nemanja prisilili Crnogorce da pređu na pravoslavlje iako se, kako je naveo, „toponim Crna Gora javlja tek krajem 14. veka“.\n„I mi legitimno molimo i zahtevamo od države Crne Gore da se ta prava poštuju, kao što ih mi poštujemo prema onima koji kažu da su Crnogorici, a žive u Srbiji“, poručio je Selaković.


JTI učvrstio poziciju najboljeg poslodavca - Top Employer\nJTI učvrstio poziciju najboljeg poslodavca – Top Employer\nBEOGRAD – Kompanija Japan Tobac co International (JTI) je šesti put zaredom dobila Top Employer sertifikat, kao jedan od najboljih poslodavaca u Srbiji i svetu.\nIzuzetni uslovi za zaposlene, kontinuirano ulaganje u njihov profesionalni rast i razvoj, kao i briga o njihovom zdravlju i blagostanju, ono je što JTI izdvaja od ostalih kompanija, navedeno je u saopštenju JTI.\n„U nesigurnim vremenima koje je donela pandemija, fokus nam je bio na stvaranju sigurnog okruženja i pružanju najboljih mogućih uslova našim zaposlenima. Bilo je važno da ljudi znaju da nisu sami, već da su deo jednog velikog tima“, kaže direktorka Odeljenja za zaposlene i korporativnu kulturu Milena Rajić.\nDodaje da je kompanija počastvovana ovim priznanjem i najavljuje da će nastaviti da osluškuju želje i potrebe zaposlenih, kako bi im pružili mogućnosti da napreduju u svojoj karijeri.\nUprkos teškoj godini JTI je ostao posvećen strategiji ulaganja u svoje zaposlene.\n„Sa ponosom objavljujemo ovogodišnje dobitnike i čestitamo organizacijama koje su sertifikovane kroz program Top Employers instituta“, kazao je izvršni direktor Top Employers instituta Dejvid Plink.\nU JTI ističu da ovaj prestižni holandski institut dodeljuje sertifikate kompanijama na osnovu rezultata o najboljim praksama u oblasti ljudskih resursa.\nSertifikovane kompanije moraju da ispune vrlo striktne kriterijume, uključujući razvoj radnog okruženja, strategiju pronalaženja talenata, raznolikost i inkluzivnost, razvoj liderskih sposobnosti, mogućnosti za dalje učenje i razvoj i druge.\nPodsećaju da je JTI najveći poslodavac u duvanskoj industriji, koji od polja duvana, preko fabrike u Senti i kancelarije u Beogradu pa do prodavnica širom zemlje angažuje 3.000 ljudi.\nTakođe, jedan je od pet najvećih poreskih obveznika sa 2,6 milijarde dolara uplaćenih u budžet od 2006.\nJTI je, navode, jedina inostrana kompanija koja otkupljuje domaći duvan i ujedno najveći proizvođač duvana u Srbiji.\nDobitnik je priznanja Virtus koje se dodeljuje za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj kompanija posluje.\nOd kupovine fabrike u Senti 2006. godine, kompanija JTI je utrostručila udeo na tržištu, istovremeno izvozeći cigarete na tržišta Crne Gore, BiH, Makedonije, Hrvatske, Albanije i duvana u EU.


Referendum u Britaniji odražava žal za iščezlim carstvom\nOdržavanje dva referenduma ogromnog značaja u Velikoj Britaniji u samo dve godine, prvo o ostanku Škotske u toj zemlji a 23. juna ove godine o mestu Velike Britanije u EU, pokazuje do koje mere se Velika Britanija preispituje o sopstvenom identitetu, što je delimično posledica nostalgije dela stanovništva za iščezlim carstvom. Pre samo 70 godina Britanija je vladala carstvom pod čijom kontrolom je, u najslavnije doba, bila četvrtina svetskog stanovništva na pet kontinenata, dok je danas Britanija u opasnosti da, ukoliko na referendumu 23. juna glasa za istupanje iz EU, ostane sama, na teritoriji jedva većoj od Islanda. „Ovaj referendum o Bregzitu razotkriva da smo nesposobni da prežalimo carstvo. Oni koji se više ne prepoznaju u društvu koje je sve raznovrsnije, pre svega najstariji, prijemčivi su za govor koji im predlaže ulazak u vremensku mašinu kako bi se sve započelo ispočetka. Oni misle: ah kada bismo samo mogli da napustimo du prokletu Evropu i ponovo postanemo velika nacija“, objašnjava za AFP specijalista za pitanja identiteta na Univerzitetu Louboro Majkl Skej (Michael Skey). Prema njegovom mišljenju, to je i razlog za stalno pozivanje na prošlost, a posebno na Drugi svetski rat koji je, iako je najavljivao kraj kolonijalne premoći, takodje bio i „poslednja prilika kada je Velika Britanija zaista bila značajan faktor“. Više od 70 godina nakon kapitulacije nacista, nasledje Drugog svetskog rata i dalje je veoma prisutno u Velikoj Britaniji. Glavni grad London redovno nadleću britanski avioni „spitfajer“ (Spitfire) korišćeni u Drugom svetskom ratu, a pozivanje na Vinstona Čerčila uobičajeno je u svim debatama.\nNa evropskom prvenstvu u fudbalu u Francuskoj ove godine, engleski navijači svakog dana pevaju kako je „RAF (Kraljevske vazdušne snage) iz Engleske oborio“ nacističke bombardere. U takvom raspoloženju sasvim je prirodno da su se učesnici kampanja pred referendum stalno pozivali na Drugi svetski rat, i to pre svega kampanja za istupanje čiji lider Boris Džonson je otišao toliko daleko da se pozivao na Adolfa Hitlera. „Prošlost ima ulogu plišanog mede koji nas ohrabruje u pogledu naše uloge u svetu. To odaje duboki osećaj nesigurnosti i istinsku nelagodnost u pogledu identiteta“, dodao je novinar i istoričar Patrik Bišop (Patrick Bishop). Direktor tink tenka Britiš fjučer (British Future) Sunder Katvala (Katwala) smatra da je u osnovi negativnog stava prema EU osećaj slave iz 1945. godine. „Po izlasku iz rata, Velika Britanija je, uverena da je i dalje u prve tri sile, sa izvesnom nezainteresovanošću gledala na evropski projekat. Kada je sa krizom u Sueckom kanalu 50-ih godina postalo jasno da je to bila greška, evropski voz već je otišao“. Kada su se Britanci konačni priključili 1973. godine, to je učinjeno malim koracima, i isuviše kasno da bi „uniju oblikovali po svojoj želji“, navodi ovaj analitičar. „Britanci su zbog manje traumatičnog sećanja na Drugi Svetski rat manje vezani za ideju Evrope kao moralnog projekta. Oni uglavnom gledaju na EU kao na čisto ekonomski i trgovinski aranžman, kao što je general de Gol (de Gaulle) i predvideo. I ukoliko to ne funkcioniše u njihovu korist, veliki broj njih je spreman da ode“, dodaje istoričar Robert Tombs. Ovaj manjak entuzijazma danas se potvrdjuje kroz izjave Dejvida Kamerona koji neprekidno govori o svojoj „frustraciji“ pred Evropom koja ga „izludjuje“, ali kojoj se treba prikloniti zarad isključivo ekonomskog argumenta. Britanski premijer ne propušta nijednu priliku da podseti da je Velika Britanija „zemlja trgovaca“, nepokornog naroda koji živi na ostrvu koje nije pokoreno od osvajanja Viljema Osvajača 1066. godine. Katvala smatra da je ključni element debate činjenica da je reč o ostrvu. „U Evropi ima mnogo evroskepticizma. Ali nijedna zemlja ne postavlja ozbiljno pitanje da li je deo Evrope. U Velikoj Britaniji se to pitanje postavlja.


Ugalj poskupio za 106 procenata – Bankar.me\nSeptember 2, 2021 ENERGETIKA, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nCijena australijskog termalnog uglja u luci Njukasl, koji se smatra reperom za ogromno azijsko tržište, skočila je za 106% ove godine na više od 166 USD po metričkoj toni, prema najnovijoj nedjeljnoj procjeni Argusa, provajdera cijena na robnim tržištima, piše CNBC.\nNedjeljni indeks cijene uglja u Njukaslu, koji je početkom septembra iznosio 46,88 USD, sada se, po svemu sudeći, približava istorijskom maksimumu od 195,20 dolara koji je zabilježen u julu 2008. Njegov južnoafrički ekvivalent, indeks Ričards Bej, zaključio je nedelju do 13. avgusta na nivou od 137,06 dolara po metričkoj toni, što je rast od 55 % ove godine.\nSkok tražnje za termalnim ugljem, koji se koristi u proizvodnji električne energije, ozbiljno dovodi u pitanje tzv. “energetsku tranziciju”, ocjenjuje američki medij, i dodaje da je reč o fosilnom gorivu s najvećim intezitetom emisije ugljenika, te da je stoga njegova zamjena najvažniji cilj na putu zaokreta ka alternativnim obnovljivim izvorima.\nIpak, iako kreatori politika i poslovni lideri neprestano gorove o posvećenosti ciljevima za rješavanje sve dublje klimatske krize, mnogi se i dalje oslanjaju na fosilna goriva kako bi držali korak sa rastućom potražnjom za energijom, navodi se u tekstu.\nPOJMOVIcijena uglja ugalj\nPrevious Cijene nekretnina i dalje rastu: Najskuplje na primorju\nSljedeći Hakaton Smart Nikšić – Otvorene prijave za crnogorske takmičare


ABA: Trenerov strah od poslednjih sekundi - KOS magazin\nOvogodišnji dobitnik Nobelove nagrade za književnost Peter Handke proslavio se, izmedju ostalog, romanom specifičnog naziva “Golmanov strah od penala”. Prevedeno na naš košarkaški jezik mogao bi se napisati ne roman, nego cela biblioteka sa brojnim tomovima na temu “trenerov strah od poslednjih sekundi”. U ovom trenutku pisac takve knjige, koji bi svakako dobio neku nagradu, je Slaven Rimac, do pre dan-dva trener Cedevita Olimpije.\nHrvatski stručnjak je strah od moguće smene prvi put osetio 5. januara kad je njegov tim u skoro potpuno praznoj dvorani “Stožice” u Ljubljani izgubio od “tamo neke” Igokee 78-85. Utakmica je bila rešena nekoliko minuta pre kraja, ali ono što je sledilo zbilo se u sekundama, i to poslednjim. Najpre je Rimčev COL potopio Ognjen Jaramaz u poslednjem deliću sekunde utakmice sa Partizanom, kad su igrači sa klupe ljubljanskog kluba već počeli da slave pobedu. Pa je onda Miler-Mekintajer, igrač Cedevita Olimpije, u poslednjem sekundu promašio pobedu protiv Mornara (takodje na domaćem terenu). I, kao finale ovog uzbudljivog štiva dolazimo do poslednjeg kola ABA lige, i utakmice Cedevita Olimpija – Primorska. Očekivala se lagana pobeda domaćih protiv destimulisanih gostiju iz Kopra, ali – opet taj poslednji sekund. U njemu, koju desetinku pre poslednjeg zvuka sirene, Marko Luković pogadja jednu “indijansku” trojku za pobedu Primorske.\nSlaven Rimac više neće imati materijala za svoje nove knjige. Sada će, umesto njega, od ishoda u poslednjim sekundama strepiti njegov naslednik na klupi Jurica Golemac. Nema sumnje da će i on imati mnogo toga da doda temi “trenerov strah od poslednjih sekundi”.\nBez pisanih sastava na ovu temu, bar što se tiče poslednjeg kola, ostaće Andrea Trinkijeri i Dragan Šakota. Njihovi timovi Partizan, odnosno Crvena zvezda bez problema su pobedili Zadar, odnosno Igokeu. Nisu se previše umorili, sačuvali su snagu i za evropske utakmice koje im predstoje (Partizan-Darušafaka, Zvezda-Efes), ali i za ono što će se dogadjati u ponedeljak 3. februara od 18 sati. U tom terminu zakazan je derbi Crvena zvezda-Partizan, i jedino što bih iskreno voleo i želeo jeste da posle te utakmice ne čitam nijedno saopštenje. Ovo je košarka, sport koji volimo, i niko koga poznajem ne prati košarku zato da bi čitao saopštenja klubova. Niti iko živi ide na utakmice zbog članova uprava, svima je poslednja misao da će ih neko prevariti, da će sudije biti “lopovi”… Moj savet i crno i crveno-belima je: momci, ostavite košarku onima koji je vole i zbog nje dolaze na utakmice. Probajte to, bolje ćete se osećati, verujte mi!\nABA liga: Braća i zamorčići


LSV obelezava 20 godina od Jugurt revolucije | Autonomija\nLSV obelezava 20 godina od Jugurt revolucije\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) u naredna tri dana će kroz ulične akcije i konvenciju obeležiti 20 godina od…\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) u naredna tri dana će kroz ulične akcije i konvenciju obeležiti 20 godina od takozvane „jogurt revolucije“ u kojoj je Miloševićev režim ukinuo autonomiju Vojvodine.\nU subotu, nedelju i ponedeljak na više punktova u Novom Sadu sa građanima će razgovarati lider LSV Nenad Čanak i funkcionerke te stranke Aleksandra Jerkov i Maja Sedlarević. Stranački aktivisti građanima će u uličnim akcijama deliti letke, saopštila je LSV. U ponedeljak uveče u Srpskom narodnom pozorištu biće održana konvencija povodom 20 godina od jogurt revolucije.\nTokom leta 1988. godine demonstranti sa Kosova dolazili su u Novi Sad i tražili ostavku pokrajinskog rukovodstva pod parolom „Oj Srbijo iz tri dela, uskoro ćeš biti cela“. Pokrajinsko rukovodstvo primorano je da podnese ostavke 6. oktobra 1988. godine, u takozvanoj antibirokratskoj ili „jogurt“ revoluciji. „Jogurt“ revolucija je dobila to ime zbog toga što su demonstranti zgrade pokrajinskih institucija gađali jogurtom.\nPojedini istoričari smatraju da je raspad bivše Jugoslavije upravo i započeo „jogurt“ revolucijom i smenjivanjem tadašnjeg pokrajinskog komunističkog rukovodstva. Nakon „jogurt“ revolucije usledile su brojne „čistke“, kako u komunističkom rukovodstvu, tako i u institucijama, preduzećima i u medijima.


Uz sigurne roditelje rastu srećne bebe « Najbolja Mama Na Svetu // Content Insight\nU protekle dve i po godine u 15 gradova širom Srbije preko 3.500 roditelja i njihovih beba dobilo je podršku, baš kada im je bila najpotrebnija – u trudnoći i prvim danima roditeljstva. Zahvaljujući Rosa vodi i Ministarstvu zdravlja otvorene su škole roditeljstva u Ubu, Požarevcu, Kuršumliji, Vranju, Surdulici, Srpskoj Crnji, Svilajncu, Sjenici, Bojniku, Batočini, Bosilegradu, Dimitrovgradu, Vršcu, Rumi i Opovu u kojima roditelji dobijaju kredibilne savete stručnjaka u toku trudnoće, porođaja i prvih godina odrastanja deteta.\nBudućim roditeljima u novootvorenim školama roditeljstva eksperti su prava podrška i oslonac, jer pružaju adekvatne i stručne savete o svim pitanjima koja se javljaju u ovom periodu. Mame i tate u ovih 15 gradova imaju tu privilegiju da uz njih budu pedijatri, ginekolozi, patronažne sestre i stomatolozi. U narednom periodu će biti otvoreno još pet škola, čime će mreža postojećih škola biti osnažena sa ukupno 20 škola širom Srbije.\nKoliko znače škole roditeljstva, najbolje svedoče reči Jelene Čarapić, nekadašnje polaznice škole roditeljstva iz Kuršumlije: „Prvi put sam u drugom stanju i jedva čekam da dobijem dečaka. U školi roditeljstva dobila sam dragocene savete o kontrakcijama, fazama porođaja, kao i metodama dojenja i uspostavljanja kontakta sa detetom. Ovo je sjajno mesto gde mogu da dođem po korisne savete, a da mi nije potreban internet. Školu roditeljstva bih preporučila svima, koji žele da se osećaju malo spokojnije.“\nSaveti za buduće mame i tate\nDr Anica Milošević Popović, pedijatar u Rosa školi roditeljstva u Ubu:\n„Postoji više razloga zašto beba plače. Bitno je da majka uzme bebu u naručje i privije je, a vrlo često i ona sama može da oseti da li je beba gladna, ili treba da se presvuče, ili može da bude zapušen nos.“\n„Najbolje je kupati bebu pre spavanja, uveče, ukoliko je uspostavila svoj ritam spavanja. Majka mora da pripremi sve što je potrebno za kupanje – opraće ruke, pripremiti kadicu i vodu kojia mora da bude na 37 stepeni.“\n10 pravih načina da pomognete novoj mami\nMama je ipak u pravu: Mamini modni saveti koji su suva istina\nČekajući proleće: aktivnosti sa decom


Milan Kovačević: "Iz aviona se vidi da je Srbija za 9 godina, Fijatu više dala nego što je dobila" | WebTribune\nHome IZBOR Milan Kovačević: “Iz aviona se vidi da je Srbija za 9 godina, Fijatu više dala nego što je dobila”\nOn je za agenciju Beta rekao da to nije oročen ugovor o obaveznoj proizvodnji deset godina već je zajednička kompanija registrovana na neodređen period.\n“Vremenski period od deset godina koji se u javnosti pominje odnosi se na trajanje povlastica koje je Srbija dala Fijatu za pokretanje kragujevačke fabrike”, rekao je Kovačević.\nDodao je da je Fijat deset godina oslobođen poreza i doprinosa na zarade, poreza na profit, na imovinu, ne plaća lokalne takse i uz garanciju srpske i italijanske vlade može da dobije jeftinije kredite.\n“Po isteku tog desetogodišnjeg ugovora o povlasticama naredne godine Vlada Srbije trebalo bi da od Fijata traži da ubuduće posluje kao sve kompanije pod komercijalnim uslovima”, rekao je Kovačević.\nKragujevačka fabrika, prema njegovim rečima, uvozi 50 odsto materijala i delova za automobile, 30 odsto se kupuje od kooperanata u Srbiji, a samo 20 odsto je dodata vrednost koja nastaje u kragujevačkoj fabrici.\nGotovi automobili se, kako je rekao, izvoze Fijatovim fabrikama, pa ga one prodaju a samo dva odsto je namenjeno kupcima u Srbiji.\nKovačević je istakao da se “iz aviona vidi da je Srbija za devet godina koliko Fijat posluje u Kragujevcu više dala nego što je dobila”.\nTa italijanska kompanija je, prema njegovim rečima, u Kragujevcu osnovala posebnu firmu za računovodstvo koja je u njenom stopostotnom vlasništvu.\n“Nije isključeno da je Srbija čak dala i više nego što je dogovorila jer, osim što kroz subvencije daje sumu za bruto plate u ugovoru se pominje da će platiti i doprinose, što znači da je suma za doprinose možda dva puta isplaćena”, rekao je Kovačević.\nPre nego što odluči šta da od Fijata traži posle isteka deset godina uživanja povlastica, Vlada Srbije bi trebalo da napravi analizu o tome šta je sve dala a šta dobila.\n“U Fijatu jedan čovek potpisuje sve, iako je po Zakonu o privrednim duštvima predviđn Nadzorni odbor koga čini jedan Amerikanac, četiri Italijana i dva Srbina. Ti naši predstavnici međutim čine samo dve sedmine glasova, tako da iako je država Srbija vlasnik trećine fabrike gotovo da nema ni traga o našem odlučivanju i poznavanju poslovnih transakcija”, rekao je Kovačević.\nReviziju poslovanja Fijata radila je kuća Ernst i Jang i potvrdila da su knjige uredno vođene, ali se u izveštaju istovremeno obavezala da će poručiti analizu transfernih cena po kojima se roba uvozi i izvozi i još je nema.\nZato se, kako je rekao Kovačević, ne mogu izvući pravi zaključci o poslovanju kragujevačke fabrike.\n“Troškovi za plate su zanemarljivo mali, svega dva-tri odsto u odnosu na prihode od prodatih automobila koji iznose oko milijardu evra”, rekao je Kovačević.


Mihajlović: Srbija će biti sedište transbalkanske železnice - Ekonomske Vesti\n17. apr. 2015 17. apr. 2015 Andrija Matić 0 Comments Miroslav Stojčić, Železnice Srbije, Zorana Mihajlović\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović rekla je danas da će Srbija biti sedište transbalkanske železnice, i najavila da će nakon završetka infrastrukturnih projekata u železnici subvencije biti smanjene za 50 odsto.\n„Strateški cilj Vlade Republike Srbije jeste da ljudi požele da se voze našim vozovima i prugama“, navela je ona i najavila da se u naredne tri gorine očekuje završetak rekonstrukcije približno 500 kilometara pruge, kao i kompletno reformisanje železnice.\nGeneralni direktor Železnica Srbije Miroslav Stojčić izrazio je očekivanje da će reforme u železnici biti završene u skladu sa planovima, uz podsećanje na to da je restrukturiranje ovog preduzeća započelo 1991.godine.\nStojčić je naveo da godišnji prihod Železnica Srbije iznosi 218 miliona evra, a od tog iznosa subvencije čine 110 miliona evra.\n← Vikend najjeftniji u Mumbaju, najskuplji u Sidneju\nBorbu za vlast u Folksvagenu rešio radnički vodja →\nMihajlović: Putarina poskupljuje za 10%


Aleksandar Šešelj: Srbija nikad neće biti u frontu protiv Rusije! | Srpska radikalna stranka\nAleksandar Šešelj: Srbija nikad neće biti u frontu protiv Rusije!\nJalta – Na poziv Saveta Federacije, Federalne skupštine Ruske Federacije, zamenik predsednika Srpske radikalne stranke i narodni poslanik Aleksandar Šešelj je učestvovao na Petom međunarodnom humanitarnom Livadijskom forumu na Jalti. Forumom je predsedavala Valentina Matvijenko, predsednik Saveta Federacije.\nU svom obraćanju Šešelj je istakao da Srbija nije uvela sankcije Rusiji koja štiti teritorijalni integritet Srbije:\n„Rusija štiti teritorijalni integritet Srbije i pomaže Srbiji u borbi za očuvanje Kosova i Metohije u sastavu Srbije. Srbija je jedina zemlja na Balkanu koja nije uvela sankcije Rusiji i nikada neće biti u frontu protiv Rusije. Saradnja između naših zemalja razvija se, prvenstveno u energetskoj i vojnoj sferi, a sve više i u sferi kulture i ekonomije. Naša dva naroda vezuje slovensko poreklo, naša vera, istorija i kultura. Već 19 godina od obojene revolucije u Beogradu na Srbiju se vrše pritisci da se odvoji od Rusije, ali neuspešno. Rusija i Srbija su iskreni saveznici“.\nŠešelj je dodao da se Srpska radikalna stranka zalaže za otvaranje srpsko-ruskog humanitarnog centra u Autonomnoj pokrajini Vojvodini i za dodeljivanje diplomatskog statusa pripadnicima tog centra.\n„U Srbiji radi srpsko-ruski humanitarni centar, koji je imao veliku ulogu u spasavanju ljudi u Srbiji od poplava i požara. Stranka koju predstavljam, Srpska radikalna stranka, aktivno se zalaže za otvaranje još jednog takvog centra, u Autonomnoj pokrajini Vojvodini, i za dodeljivanje diplomatskog statusa pripadnicima tog centra. Krajem godine će se u Srbiji formirati ogranak udruženja Prijatelji Krima, sa ciljem popularizacije i afirmacije ruskog Krima i organizacije ekonomske i kulturne saradnje“, naglasio je Šešelj i istakao da na Krimu boravi već četvrti put i da se u Rusiji oseća kao kod svoje kuće.


Stiže domaća verzija serije "Dva i po muškarca" Prolog\n"Benčina ovog puta glumi iz kontre, jer je dosad uvek portretisao šmekera, a sada glumi jednog smotanog lika koji potpuno izgubljen u vremenu i prostoru i koji živi sa sinom na račun tetke i brata", pojašnjava Burovac.\nPojavljuje se i tetkin bivši ljubavnik koga igra Petar Božović, koji dolazi iz Nemačke. On je nekada radio u državnoj bezbednosti i bio drugi čovek posle Јovice Stanišića, tako da je on saznao da je otac jednog od braće.\n"Kada sam znao za koga pišem, to mi je umnogome olakšalo kompoziciju likova i njihovo osmišljavanje. Seka je najbolji primer, kada pišete za glumicu takvog kalibra, to uprošćava proces u glavi.", kaže Peševski.\n"Vodimo računa o svim merama. Radimo u manjim grupama, Seka na svakoj probi nosi masku", kaže Nikola Burovac.\nScenarista Kosta Peševski veruje da će publika vrlo brzo zavoljeti seriju.\n'Meri ubija ljude': Sve što znamo o trećoj sezoni napete kanadske serije


Novalić: Budžet FBiH će biti ponuđen do 31. marta - Klix.ba\nNovalić: Budžet FBiH će biti ponuđen do 31. marta\n18.3.2015. u 11:41\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara (HDZ BiH) i potpredsjednici Melika Muhmutbegović (SDA) i Milan Dunović (DF) danas će obaviti razgovore sa kandidatima Stranke demokratske akcije, Hrvatske demokratske zajednice BiH i Demokratske fronte za ministre u Vladi Federacije BiH.\nPrvi sastanak održan je sa kandidatima SDA za ministre u Vladi Federacije BiH, a sastanku je prisustvovao i Fadil Novalić, kandidat za premijera FBiH.\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara kazao je da je danas obavljen dio konsultacija sa dijelom Vlade Federacije BiH i da vjeruje da će već nakon sutrašnjeg dana i potvrđivanja Vlade izvršna vlast moći zajedno raditi.\n"Naša želja je bila da se danas međusobno upoznamo i razgovaramo. Svi smo osjetili pozitivnu energiju i spremnost za rješavanje problema Federacije BiH", kazao je Čavara.\nPotpredsjednik Federacije BiH iz reda srpskog naroda, Milan Dunović kazao je da ne može konkretno odgovoriti na to da li će DF dati podršku HDZ-ovoj ministrici finansija, jer su danas samo obavljene konsultacije sa kandidatima.\n"Za određene pozicije neophodna je saglasnost stranaka i to je posao predsjednika i Predsjedništva stranaka", rekao je Dunović.\nFadil Novalić, kandidat za premijera Vlade Federacije BiH, zadovoljan je kandidatima za ministra jer smatra da su to ljudi koji dolaze iz realnog sektora.\n"Prva tri prioriteta nove Vlade bit će ekonomske reforme. Za te proritete je sastav Vlade odgovarajući", kazao je Novalić.\nOn je prokomentarisao i budžet Federacije BiH za koji je rekao da je 94 posto fiksiran, dok je samo 6 posto varijabilan.\n"Mi i ako budemo mijenjali tih šest posto budžeta, mi to možemo uraditi za jedan dan. Dakle, budžet će sigurno biti ponuđen 31. marta, ali neće izgledati puno drugačije od sadašnjeg", zaključio je Novalić.\nAljoša Čampara, kandidat za ministra unutrašnjih poslova, kazao je da je veoma teško danas govoriti o resorima jer još uvijek nije potvrđena kandidatura ministara Vlade Federacije BiH.\n"Razmišljali smo o promjenama u resorima, ali šta to planiramo uraditi saopćit ću nakon potvrđivanja", rekao je Čampara.\nPočeo je sastanak sa kandidatima HDZ-a BiH, a kako je najavljeno, nakon završetka sastanka sa kandidatima HDZ-a, predsjednik i potpredsjednici obaviti će razgovor i sa ministarskim kandidatima Demokratske fronte.\nDemineri u Perinom Hanu pronašli bombu, eksploziv i municiju\nStrani mediji: Srbija prvi put hapsi ubice iz Srebrenice, ali zločinci se i danas smatraju herojima\n18.03.2015. u 11:25


Tabaković: Očekujemo rast izvoza od preko 20 %\nTanjug 18. avgusta 2021. 12:56\nBEOGRAD – Guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković saopštila je danas da centralna banka očekuje u ovoj godini rast izvoza robe i usluga od preko 20 posto, čime bi on dostigao oko 27 milijardi evra.\nGuverner je na predstavljanju avgustovskog Izveštaja o inflaciji navela da od početka godine srpsku ekonomiju karakteriše znatno popravljanje spoljne neravnoteže.\n„Nakon što je prošle godine smanjen za više od jedne trećine, tekući deficit je od početka ove godine nastavio da se smanjuje i u prvoj polovini godine iznosio je svega 1,8 posto bruto domaćeg proizvoda“, rekla je Tabaković.\nImajući u vidu takva kretanja, NBS je, prema njenim rečima, revidirala projekciju tekućeg deficita za ovu godinu sa 4,6 procenata na 4,0 odsto bruto domaćeg\nproizvoda, pri čemu rezultat u prvoj polovini godine pokazuje da je moguć i bolji ishod.\nU odnosu na proštu godinu, priliv SDI je, kaže Tabaković, od januara do kraja jula povećan za 30 posto.\nGuverner je dodala da su devizne rezerve, koje su rasle i tokom pandemijske 2020, od početka ove godine do kraja jula dostigl rekordnih 14,6 milijardi evra.\n„Od toga, 1,8 milijardi evra odnosi se na 36,7 tona zlata koje imamo u svojim trezorima. Naglašavam, u svojim trezorima, jer smo tokom prethodnih meseci uspeli da i poslednje preostale količine zlata u inostranstvu vratimo u zemlju“, rekla je Tabaković.\nIstakla je da povoljnija kretanja od očekivanih beležimo i u javnim finansijama, gde je budžetski deficit u prvoj polovini godine bio znatno manji od projektovanog i iznosio 1,4 posto BDP-a.\n„Takav rezultat ostavlja prostor za rast kapitalnih investicija države, koje su za prvih šest meseci povećane za blizu 15 procenata, dok bi njihov projektovani nivo na nivou godine mogao da premaši 7,0 odsto bruto domaćeg proizvoda“, dodala je guverner.\nTakva kretanja u budžetu, ocenila je Tabaković, ukazuju na to da će javni dug sigurno ostati ispod mastiškog kriterijuma od 60 procenata BDP-a.


Plaće do 800 KM oslobođene poreza na dohodak, za ostale 13 posto – Čapljina je IN\n– Radi se o zakonu čije je donošenje predviđeno Zakonom o radu iz 2016. godine. Upravo reprezentativnost je važna tema ovih dana je donošenje ovog zakona put ka zatvaranju tog procesa – dodao je premijer. Govoreći o današnjoj sjednici dopremijerka i ministrica finansije Jelka Milićević kazala je da će ova četiri važna zakona biti razmatrana na sjednici parlamenta i svi se tiču unapređenja poslovnog okruženja.\nKada su u pitanju zakoni o doprinosima i porezu na dohodak, ministrica kaže da se oni zapravo odnose na svakog stanovnika u Federaciji na određen način. Rad na zakonima bio je dugotrajan, dodaje ministrica, jer je njihov cilj bio da se unaprijedi poslovno okruženje, rasteretiti gospodarstvenike, stvoriti preduvjete za veća zapošljavanja i sniženje troškova rada, ali istovremeno ne ugroziti proračunske fondove te umirovljenike i korisnike zdravstvene zaštite.\nNa pres-konferenciji nakon sjednice Vlade obratio se i dopremijer i ministar rada i socijalne politike koji je za naglasio da donošenje Nacrta zakona o reprezentativnosti sindikata i poslodavaca predstavlja nastavak radne reforme. Cilj je unaprijediti slobodno organiziranje sindikata i udruženja poslodavaca, omogućiti osnivanje saveza i udruženja te unaprijediti socijalni i ekonomski dijalog u cilju zaključenja kolektivnih ugovora.\n← Jadransko-jonska autocesta bi “oživjela” Neum, Čapljinu, Stolac, Ljubinje, Ravno, Trebinje\nDjevojka uhvatila buket na vjenčanju, reakcija njezina dečka postala hit na internetu →


“GRAĐUS” FASADOM DAJE PUNI SJAJ BANJALUČKOJ LJEPOTICI\nJedan od najljepših i najmodernijih stambeno-poslovnih objekata u Banjaluci “Casa mia” počeo je sa dobija konačni izgled nakon što su radnici “Građusa” krenuli sa fasaderskim radovima.\n- Svi izvođački kapaciteti “Građusa” usmjereni su na završne fasaderske radove na jednoj od lamela kompleksa “Casa mia”. Najkvalitetniji materijali i naše decenijsko iskustvo u izvođenju ove vrste radova garancija su kvaliteta. Posebno nam godi zadovoljstvo investitora - kompanije “Aragosta invest” koja ima ogromno iskustvo u ovakvim projektima - istakli su u “Građusu”.\nViše iz kategorije: « Iskoristite turistički vaučer u oazi mira u hotelu “Hajdučke vode” Vukanović : Gdje je Jerinić za 3 mjeseca izgubio 15 000 glasova? »


Izvor: eKlinika.rs, 09.Mar.2021, 16:31\nRazličita istraživanja su do sada već ukazivala na to da se ljudi okreću alkoholu kao načinu koji im pomaže da se lakše nose sa stresom. Na teritoriji Sjedinjenih Američkih država to je bilo posebno izraženo u periodu nakon terorističkog napada na Svetski trgovinski centar 2001. godine.\nVeza između godina i češćeg konzumiranja alkohola Ispitivanja tržišta su otkrila da su se kupovina i potrošnja alkohola generalno povećale tokom pandemije. Ova pojava, pokazala je >> Pročitaj celu vest na sajtu eKlinika.rs << studija, najizraženija je kod osoba koje imaju više od 40 godina. Takođe, stariji ljudi koji boluju od depresije ili anksioznosti imaju više nego dvostruko veću verovatnoću da će doći u iskušenje da piju više alkohola u okolnostima pandemije.\nOpasnost od nove epidemije – alkoholne Ova studija bacila je sasvim novo svetlo na konzumiranje alkohola tokom pandemije covid 19 i prvi put otkrila vezu između oboljenja, starosnog doba i podatka da osoba konzumira više alkohola kao odgovor na lakše podnošenje izrazito stresnog trenutka.\nZbog toga naučnica Ariadna Capasso iz NIU škole za javno zdravlje u Njujorku upozorava:\n– Ovaj porast korišćenja alkohola, posebno među ljudima sa anksioznošću i depresijom, nosi opravdanu zabrinutost da pandemija može da pokrene i epidemiju problematične upotrebe alkohola.\nOpšti nalazi studije Istraživači su anketirali 5.850 odraslih iz svih 50 država u USA putem Fejsbuka i povezanih platformi tokom marta i aprila 2020. i beležili odgovore da li se i koliko njihova upotreba alkohola promenila od početka pandemije.\nAnketiranje je uključivalo i pitanja koja su istraživačima omogućila da potvrde simptome depresije i anksioznosti učesnika, a svaka osoba je prijavila i stepen rizika od infekcije SARS-CoV-2.\nOd učesnika koji su se identifikovali kao konzumenti alkohola, 29 odsto je izjavilo da im se potrošnja alkohola povećala tokom pandemije. Od onih koji inače piju, 51,2 odsto je reklo da pandemija nije uticala na količinu alkohola koju su konzumirali, dok je 19,8 odsto izjavilo da je pilo manje. Od svih ispitanika, 47 odsto je prijavilo simptome anksioznosti a 30 odsto depresije.\nPojedinci sa simptomima depresije imali su 64 odsto veće šanse da konzumiraju i veće količine alkohola, dok je anksioznost bila povezana sa 41 odsto većom verovatnoćom.\nZanimljivi demografski rezultati Studija je takođe pokazala na koji način su demografski faktori uticali na konzumaciju alkohola tokom pandemije:\nŽene su posezale za alkoholom više nego muškarci (33 odsto – 24odsto) Visokoobrazovani ljudi su pili više nego oni sa nižim stepenom obrazovanja (32 odsto – 24 odsto) Zaposleni ili trenutno nezaposleni učesnici su konzumirali više alkohola od penzionera (31 odsto – 20 odsto) Takođe, ljudi koji žive u prigradskim ili urbanim oblastima više su konzumirali alkohol u poređenju sa onima koji žive u ruralnim sredinama (31 odsto – 25 odsto) Članak Pandemija covid 19 može da izazove epidemiju upotrebe alkohola: Sve češće ga piju depresivne i anksiozne osobe se pojavljuje prvo na eKlinika.


Kinezi zainteresovani da grade železničku infrastrukturu u Srbiji - Ljubitelji železnice Srbije ŽS\nKinezi zainteresovani da grade železničku infrastrukturu u Srbiji\nGeneralni direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović održao je danas sastanak sa predstavnicima kineske državne kompanije „Sinohidro koropracija“. Obe strane iskazale su zainteresovanost za saradnju na izgradnji, revitalizaciji i modernizaciji železničke infrastrukture u Srbiji.\n- Posao koji će brzo biti pokrenut zbog projekta „Beograd na vodi“ jeste izgradnja železničko-drumskog mosta Leštane–Vinča–Pančevo, dužine oko 400 metara, sa dva tunela. Vrednost ovog posla je oko 300 miliona evra, a izgradnja mosta trebalo bi da počne već sledeće godine – najavio je generalni direktor Dragoljub Simonović i naglasio da će ovaj posao biti veliki izazov, kako zbog neophodnosti brze izgradnje, tako i zbog kompleksnosti samog projekta. Prvi čovek srpskih železnica predložio je kineskim partnerima i učešće u modernizaciji pruge Novi Sad –Subotica, koja bi trebalo da bude osposobljena za brzine i do 200 kilometara na čas i istakao važnost učešća domaćih izvođača.\n- Ovo su dva najveća projekta gde obe strane mogu naći svoj interes u modernizaciji i rekonstrukciji infrastrukture srpskih železnica – rekao je generalni direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović.\nGeneralni menadžer „Sinohidro koropracije“ Jang Fan izrazio je spremnost da ta kompanija učestvuje u realizaciji oba projekta i podsetio na međudržavne dogovore Srbije i Kine.\n- Obe vlade imaju dobre odnose i namera je da se napravi okvirni sporazum za buduću saradnju – rekao je Jang i dodao da modernizacija srpske železničke mreže nije bitna samo za funkcionisanje „Železnica Srbije“, već i za ekonomski prosperitet čitavog regiona. - Nadamo se da ćemo moći da pomognemo ne samo u tehničkom, finansijskom smislu, već i u kompletnoj obovi železničke mreže i da će ovaj projekat dobiti podršku vlada naših država – zaključio je generalni menadžer „Sinohidro korporacije“ Jang Fan.\nSledeći sastanak predstavnika srpskih železnica i kineskog partnera zakazan je već za ponedeljak, 21. oktobar.