kosarka nba entoni dejvis los andjeles lejkers povreda\nCentar Los Anđeles Lejkersa Entoni Dejvis najverovatnije će propustiti start NBA sezone, pošto se u pripremnom meču protiv Bruklin Netsa povredio, pa u narednom periodu neće biit na raspolaganju Frenku Vogelu.\nTim iz Kalifornije je u Šenženu poražen od Bruklina 91:77, ali Lejkerse mnogo više brine povreda velikog letošnjeg pojačanja iz Nju Orleansa.\nDejvis je meč završio pre vremena zbog povrede palca, a za 12 minuta na parketu postigao je šest poena, uz tri skoka i dve blokade. Od početka pripremnog perioda beleži 19 poena, šest skokova, tri asistencije i jednu blokadu za 22 minuta po meču.\nPo povratku ekspedicije Lejkersa u SAD očekuje se da će proći detaljne lekarske preglede. Ipak, u klubu iz Los Anđelesa se boje da je povreda možda ozbiljnija nego što se prvobitno mislilo, te da će popularni Obrva morati na operaciju i pauzu od barem mesec dana.\nNBA sezona počinje 22. oktobra, a Lejkersi svoj prvi meč igraju istog dana protiv komšija Los Anđeles Klipersa.\nU jedinom predsezonskom NBA duelu odigranom u noći između subote i nedelje košarkaši Finiks Sansa pobedili su Portland Trejlblejzerse 134:118.\nFiniks je igrao bez tri glavne zvezve Devin Bukera, Riki Rubiija i Deandre Ejtona, što ih nije sprečilo da zabeleže ubedljiv trijumf uz čak 24 pogođene trojke i 29 asistencija.\nDo pobede ih je predvodio Keli Ubre sa 19 poena, 18 su ubacili Kameron i Tajler Džonson, Kaminski je postigao 16, dok je Eron Bejns meč završio sa 14.\nU poraženom sastavu najefikasniji bio je Si Džej Mekalum sa 27 poena, Demijan Lilard je postigao 18, dok je Hasan Vajtsajd ubacio 12, uz šest skokova.\nFiniks sezonu otvara na svom parketu protiv Sakramento Kingsa naših Bogdana Bogdanovića i Nemanje Bjelice, dok Portland dočekuje Denver Nagetse i Nikolu Jokića. Oba meča su na programu 23. oktobra.


Jedro | Bar, Crna Gora - U PoA uveli IMS: Međunarodni standardi za još bolje poslovne rezultate\nU PoA uveli IMS: Međunarodni standardi za još bolje poslovne rezultate\nKompanija AD Port of Adria je zvanično uvela Integrisani sistem menadžmenta (IMS) koji daje odličnu podršku dugoročnom održivom razvoju Kompanije.\nIMS integriše QMS – Sistem menadžmenta kvalitetom (ISO 9001:2015), EMS – Sistem menadžmenta životnom sredinom (ISO 14001:2015) i OHSAS 18001:2007 – Sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbjednošću na radu. U skladu sa definisanom misijom i vizijom, Kompanija je fokusirana na stalno unapređenje poslovanja, razvoj zaposlenih kao i potpuno zadovoljstvo korisnika usluga.\n“Sve investicije koje od 2014. godine u AD Port of Adria sprovodi Global Ports Holding, imaju za cilj da doprinesu održivom razvoju kompanije, koja kontinuirano unapređuje svoje poslovne procese i kvalitet pruženih usluga, istovremeno vodeći računa o zaštiti zaposlenih i životne sredine. Prateći zahtjeve savremenog poslovanja, uvođenjem IMS-a objedinili smo kvalitet, zaštitu životne sredine, zaštitu i zdravlje na radu zaposlenih. Implementacija standarda IMS-a omogućiće svim zaposlenima da bolje i efikasnije obavljaju svoj posao, da se aktivno uključe u sve poslovne procese, rade na njihovom unapređivanju i na taj način daju pun doprinos realizaciji strateških ciljeva Kompanije. Naša je obaveza da, kao strani investitor, kontinuirano unapređujemo standarde poslovanja, time dajući podršku ostalim privrednim subjektima ne samo u Baru, već i u cijeloj Crnoj Gori.” izjavio je Sedat Kara, izvršni direktor Kompanije.


KORONA U ČEŠKOJ: Virusom zaraženo još 11.549 ljudi - Svetionik.com\n3254 KORONA U ČEŠKOJ: Virusom zaraženo još 11.549 ljudi\nNovosti.rs · 07.11.2020 10:30\nU ČEŠKOJ je u poslednja 24 sata broj zaraženih korona virusom uvećan za 11.549 na 403.497, prenosi Rojters.\nNovosti.rs 1 mesto · danas 19:21\nLjILjANA Nikolić iz Uba, dobitnica stana u Beogardu u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobei 2020", kaže da joj je krajnje neverovatno da je upravo ona izvučena za jednu od glavnih nagrada. Pročitaj više\nMEDALjA CRVENOG KRSTA URUČENA SLAVICI VULIĆ: U Paraćinu obeležen Međunarodni dan volontera\nNovosti.rs 2 mesto · danas 13:26\nPOVODOM Međunarodnog dana volontera, 5. decembra, sekretar Opštinske organizacije Crvenog krsta u Paraćinu Zoran Islamović uručio je danas medalju i plaketu Crvenog krsta Srbije Slavici Vulić, psihološkinji i direktorki OŠ “Branko Krsmanović” u Sikirici, ujedno i potpredsednici CK Paraćin. Pročitaj više\nNovosti.rs 3 mesto · danas 21:39\nGLUMAC Nenad Jezdić je sa obostranom upalom pluća primljen u bolnicu "Dragiša Mišović", a kako je otkrio, pozitivan je na koronu. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 08:16\nSrpski sportisti ovog petka nisu vodili bitke na terenu, ali su izvojevali velike pobede van njega, baš velike. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 20:42\nGLUMAC Nenad Jezdić večeras je sa obostranom upalom pluća primljen u bolnicu "Dragiša Mišović". Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 08:31\nDANICA Grujičić kaže da je raduje što su stigle prve doze vakcina Sputnjik 5 na Torlak gde se vrši provera njihove bezbednosti i efikasnosti i dodaje da tu vakcinu hoće da primi, ali da savetuje i drugima da to cepivo prime. Pročitaj više\nSAŠA OBRADOVIĆ: Budućnost je jedan od favorita za osvajanje ABA lige\nTRENER košarkaša Crvene zvezde Saša Obradović izjavio je da je Budućnost ozbiljan rival i jedan od kandidata za osvajanje ABA lige. Pročitaj više\nUKUPNA pomoć države privredi i građanima od početka krize izazvane pandemijom kovida 19, uključujući i novi paket mera koji se planira za nekoliko dana, iznosiće čak 700 milijardi dinara, odnosno šest milijardi evra. To je oko 12,7 odsto našeg bruto domaćeg proizvoda i malo je zemalja na svetu koje su sprovele ovako jake i snažne mere. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 20:16\nFUDBALERI Vojvodine pobedili su Mačvu sa 1:0, a nakon utakmice trener Novosađana Nenad Lalatović pojavio se na kongerenciji sa svim igračima. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 16:43\nSUNČAN decembarski dan izmamio je veliki broj Beograđana na prestoničke ulice, a mnogi su odlučili da sednu u neki od kafića, iako su oni zatvoreni! Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 17:33\nDRAŠKO Stanivuković, novi gradonačelnik Banjaluke, je nedavno na svom fejbuk profilu podelio potresnu fotografiju i reči upućene svojoj prijateljici iz detinjstva. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 09:15\nKAO mladić počeo je da trenira gimnastiku, u džudu se nešto kasnije pokazao kao vrhunski takmičar, talentovan je bio i za kolektivne sportove, ali je u rvanju dostigao svetsku slavu i postigao međunarodne uspehe. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 17:14\nPET dana posle svečane ceremonije proglašenja ujedinjenja "bratskih jugoslovenskih naroda" i uspostavljanja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, u Zagrebu je izbila oružana pobuna protiv nove državne zajednice. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 09:03\nRUSKA vlada bi trebalo da protera istaknutog borca za ljudska prava, a bivši predsednik Dmitrij Medvedev tvrdi da u najvećoj zemlji na svetu postoji koordinirana kampanja međunarodnih organizacija za podsticanje nemira. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 18:17\nVOJNICI Međunarodnog centra za deminiranje ruskog Ministarstva odbrane nastavljaju da čiste teren od mina u Nagorno-Karabahu. Inženjerija je prvi put koristila višenamenski robotizovani sistem „Uran 6“, prenosi televizija „Zvezda“. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 18:28\nUŽANSA vest stiže nam iz Tuzle. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 17:09\nTURSKA je danas izdala pomorsko obaveštenje o održavanju vojnih vežbi u području jugoistočno od Krita, prenosi Ekatimerini. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 21:28\nRUKOMETAŠICE Srbije konačno su se našle na terenu na Evropskom prvenstvu, a dosadašnji tok meča sa Holandijom obeležila je teška povreda Andree Lekić. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 20:09\nPEVAČICA Tanja Savić nedavno je izazvala burne reakcije informacijom da se pomirila sa suprugom Dušanom Jovančevićem. Pročitaj više\nNovosti.rs · danas 19:56\nJUČE i danas Sirijska arapska armija je nastavila da šalje pojačanja ka granicima severoistočne provincije Idlib, koja predstavlja poslednje veliko uporište džihadista u toj zemlji. Pročitaj više\nNovosti.rs 2 mesto · 04.12.2020 23:11


Pristalice VMRO-DPMNE na ulicama širom Makedonije - Sputnjik Srbija\n04:10 13 Jun 2021\n22:56 24.02.2017 Preuzmite kraći link\nCentrala doskora vladajuće VMRO-DPMNE Nikole Gruevskog pozvala je opštinske odbore da održe hitne sastanke, a širom Makedonije su se pred nekima od štabova te stranke okupili članovi i pristalice.\n„Idemo u ofanzivu, napali su našu domovinu, Makedonija treba da se brani. Biće težak period, proleće sa puno energije i borbe za VMRO i Makedoniju. Mi ćemo pobediti“, poručuju pristalice VMRO-DPMNE.\nU Makedoniji politička kriza ne jenjava jer više od dva meseca posle izbora vlada nije formirana. Ipak, postoje naznake da će u narednim doći do stabilizacije situacije.


Otkaz predsedniku sindikata u Kazneno-popravnom zavodu zbog navodnog nedoličnog ponašanja – Radnik.rs\nRadnik.rs > Priče > Otkaz predsedniku sindikata u Kazneno-popravnom zavodu zbog navodnog nedoličnog ponašanja\nAutor: Ekipa sajta Radnik 02/11/2020 0 komentara\ndržavni službenik, KPZ Padinska Skela Beograd, otkaz, sindikat nezavisnost, Stefan Savić, suspenzija, zatvor\nStefan Savić, komandir u Kazneno-popravnom zavodu u Beogradu i predsednik sindikata “Nezavisnost” u toj ustanovi, dobio je otkaz u avgustu 2020, nakon sedam godina rada, jer je, kako se tvrdi u otkazu, opsovao i uvredio nadređenog.\nDok Savić tvrdi da nije opsovao nadređenog, iz Ministarstva pravde za Radnik.rs navode da je Savić oglašen odgovornim za nedolično i uvredljivo ponašanje prema rukovodiocu, ali jedini svedok tog događaja je taj Savićev rukovodilac.\nSuspenzija, pa otkaz\nStefan Savić za Radnik.rs kaže da su radnici u aprilu 2019. godine zbog nezadovoljstva uslovima rada u zatvoru u Padinskoj Skeli osnovali sindikat “Nezavisnost”. Savič ističe da je ovaj sindikat osnovan zbog problema radnika koji su se odnosili na nepostojanje prostorija za odmor, prekovremenih sati, plaćanja prevoza I određivanja platnih razreda radnicima.\n“Imali smo oko 40 članova sindikata“, kaže Savić.\nNjegovo radno mesto bilo je, kako kaže, komandir – koordinator rada bloka, a u zatvoru se, kako objašnjava rade smene od po 12h.\nSavić navodi da je pre nego što je suspendovan imao problema sa upravom jer, kako tvrdi, zbog svog zdravstvenog stanja nije mogao da radi noćnu smenu, ali ni smenu dužu od 8h, što je za rukovodioce predstavljalo problem.\nU oktobru 2019. godine je, navodi, u kancelariji imao razgovor sa načelnikom službe za obezbeđenje. Nakon tog razgovora dobio je rešenje o suspenziji (udaljenju sa rada).\n“Ušao sam kod njega da ga pitam šta se dešava sa mojim radnim mestom pošto je počeo da mi menja (smene). Imali smo verbalni sukob, ali ga nisam psovao. Pritom je on mene izbacio iz kancelarije i ja sam izašao i to je to“, kaže Savić.\nU rešenju o udaljenju sa rada koje je doneto tog dana navedeno je da je „protiv njega pokrenut disciplinski postupak zbog teže povrede radnih obaveza i dužnosti koja se ogleda u nedoličnom, nasilničkom i uvredljivom ponašanju prema rukovodiocu“.\nNaime, u rešenju se navodi da je razgovor između Savića i načelnika vođen zbog radnog vremena jer je Savić, kako se navodi, rekao da zbog zdravstvenog stanja ne može da radi duže od 8h, dok je načelnik rekao da ne vidi u čemu je problem da radi 12h u smeni koja nije noćna.\nU rešenju se tvrdi da se Savić obratio nadređenom drskim i bezobraznim tonom, kao i da je Savić na kraju razgovora opsovao nadređenog. Načelnik je nakon toga obavestio upravnika KPZ-a o ponašanju Savića.\nNa osnovu toga je predloženo da bude suspendovan sa 50% plate dok se ne okonča disciplinski postupak.\nSavić kaže da, sem njega i načelnika, nije bilo drugih prisutnih svedoka, pa ni dokaza da je opsovao nadređenog, ali da postoji video snimak sa kamere ispred kancelarije gde je razgovor vođen.\n„Bukvalno je 30 sekundi to trajalo. Ja za tih 30 sekundi nisam mogao da mu kažem sve to“, tvrdi on.\nPostupak protiv Savića je okončan u avgustu 2020. kada je doneto rešenje o dicsiplinskoj odgovornosti kojim je Savić proglašen odgovornim i izrečena mu je disciplinska mera prestanka radnog odnosa, odnosno otkaz.\nO Stefanu Saviću su izveštavali mediji u februaru 2019. godine kada je na putu sa posla kući pomogao trudnici da se porodi na ulici i dovezao je u bolnicu.\nAdvokat: „Otkaz baziran na tvrdnjama nadređenog“\nSavićev advokat Dejan Jovanović kaže da se suspenzija i otkaz zasnivaju na usmenom razgovoru između njega i nadređenog.\n„Ovo što piše u rešenju nema nikakvog dokaza. Ono što se njemu stavlja na teret je da je njegovo ponašanje nedolično, uvredljivo i nasilničko prema strankama ili saradnicima što je predviđeno kao teža povreda radne obaveza Zakona o državnim službenicima“, kaže Jovanović.\nJovanović objašnjava da se na Stefanov slučaj ne primenjuje Zakon o radu, već Zakon o državnim službenicima jer je on zaposleni u Kazneno-popravnom zavodu, odnosno državni službenik je. U tom slučaju, kako objašnjava, ne vodi se radni, već upravni spor.\n„Upravni sud je sud specijalne namene, i upravni sud može doneti odluku bez održavanja ročišta za glavnu raspravu. Ja ću svakako predložiti saslušanje stranaka, a da li će to sud smatrati da treba da se izvede ili će ceniti samo pisane dokaze, to je na njima”, kaže on.\nU skladu sa procedurom, Savić se nakon suspenzije žalio žalbenoj komisiji Vlade Republike Srbije, ali je ta žalba odbijena.\nNakon otkaza, žalba na to rešenje je podneta Ministarstvu pravde.\n„Još uvek čekamo odgovor na tu žalbu“, kaže Jovanović.\nMinistarstvo pravde: Od bolovanja do nedoličnog ponašanja\nMinistarstvo pravde je odgovarajući na pitanja Radnik.rs o ovom slučaju navelo da je održana usmena rasprava zbog suspenzije Savića i da su izvedeni dokazi i saslušani Savić, kao okrivljeni, uz prisustvo advokata i načelnik Službe za obezbeđenje kao oštećeni i kao svedok.\n„Prikazan je materijalni dokaz (izolovani video zapis)“, navodi se u odgovoru, ali se ne precizira šta video zapis pokazuje.\nRadnik.rs je uputio dodatno pitanje šta se vidi u spomenutom video snimku, ali odgovor na to pitanje nije dobio.\nIpak, u odgovoru Ministarstva se ističe da je Savić oglašen odgovornim zbog „izvršene teže povrede dužnosti“ i da je ispoljio nedolično i uvredljivo ponašanje prema rukovodiocu.\nIz Ministarstva dodaju da je načelnik Službe za obezbeđenje uočio 2019. propuste u radu Savića.\n„On tokom te, 2019. godine, nije pokazao zadovoljavajući nivo radne efikasnosti niti zainteresovanost za unapređenje svog rada“, navodi se u odgovoru.\nU odgovoru se dalje navodi da je uprava Zavoda izašla u susret Saviću i rasporedila ga na radno mesto koje je najpogodnije za njega s obzirom da je iz zdravstvenih razloga duži vremenski period bio oslobođen noćnog rada.\n„Savić je od 1. septembra 2016. godine do trenutka udaljenja sa rada (oktobra 2019. godine) odsustvovao sa rada zbog zdravstvene sprečenosti za rad 511 radnih dana (što je 17 meseci)“, ističe se u odgovoru.\nMinistarstvo tvrdi da Savić nije otpušten zbog članstva u sindikatu, niti da je to imalo uticaja na odluku o suspenziji i otkazu.\n„Podsećamo i da su državni službenici u ovom zavodu, kao i svim drugim zavodima u Srbiji, članovi više sindikalnih organizacija i njihova radna prava nisu zbog toga dovedena u pitanje ni na koji način“, tvrde u Ministarstvu.\nIz Ministarstva pravde su potvrdili da odluka po žalbi Savića na rešenje o otkazu još uvek nije doneta.


RTS :: Sosa: Povećanje plata i penzija neće biti malo\nEkonomija Sosa: Povećanje plata i penzija neće biti malo\nutorak, 24. jul 2018, 14:15 -> 20:11\nSosa: Povećanje plata i penzija neće biti malo\nŠef kancelarije MMF-a u Srbiji Sebastijan Sosa rekao je da će biti prostora za povećanje penzija i plata u javnom sektoru koje, kako kaže, neće biti malo. Ističe da se raspisivanje tendera za privatizaciju PKB-a može očekivati u avgustu. Novi program o kome se Srbija dogovorila sa MMF-om, poznat kao "čuvarkuća", ima za cilj i rešavanje pitanja problematičnih javnih preduzeća koja su zbog gubitaka bila izvor fiskalnog rizika.\nSebastijan Sosa je rekao da će se tek razgovarati o tome koliko će biti povećanje plata i penzija.\nSosa je novinarima rekao da MMF smatra da ne bi smelo da dođe do povećanja dela za penzije u BDP-u, ali da će biti prostora za povećanje sada kada je fiskalna situacija stabilnija.\nNaveo je da je MMF saglasan da se ukine zakon o privremenom umanjenju penzija, te da Vlada Srbije ima ideju da omogući povećanje i onim penzionerima sa nižim primanjima.\n"Nismo još govorili o konkretnim brojkama, jer će se to raditi u pripremi budžeta za 2019. godinu", rekao je Sosa i naveo da postoji više opcija Vlade Srbije da penzioneri sa najnižim primanjima ove godine dobiju povećanje, ali da još nema konkretnog predloga i da će više informacija biti početkom oktobra.\nOcenio je da su makroekonomski izgledi, kratkoročno, povoljni, da se očekuje rast od bar 3,5 odsto i suficit u budžetu, kao i dalje smanjenje javnog duga.\nNaveo je da zapošljavanje i dalje solidno raste, uz porast nominalnih zarada, da je inflacija na niskom nivou i projektovana na dva odsto do kraja 2018. godine, nizak deficit od 0,5 odsto BDP-a, dok se očekuje i suficit, kao i dalje smanjenje javnog duga.\n"Treba da se obezbedi prostor za povećanje javnih investicija i smanjenje poreskih nameta", kaže Sosa i ističe da će povećanje javnih investicija uticati na rast, ali da je potreban okvir za upravljanje javnim investicijama.\nUz povećanje investicije i produktivnosti, Sosa kaže da je potrebno i povećanje i zapošljavanja u privatnom sektoru.\nSosa očekuje tender za privatizaciju PKB-a narednog meseca\nSosa je rekao da se raspisivanje tendera za privatizaciju PKB-a može očekivati u avgustu.\nRekao je da je u oblasti javnih preduzeća u prethodnom periodu ostvaren određeni napredak, navodeći kao primer "Galeniku", te da su raspisani tenderi za RTB "Bor" i MSK.\nUpitan o uvođenju stečaja u Azotari, kaže da se Vlada Srbije odlučila za stečaj, posle nekoliko bezuspešnih pokušaja da se nađe investitor za to preduzeće koje je godinama bilo gubitaš.\n"MSK ne pravi gubitke, trenutno je u najsolidnijoj situaciji i Vlada Srbije je smatrala da je dobro vreme da se privatizuje. Situacija je drugačija sa Azotarom gde se nagomilavaju dugovi prema 'Srbijagasu' i Poreskoj upravi", kaže Sosa i dodaje da u Azotari postoje i neka socijalna pitanja vezana za radnike.\nNaveo je da Vlada Srbije rešava probleme javnih preduzeća ili kroz privatizaciju ili kroz stečaj, a da će rešavanje tog pitanja omogućiti oslobađanje resursa koji su se davali gubitašima, a koji mogu da se iskoriste za povećanje javnih investicija.\nMeđunarodni monetarni fond podržava privatizaciju Komercijalne banke, što Vlada Srbije već odranije planira, izjavio je Sebastijan Sosa.\n"To je namera Vlade Srbije, najavili su da će pokrenuti proces privatizacije Komercijalne banke. Podržaćemo taj proces", rekao je Sosa novinarima u Beogradu.\nNaveo je i da je plan i privatizacija možda još nekih manjih banaka.\nKada je reč o finansijskom sektoru, Sosa je istakao da je u narednom periodu potrebno održati njegovu stabilnost i otpornost, naročito kada je reč o finansijskim institucijama koje imaju problematične kredite.\n"Pokušaćemo da rešimo nivo problematičnih kredita u finansijskim institucijama u Srbiji", rekao je Sosa.\n(sreda, 25. jul 2018, 00:05) - sao mi [neregistrovani]\nNajava još jedne opake pljačke naroda.\nDržava poželjniji poslodavac, muškarci po zaradama ispred žena


Prva nacionalna konferencija ,,Zaštita životne sredine i žene u Srbiji" | CSOnnect\nPrva nacionalna konferencija ,,Zaštita životne sredine i žene u Srbiji"\n3. marta 2017. godine, u Beogradu, održana je prva nacionalna konferencija „Zaštita životne sredine i žene u Srbiji“, koja je za cilj imala podizanje svesti javnosti o značaju rodne ravnopravnosti i uticaju na zdravlje i bezbednost, na svim poljima životne sredine. Rodna pitanja i perspektive se moraju uzeti u obzir prilikom izrade politika i programa za održivi razvoj, dok se žene i devojke moraju aktivno uključiti u procese donošenja odluka koje se tiču životne sredine na svim nivoima.\nOrganizatori konferencije bili su Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Republike Srbije, Program za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) i Regionalni centar za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu (REC), uz podršku ambasade Kraljevine Švedske. Konferenciji su prisustvovali predstavnici sva tri sektora, civilnog, privatnog i javnog.\nKonferenciju je otvorila gospođa Stana Božović, državna sekretarka Ministarstva\npoljoprivrede i zaštite životne sredine, koja je istakla značaj rodne ravnopravnosti u oblasti životne sredine i ukazala na potrebu jačanja uslova za žensko preduzetništvo u sferi zelene ekonomije, ostvarenje saradnje i međusektorski rad, u cilju rešavanja problema u oblasti životne sredine. Gospođa Božović je navela i da „žene imaju veoma važnu ulogu u održivom razvoju, pa je potrebno promovisati rad i učešće žena u svim oblastima zaštite životne sredine i održivog razvoja“, a da je „dostizanje rodne ravnopravnosti jedan od najboljih načina za unapređenje životne sredine i održivog razvoja’’. „Ovom konferencijom započet je niz aktivnosti u cilju podizanja svesti javnosti o značaju bezbednosti u životnoj sredini, o uticaju životne sredine na zdravlje i značaju zelene ekonomije i podsticanju ženskog preduzetništva“, istakla je u uvodnom govoru.\nIstraživanja, analize i škole mišljenja o različitoj ulozi muškaraca i žena u odnosu prema prirodi, (vodama, šumama, vazduhu, mineralnim nalazištima, prirodnim resursima i obrađivanju zemlje, proizvodnji hrane, korišćenje svih resursa) slažu se da je za postizanje održivog razvoja neophodan rodni pristup. Može se reći da je za analizu i aktivan odnos prema relaciji principa rodne ravnopravnosti i zaštite životne sredine neophodan holistički pristup. Potrebno je utvrditi i promovisati tesne veze između održivog razvoja i rodne ravnopravnosti kako bi bio promovisan ukupan društveni razvoj, koga nema bez razvoja životne sredine.\nEkofeminizam tvrdi da je žena bliža prirodi nego muškarac, pre svega zbog činjenice da ima odliku majke, kao što se i zemlja smatra majkom prirode. Iz ovog stava izvodi se zaključak da su žene brižnije i odgovornije prema stanju životne sredine. Postoje različiti, veoma isključivi pristupi, kao što je ovaj o prirodnoj organskoj vezi i bliskosti žene sa okruženjem ili drugi, koji kao uzroke posebne veze između žene i prirode navode neke sociološke, kulturološke i istorijske faktore.\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković navela je da se jednom ovakvom konferencijom otvorila nova tema, i da se time u Srbiji pomeraju granice. Za ravnopravno učešće žena u procesima zaštite životne sredine i održivog razvoja, od ključnog značaja je da se obezbedi njihovo ravnopravno učešće u procesu donošenja odluka i dokumenata, kao i prisustvo na upravljačkim mestima. Pored našeg zakonodavnog okvira koji jasno podržava politiku rodne ravnopravnosti i prava na zdravu životnu sredinu, naš cilj je i članstvo u Evropskoj uniji, i ukoliko brže i u potpunosti usvojimo ove standarde, ne samo da će nam put u Evropu biti brži i lakši, već ćemo i svi mi uživati pravedniji, zdraviji i kvalitetniji život.\nJelena Mičić, predstavnica Mladih istraživača Srbije, istakla je značaj bavljenja odnosom životne sredine i rodne ravnopravnosti iz perspektive civilnog društva. Republika Srbija ima veliki broj veoma značajnih dokumenata iz sfere rodne ravnopravnosti, ali se ni u jednom od njih eksplicitno ne ističe veza između prirode i roda, odnosno životne sredine i rodne ravnopravnosti, pa je stoga potrebno pojačati ovu vezu u pravnoj regulativi. Ovo je bitno jer neravnopravnost među polovima u zaštiti prirode i biodiverziteta dovodi do nejednake raspodele dobiti od korišćenja prirodnih resursa.\nKraljevina Švedska je jedan od najvećih donatora u oblasti zaštite životne sredine u Srbiji. U svim svojim razvojnim strategijama Švedska je veliku pažnju posvetila upravo rodnoj ravnopravnosti. Učesnicima i učesnicama konferencije obratio se i ambasador Kraljevine Švedske gospodin Jan Lundin, koji je ukazao na značaj investiranja u projekte iz oblasti životne sredine, imajući u vidu da će se realizacijom tih projekata omogućiti zdrav i kvalitetan život svih građana i građanki.\n„Cena neulaganja i nedostatka investicija u oblasti životne sredine je veoma visoka za građane. Uzmimo, na primer, koliko zagađenje vode, usled neadekvatnog tretmana otpadnih voda, može povećati rizik i prouzrokovati brojne zdravstvene probleme. Imajući u vidu temu konferencije, značajno je pomenuti da su, prema istraživanjima, žene više zabrinute za stanje u životnoj sredini, za kvalitet vode, hrane i vazduha, jer su svesne da zdrava životna sredina ujedno znači i zdravlje njihovih porodica“.


REZULTATI: Prihod “Alumine” u 2018. bio 300 miliona KM, 95 odsto proizvodnje plasirano u inostranstvo - Opcija\nREZULTATI: Prihod “Alumine” u 2018. bio 300 miliona KM, 95 odsto proizvodnje plasirano u inostranstvo\nKompanija “Alumina” iz Zvornika ostvarila je u prošloj godini prihod od oko 300 miliona KM, a više od 95 odsto svojih proizvoda plasirala na inostrano tržište, saopšteno je iz Službe za odnose sa javnošću ove kompanije.\nU saopštenju “Alumine” povodom osvajanja priznanja za najuspješnije veliko privredno društvo u Republici Srpskoj za prošlu godinu navodi se da je pravilnim poslovnim odlukama uprave i menadžmenta kompanije napravljen koncept koji je siguran garant budućnosti rada i profitabilnosti ove fabrike.\nU “Alumini” su potpuno uvjereni u dugoročni uspjeh kompanije i naglašavaju da je sa više od 1.560 zaposlenih ova kompanija motor privrede i zapošljavanja, ne samo u Zvorniku, nego i u cijeloj regiji.\n“Zahvaljujući snažnoj investicionoj aktivnosti, koja je samo u protekle dvije godine dostigla oko 40 miliona KM, omogućeni su rast proizvodnje, povećanje poslovnog dohotka i nova zapošljavanja”, dodaje se u saopštenju.\nIstiče se da “Alumina” od 2013. godine bilježi trend pozitivnih poslovnih rezultata, što omogućava da uspješno posluje i izmiruje obaveze prema dobavljačima i državi za poreze i doprinose.\nPrije šest godina “Alumina” je imala samo četiri proizvoda, a sada 26 u svom proizvodnom portfoliju, koje plasira u više od 40 zemalja Evrope, Amerike, Afrike i Azije, sarađujući sa renomiranim svjetskim kompanijama.\nOsim izgradnje novih proizvodnih pogona, “Alumina” je u fabričkom krugu, prije dvije godine, izgradila vrtić, jedan od najsavremenijih u Republici Srpskoj i BiH, u kojem trenutno boravi više od 150 djece radnika fabrike, ali i drugih stanovnika grada Zvornika.\nKompanija “Alumina” je u 2018. godini zaposlila 155 novih radnika, među kojima je znatan broj sa fakultetskom diplomom.\nUporedo sa razvojem novih proizvodnih programa, “Alumina” je postala ciljni partner za mnoge evropske i svjetske kompanije koje ili traže proizvode ove fabrike ili određeno partnerstvo u razvoju novih proizvoda iz programa definisanih na bazi alumosilikatne hemije, kao i nemetalurške proizvodnje na bazi hidrata i glinice.\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović uručila je priznanje za najuspješnije veliko privredno društvo za prošlu godinu predsjedniku Upravnog odbora “Alumine” Miloradu Motiki, u okviru tradicionalne manifestacije “Izbor najuspješnijih u privredi Republike Srpske za 2018. godinu” u Banjaluci, koju je organizovala Privredna komora Srpske.


Srednja medicinska škola – izvorište korisnih znanja ::: Novosti i obaveštenja ::: Jesti zdravo i ukusno\nDana 04.02.2019. u osnovnoj školi "Jovan Mikić" u saradnji sa Srednjom medicinskom školom je održano predavanje na temu "Jesti zdravo i ukusno, verovali ili ne, čak je i to moguće". Predavači su bili učenici naše škole, Jovana Budisavljević i Luka Ivanišević.\n"Veoma smo zadovoljni predavanjem i deca su nas izuzetno lepo prihvatila i stekli smo utisak da su zaista shvatili našu poruku" kroz oduševljenje rekla nam je Jovana, a takođe nam je otkrila da će se predavanja ove vrste održavati i u narednom periodu. Koliko je predavanje bilo uspešno, dokazuje činjenica da su učenici ostajali nakon predavanja kako bi dobili odgovore od predavača. Nakon dvočasa, za profesore u zbornici je organizovano merenje šećera u krvi, merenje krvnog pritiska i takođe saveti o zdravim životnim navikama.\n"Izuzetna mi je čast da sa ovako fenomenalnom koleginicom održim predavanje ovakvog tipa koje se u mnogome razlikuje od klasičnih nastavnih metoda. Učenici su upoznati sa time koliko hrana zapravo može da utiče na našu svakodnevicu, upoznati su sa bolestima vezanim za ishranu, a nadamo se da će saradnja biti proširena i na ostale škole" rekao je Luka, kopredavač. U prilog tome koliko je predavanje bilo uspešno, pogledajte slike.


dejan tomasevic na sastanku sa jao mingom u sangaju kosarkaski savez srbije\nFoto: Privatna arhiva Dejana Tomaševića / Promo\nDejan Timašević je bio gost na otvaranju sezone u Kini\nSaradnja se pre svega odnosi na mogućnost zajedničkih treninga mlađih selekcija, od pionirskog uzrasta do univerzitetske konkurencije, razmenu trenera, iskustava, prenošenja znanja mladim kineskim stručnjacima, povećanju broja sponzorskih ugovora za KSS, osnaživanju postojećih sporazuma, i brojnim drugim elementima koje mogu da unaprede košarku u Srbiji i Kini.\n- U Kini sam boravio na poziv Jao Minga, jer smo još za vreme svetskog prvenstva pričali o mojoj poseti kineskoj federaciji i njemu lično. Ming je želeo da budem specijalni gost na utakmici koja je otvorila sezonu, između ekipa Dong Guana, prošlogodišnjih šampiona, i Šen Janga, prvaka od pre dve godine. Rado sam prihvatio poziv, tako da smo zajedno gledali utakmicu i posle toga imali vremena za sastanak. Pričali smo o zajedničkoj saradnji i gde je istaknuto da postoji ogroman prostor za napredak njihove federacije i košarke. Savetovao sam im da se okrenu više ka evropskoj košarci, pre svega ka Srbiji, i da u većoj meri koriste naše znanje i iskustvo. Posebno može da nam na ruku ide i činjenica da trenutno nisu u najboljim odnosima sa NBA, i to je sjajna prilika koju mi treba da iskoristimo, pogotovo što mislim da je evropska košarka njima sličnija i mnogo bliža nego američka - kazao je Tomašević.\nReč Jao Minga se izuzetno poštuje u Kini, i to ne samo u sportu, ističe generalni sekretar srpskog saveza.\nDejan Tomašević je bio gost Košarkaškog saveza Kine i Jao Minga\n- Ming je jako važan i uticajan čovek u kineskom sportu, verovatno je jedan od najpoznatijih Kineza u poslednjih nekoliko decenija. Na svakom koraku se oseća ta njegova popularnost. Na primer, na utakmici koju smo zajedno gledali bilo je prisutno više od deset hiljada ljudi i svi su želeli da naprave selfi sa njim. Mislim da je on svoju popularnost u potpunosti stavio u službu razvoja kineske košarke. U isto vreme, ta bliskost koju Kinezi kao narod imaju prema nama i našoj zemlji se prenela i na njega. Nas dvojica se poznajemo još iz igračkih dana, igrali smo jedan protiv drugog nekoliko puta, a sada smo se i prisetili tih susreta u reprezentativnom dresu. Bilo je zaista dosta tema, a razgovarali smo i o mogućnosti da iskoristimo dobru saradnju koju imaju predsednici naših zemalja i da eventualno prilikom nekog njihovog sledećeg sastanka budemo prve federacije iz oblasti sporta koje će potpisati protokol o saradnji.\n- Verujem da je došlo vreme da se neke stvari o kojima pričamo poslednje dve godine realizuju i predlog je da to u početku budu neke mlađe selekcije koje će dolaziti kod nas, i da mi isto tako naše reprezentacije šaljemo u Kinu. Mada, mi se trudimo da svake godine mušku, a vrlo često i žensku selekciju, šaljemo u Kinu na turnire i prijateljske utakmice. Kolike su mogućnosti videlo se i na mom sastanku u Sjamenu, gde sam bio gost rektora na tamošnjem Univerzitetu koji pripada pekinškom univerzitetu, i ima 40 hiljada studenata! Njihov tim je ove godine šampion studentske košarke i 20 godina koliko se održavaju ta takmičenja oni su devet puta bili prvaci. U razgovoru sa mnom izrazili su želju da početkom sledeće godine budu naši gosti u Beogradu i da pre svega vide kakvi su uslovi u Srbiji i da treniraju sa našim najboljim univerzitetskim ekipama. Verujem da je to sjajan način da i preko sporta povezujemo naše dve zemlje.\nDejan Tomašević u Kini\n- Sportska infrastruktura tamo je zaista izvanredna. Iz pozicije Srbije i Evrope to su nesagledivi uslovi. Kinezi imaju 300 miliona ljudi koji se bave košarkom i to je njihov najveći kvalitet. Ali, nedostaje im unapređenje u stručnom radu, iskustvo i tradicija, a u tome naši treneri i savez mogu da im pomognu.\nKada je reč o brojkama, proslavljeni košarkaš, ističe da je dosta vremena tokom boravka u Kini proveo u razgovoru sa s adašnjim sponzorima, ali i drugim velikim kompanijama koje bi mogle da postanu novi partneri KSS-a.\n- Običnom narodu je nepoznato da sam ja igrao i šta sam sve osvajao, ali pravi poznavaoci košarke su me prepoznavali, naravno, svako od njih je želeo da se slika sa mnom, a pogotovo su se oduševljavali kada me vide sa Jao Mingom, jer je on ovde kao neka vrsta božanstva, tako da je i moj uticaj onda bio još veći.\n- Kina je nestvarna zemlja. Čovek koji nikada nije došao u Kinu to ne može ni da spozna. Na primer, večerao sam u Šenženu, u zgradi koja je visoka 600 metara, a sastanak je bio na 100. spratu. Prekoputa nas se nalazila zgrada koja se tek gradi i koja će biti čak i viša. Ljudi su srdačni, gostoprimljivi, cene porodicu i porodične vrednosti, počev od Jao Minga, koji je bio oduševljen i činjenicom da imam četvoro dece, tako da je insistirao da upozna i moju suprugu - zaključuje Tomašević.\nSastanak u Kini


Osvježeno 22. septembar/rujan, 2015.\nSa sastanka u Briselu: mađarski ministar unutrašnjih poslova Sandor Pinter, francuski ministar unutrašnjih poslova Bernard Cazeneuve i belgijski državni sekretar za azil i migracije Theo Francken\nMinistri unutrašnjih poslova i pravde Evropske unije u utorak su u Briselu "velikom većinom" glasova država članica usvojili rezoluciju o preraspodjeli izbeglica među državama članicama EU.\n"Odluka o preraspodeli 120.000 izbjeglica usvojena je danas velikom većinom država članica", navedeno jeTwitteru predsedavajućeg EU, Luksemburga, Jeana Asselborna.\nMinistar unutrašnjih poslova Češke Milan Hovanec napisao je da su Češka, Mađarska, Rumunjska i Slovačka glasale protiv plana, dok je Finska bila suuzdržana.\nNeimenovani diplomata iz EU rekao je za Frans-pres da je odluka usvojena takozvanom kvalifikovanom većinom glasova.\nTo znači da Evropska komisija nije uspela da za svoj plan o preraspodeli dobije jednoglasnu podršku svih članica pred vanredni samit lidera EU u sredu o najtežoj migrantskoj krizi od Drugog svetskog rata.\nDiplomata je istakao da će od 120.000 oko 66.000 migranata koji su dobili azil biti prebačeno iz Grčke i Italije. Onda preostaje 54.000 za relokaciju širom EU, protiv čega je bila Mađarska.\nČeški ministar unutrašnjih poslova Milan Hovanec poručio je da je Poljska prihvatanjem preraspodele izbeglica po kvotama na sastanku u Briselu minirala jedinstvo Višegradske grupe.\n"Plašim se da danas ostaje samo V3. Protiv kvota ostajemo samo mi, Madjari, Rumuni i Slovaci", poručio je Hovanec na Tviteru kada je poljska ministarka unutrašnjih poslova Teresa Pjotrovska zamolila za pauzu da se konsultuje s Varšavom da li da popusti ili da glasa sa višegradskim partnerima.\nNakon glasanja Hovanec je na Tviteru napisao da je poražen zdrav razum a češkoj televiziji kazao da plan podele izbeglica po kvotama koji je danas usvojen u Briselu neće funkcionisati.\nEvropski komesar za susedsku politiku i proširenje Johanes Han izjavio je uoči sastanka da balkanske države ne mogu biti žrtve neslaganja unutar EU.\n“Važno je da svih 28 članica EU preuzmu odgovornost i pravičan udeo ne prebacujući ga drugima. To je naš problem. Zemlje sa Zapadnog Balkana su deo evropskog kontinenta, ali EU mora pre svega interno da pronađe rešenje. Protivim se delegiranju problema drugima. Kao komesar za susedsku politiku i proširenje staram se da balkanske države ne budu žrtve naših teškoća u EU, jer one već podnose veliki teret priliva izbeglica.”\nVećina država članica saglasna je sa predlogom o formiranju većinskog bloka, ali se i dalje ulažu napori za pronalaženje kompromisa.\nOd 120 hiljada izbeglica koje trebra zbrinuti, 15.600 je stiglo iz Italije, 50.400 preko Grčke, 54.000 iz Mađarske, mada se ne zna koliko ih se još nalazi u ovoj zemlji.\nPriroritet u smeštaju imaju Sirijci, Eritrejci i Iračani s obzriom na situaciju u njihovim zemljama.\nPredloženo je finansijska kazna od 0.002% društvenog proizvoda za članice EU koje odbiju da prime izbeglice.\nTusk: EU nema kontrolu svojih granica\nOčekuje se da lideri zatraže da EU preduzme korake kako bi se obezbedila granica Grčke, prve evropske zemlje u koju pristižu izbeglice sa Bliskog istoka.\n“To bi značilo još jedan transfer suvereniteta iz Atine u Brisel“, navodi se u tekstu Fajnenšl tajmsa.\nFabijus: Smisao postojanja EU doveden u pitanje\nMerkelova: SAD da primi više azilanata\nNemačka kancelarka pozvala je u ponedeljak SAD da prihvate više tražitelja azila dok se Evropa teško nosi s najvećim prilivom izbeglica nakon Drugoga svetskog rata.\n"Nije baš realno pretpostaviti da će Evropa sama uspeti da se nosi s ovim bez pomoći SAD", rekla je Merkel članovima parlamenta iz njene stranke.\n"SAD bi mogle da prime više izbeglica iz Sirije, kao i da pomognu da se poboljšaju uslovi življenja sirijskih izbeglica u izbegličkim kampovima u Libiji, Jordanu i u Turskoj", rekla je kancelarka, a na posebnom sastanku čelnika EU ona je napomenula da ne očekuje brzo rešenje izbegličke krize.\n"Nema rešenja preko noći. Potrebno nam je strpljenje i snaga", kazala je.\nBela kuća objavila je da će primiti najmanje 10.000 sirijskih izbeglica u fiskalnoj godini koja počinje u oktobru. Biće to deo od ukupno 85.000 izbeglica iz svih delova sveta koliko će ih prihvatiti SAD-a u toj godini.\nAli, plan Bele kuće naišao je u ponedeljak na oštar otpor u Kongresu, gde su republikanski zastupnici zatražili pravo da revidiraju i odbace plan, navodeći kao razlog strah od terorizma.\n"Naše škole, tržište rada i javni resursi su već preopterećeni. A osim toga, nemamo dovoljno kapaciteta za otkrivanje ekstremista", rekao je republikanski senator Džef Sešns, predsednik Odbora za imigrante.\nPet republikanskih i jedan demokratski senator pisali su prošle nedelje američkom državnom sekretaru Džonu Keriju i ministru bezbednosti tražeći da se uvedu oštrije mere provere imigranata.\nZbog strogih mera, samo 1.500 Sirijaca je dobilo dozvolu ulaska u SAD od izbijanja rata u toj zemlji 2011.\nApel liderima da ne grade barijere\nAktivisti za zaštitu ljudskih prava pozvali su u utorak evropske lidere da prestanu da grade barijere na granicama, da se ne svađaju u vezi sa kvotama i da osmisle koordinisan odgovor na migrantsku krizu.\n"Amnesti internešnel" i UNHCR napomenuli su da su sastanci koji će ove sedmice biti održani na nivou EU od presudnog značaja.\nDirektor "Amnestija" za Evropu Džon Dalhuisen upozorio je da se humanost osipa kroz dosadašnji haotičan odgovor na talas migranata i izbeglica.\n"Neuspeh nije opcija. Lideri EU moraju postići sporazum o organizovanom i saosećajnom odgovoru na dolazak izbeglica i azilanata u Evropu", rekao je Dalhuisen.\nPiter Saterlend, izaslanih generalnog sekretara UN za migraciju, sugerisao je da članicama EU ne treba pretiti izbacivanjem ukoliko ne pristanu na obavezujuće kvote za prihvatanje migranata.\nOECD: Izbeglička kriza može da potraje, ali i Evropa može s tim da se nosi\nOrganizacija za ekonomski saradnju i razvoj (OECD) saopštila je danas u Parizu da je izbeglička kriza "bez presedana" i da će verovatno potrajati, ali je ocenila da Evropa ima "mogućnosti i iskustvo" neophodno da se suoči s tim."Trenutna humanitarna kriza je bez presedana, sa strašnim ljudskim gubicima", navodi se u izveštaju OECD o "Godišnjoj perspektivi migracija" za 2015. godinu.\nTa organizacija koja okuplja 34 zemlje, ocenila je da bi milion izbeglica mogao da dođe u Evropu do kraja ove godine i dodala da će azil dobiti 350.000 do 450.000 ljudi.\nOECD je podsetila da je prošle godine 21 odsto ljudi koji su tražili azil, bilo iz Sirije, 9,6 odsto s Kosova i 6,4 odsto iz Eritreje.\n"Kratkoročno gledano, mali su izgledi da se situacija s izbeglicama značajno stabilizuje... Ekonomski i demografski faktori u potsaharskom delu Afrike će i dalje biti uzrok za odlazak, kao i rastuće siromaštvo i nezaposlenost na Zapadnom Balkanu", navodi se u izveštaju.


Vlada Republike Srbije održala je sednicu 8. aprila 2016. godine. Tom prilikom Vlada je usvojila Uredbu o utvrđivanju Godišnjeg programa monitoringa statusa voda za 2016. godinu.\nNa istoj sednici Vlada je usvojila Zaključak o utvrđivanju Programa obnove i unapređenja objekata javne namene u javnoj svojini u oblasti obrazovanja, zdravstva i socijalne zaštite.\nPotreba za izradom ovog Programa proizilazi iz činjenice da su javni objekti u Srbiji u datim oblastima uglavnom izgrađeni u vreme ili između dva svetska rata ili posle rata, pa je potreba za njihovom sveobuhvatnom obnovom i unapređenjem urgentna, kao i da ne postoji sveobuhvatna procena stanja ovih objekata, niti baza podataka o hronologiji ulaganja.\nSredstva za realizaciju ovog programa obezbediće se iz međunarodne razvojne pomoći, finansijskih i nefinansijskih donacija i kredita.\nUsvojen je i Zaključak o usvajanju Nacrta okvirnog ugovora o investiranju između Hesteel group co. Ltd, Republika Kina i Republike Srbije.\nKomisija za sprovodjenje postupka prodaje imovine Železare Smederevo je, 5. aprila 2016. godine, otvorila finansijsku ponudu jedinog učesnika u postupku, kineske kompanije Hestil (ranije englesko ime: HBIS). U prisustvu predstavnika Hestila, Komisija je ustanovila da je ponuda podneta u skladu sa javnim pozivom i da ispunjava sve propisane uslove. Hestil je dao obavezujuću ponudu da kupi svih 98 imovinskih celina za ukupnu cenu od 46 miliona evra.\nIzvor: Vebsajt Blic, 08.04.2016.


Hongkong će uspavati oko 2.000 malih sisara zbog pojave korona virusa - Blitz RS - Vesti\nHongkong će uspavati oko 2.000 malih sisara zbog pojave korona virusa\nVlasti Hongkonga su danas saopštile da će uspavati oko 2.000 malih životinja, uključujući hrčke, pošto je nekoliko testirano pozitivno na korona virus u prodavnici životinja, gde je inficiran i jedan zaposleni.\nTaj autonomni kineski grad će obustaviti prodaju hrčaka i uvoz malih sisara.\nZaposleni u prodavnici životinja juče je testiran pozitivno na delta soj korona virusa, kao i nekoliko hrčaka uvezenih iz Holandije.\nAmerički Centri za kontrolu i prevenciju bolesti navode da životinje najverovatnije nemaju značajnu ulogu u širenju korona virusa.\nAli vlasti Hongkonga ne isključuju mogućnost prenosa infekcija izmedju životinja i ljudi, odnosno da je prodavac zaražen od hrčaka.\nZvaničnici su rekli da će gradjani koji su posle 7. januara kupili hrčke u toj prodavnici biti stavljeni u obavezni karantin, i da će morati da predaju ljubimce koji će biti uspavani.\nSvim prodavnicama kućnih ljubimaca u Hongkongu naloženo je da obustave prodaju hrčaka, a oko 2.000 malih sisara, uključujući hrčke i činčile, biće uspavano, naveli su zvaničnici.\nGradjani koji su kupili hrčke u Hongkongu posle 22. decembra moraće da se testiraju na korona virus i trebalo bi da budu u izolaciji dok ne dobiju negativan rezultat.\nAko njihovi ljubimci budu pozitivno testirani na korona virus, vlasnici će morati u karantin.\nHongkong se bori sa lokalnom epidemijom omikron soja korona virusa, koja se raširila pošto je nekoliko članova posade avio kompanije Katej pasifik (Cathay Pacific) boravilo u u barovima i restoranima širom grada pre nego što su pozitivno testirani.\nVlada je sinoć saopštila da su dve bivše stjuardese uhapšene jer su napustile svoje domove tokom karantina, a kasnije je potvrdjeno da su zaražene korona virusom.


Prezentovan LEAP grada Kragujevca | Stakleno Zvono\n» eko vesti\t» Prezentovan LEAP grada Kragujevca\tPrezentovan LEAP grada Kragujevca\nLokalni ekološki akcioni plan grada Kragujevca za period od 2010. do 2014. godine, usvojen na poslednjoj skupštinskoj sednici, promovisan je u Lisinama, a njegovoj prezentaciji prisustvovali su stručnjaci i volonteri koji su radili na pripremi ovog dokumenta, koji će imati strateški značaj za razvoj grada.\nLokalni ekološki akckioni plan grada Kragujevca, bazira se na potrebi da se životna sredina oslobodi negativnih posledica ubrzanog ekonomskog razvoja. Cilj je da potpomogne budući razvoj grada, ali bez štetnih uticaja na životni standard i zdravlje ljudi. Akcionim planovima je predviđena realizacija ovog važnog strateškog dokumenta u oblasti zaštite životne sredine, po principu korak po korak. LEAP je urađen u saradnji sa javnim preduzećima i drugim institucijama i veliki deo sistematizovane problematike se realizuje kroz njihove planove i programe.\nVeoma brzo se očekuje formiranje od strane Skupštine grada tela za implementaciju LEAP-a koje će donositi odluke šta će se iz akcionalnih planova zaštite životne sredine sprovoditi i kojim prioritetom finansirati i ugrađivati u ostale strateške planove za naredne godine – objašnjava Zorica Isoski iz konsultanske kuće Viktorija konsalting. To telo će morati da prati realizaciju aktivnosti vezanih za zaštitu životne sredine.\nLEAP je plan koji identifikuje probleme okoline, analizira ih i daje rešenja. To je proces u kojem je bitno definisati razvojnu viziju grada Kragujevca, identifikovati lokalne prirodne resurse, proceniti stanje životne okoline i postaviti prioritete sa rokovima za njihovo rešavanje.\nU okviru LEAP-a date su osnovne karakteristike naše zajednice tj. Grada Kragujevca, zatim procenu stanja životne sredine od strane građana koji su to ekološki problemi u gradu, data je emisija zajednice, urađena SWOT analiza, tačnije šta su naše snage i slabosti – a prema rečima Dragana Marinkovića iz Službe za zaštitu životne sredine, data je i procena stanja životne sredine koja je urađena za 11 oblasti.\nKao i u ostalim gradovima u Srbiji i u Kragujevcu su među najvećim problemima aerozagađenje, otpad, zaštita voda, buka kao i nedovoljno ekološko obrazovanje naših sugrađana.\nVezano za oblast aerozagađenja očekujemo da ćemo u narednom periodu krenuti u izradu studije saobraćaja grada jer Kragujevac još uvek nema obilaznice, a taj problem – prema rečima Srđana Matovića člana Gradskog veća zaduženog za životnu sredinu, treba biti rešen zbog velike investicije Fiat Srbija, koja će se uskoro realizovati u našem gradu. Kada je reč o otpadu očekuje se i izrada lokalnog plana upravljanja otpadom, a tu je i zaštita akumulacije Gruža – dodaje on.\nPočetkom novembra očekuje se donatorska konferencija u Kragujevcu, na kojoj će se predstaviti projekti koji će moći da se realizuju u narednih pet godina. Akcioni planovi su predvideli rešavanje ekoloških problema uz podršku Skupštine grada, nadležnog ministarstva, međunarodnih fondova, kredita, donacija. Inače, akcioni plan zaštite životne sredine sprovodiće različite interesne grupe i sektori uz korišćenje dostupnih resursa i već započetih akcija.\nPored prezentacije LEAP-a, stručnjaci i volonteri koji su radili na izradi ovog dokumenta mogli su da čuju i predavanje mr Vladana Bjedova iz Zavoda za zaštitu prirode na temu ‚‚Fauna sisara Srbije – diverzitet, faktori ugrožavanja i mere zaštite. Takođe su posetili manastir Manasiju i obišli park maketa Despotovac.\nPreuzmite dokument LEAP-a\nComment\t« Kampanja „Prirodno iz Srbije“\nOdobreno punjenje jezera Perućac »


Grubeša: Menadžment koji je izgradio zatvor treba ostati na rukovodećoj funkciji - Glas Srpske\nGrubeša: Menadžment koji je izgradio zatvor treba ostati na rukovodećoj funkciji\nSrna 12.02.2019 18:15\nSarajevo - Ministar pravde u Savjetu ministara u tehničkom mandatu Josip Grubeša smatra da menadžment koji je sve vrijeme učestvovao u izgradnji državnog zatvora u Istočnom Sarajevu treba da ostane na rukovodećoj funkciji u ovoj novoj instituciji BiH.\nGrubeša je nakon sjednice Savjeta ministara u tehničkom mandatu rekao novinarima da su danas razmatrane predložene odluke o prestanku rada Jedinice za sprovođenje projekta izgradnje Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, Upravnog i Nadzornog odbora Zavoda, kao i odluka o utvrđivanju datuma početka rada Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH.\nGrubeša smatra da je osoblje koje je do sada radilo na izgradnji zatvora i koje je uspješno odgovorilo na mnoge izazove, dovoljno kvalitetno da može dovesti zatvor do one faze kada će Ministarstvo pravde raspisati konkurs za upravnika zatvora.\nOn je potvrdio da će sutra u Sarajevu, u kabinetu predsjedavajućeg Savjeta ministara u tehničkom mandatu, biti održan sastanak, ali nije želio da navede imena učesnika, a koji bi trebalo da razriješe "gordijev čvor" u vezi sa početkom rada državnog zatvora.\nPrema pisanju medija, razlog što ova ustanova još nije počela sa radom jeste spor između Grubeše i ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara u tehničkom mandatu Mirka Šarovića o tome ko će rukovoditi zatvorom.\nOve tačke je trebalo da budu razmatrane još na sjednici 13. decembra, ali su skinute sa dnevnog reda.\nIncko: Nepokolebljivo sam uvjeren da je moja odluka prava stvar\n29. 07. 2021 15:12\nStevandić: Jedinstvo u Srpskoj - reprezent volje naroda\n29. 07. 2021 14:49\nVerifikovan mandat “Srbinu” Elvisu Živkoviću\nCvijanović i Poš: Opredijeljenost ka daljem unapređenju odnosa\nČović: Incko je unazadio sve projekte u BiH\nČubrilović: Bošnjaci opstruiši dijalog, karte su bacili na strance\nAmbasador Igor Kalabuhov za “Glas” o navodima odlazećeg visokog predstavnika: Rusija ne predstavlja prijetnju za BiH\nMario Crnković, član Ekspertskog tima za praćenje aktivnosti na Trgovskoj gori: Poruke iz Hrvatske na nivou crnog humora\nDodik: Poziv Srbima u Sipi da ne postupaju po nalozima Tužilaštva\nĆamil Duraković podnio prijavu protiv novinara RTRS-a Branimira Đuričića\nBalkan na udaru najintenzivnijeg vrelog talasa, esktremni skok temperature


PRVO MESTO KAO NOVOGODIŠNJI POKLON: Novak Đoković OVAKO može ekspresno da se vrati na vrh ATP liste! - Smedia\nPRVO MESTO KAO NOVOGODIŠNJI POKLON: Novak Đoković OVAKO može ekspresno da se vrati na vrh ATP liste!\n12.11.2016 | 08:41\nKada pogledate trenutno stanje na teniskoj ATP listi uvidećete da Endi Marej ima 405 poena prednosti u odnosu na Novaka Đokovića, ali to nije u potpunosti tačna informacija.\nNaime, nedelju dana nakon završnog Mastersa u Londonu Endi Marej će ostati bez 275 poena iz Dejvis kupa što faktički znači da Novak Đoković zaostaje 130 poena za Britancem i da će povratak na tron biti moguć na nekoliko načina.\nUkoliko Novak Đoković osvoji titulu na završnom Mastersu, a pritom dobije sve mečeve, srpski teniser će se vratiti na vrh ATP liste bez obzira na učinak Endija Mareja i to je ono što svi priželjkujemo.\nPostoje još neke opcije\n1. ako Đoković osvoji titulu dobivši isti broj mečeva u grupi kao Marej, odmah će se vratiti na vrh ATP liste\n2. ako Đoković osvoji titulu, ali izgubi jedan meč u grupi više od Mareja koji...


"Winter Fest" dva meseca na Trgu slobode - Novi Sad\n"Winter Fest" dva meseca na Trgu slobode\n10:11:00 21.11.2016, Komentara: 0\nNovi Sad - Ove godine će prvi put biti održan Novosadski Zimski festival (Winter Fest), i to od 1. decembra ove do 3. februara sledeće godine, čime će Novi Sad dobiti pravi Christmas Market kakav imaju evropske metropole.\nSvakog dana, tokom dvomesečnog festivala, dečji horovi će od 18 sati nastupati na "raspevanoj jelki", a od 19 do 22 sata novosadski bendovi i di-džejevi će zabavljati Novosađane i turiste, koji će ujedno moći da vide i izložbe fotografija novosadskih fotografa i fotoreportera.\nPrvi put posle 50 godina Novi Sad će u centru grada imati fijakeristu i fijaker, koji će pešačkom zonom provozati sve one koji to budu želeli, a biće organizovana i prodaja karakterističnih vojvođanski kulinarskih specijaliteta, kuvanog vina, punča, kobasica, pereca... i to u posebno dizajniranim drvenim kućicama.\nRobert Čoban predsednik "Color press grupe", koja je uz Kompaniju "Ninamedia" organizator te manifestacije, kazao je da su imali cilj da Novom Sadu, po prvi put u njegovoj istoriji, daju "Christmas Market" kakav postoji u većem delu Evrope.\n"Nećemo kopirati nešto što smo videli u Beču, Cirihu ili Pragu, već ćemo raditi sa novosadskim osobenostima, sa posebnim akcentom na to da je Novi Sad proglašen Evropskom prestonicom kulture za 2021. godinu, pa ćemo imati promociju novosadskih muzeja, pozorišta, galerija i drugih institucija kulture koje će svakodnevno Novosađanima i gostima Novog Sada prezentovati neke od svojih aktivnosti i otkrivati neko svoje skriveno blago", rekao je Čoban Tanjugu.


Energyobserver - SRBIJA / DRUŠTVO / NASLOVNE STRANE ZA PETAK 20. SEPTEMBAR 2019. GODINE\nALO - Ekskluzivno prenosi detalje hapšenja u Kliničko bolničkom centru Kragujevac "Načelnik Kliničkog centra laser vredan 60.000 evra prebacio kod privatnika!"\nBLIC - "Merkel tražila sastanak sa Vučićem u Njujorku" o saznanjima tog lista da je nemačka kancelarka Angela Merkel tražila sastanak sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem sledeće nedelje kada će oni učestvovati na sednici Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u Njujorku. Direktor poljskog "Famikorda" Tomas Baran za taj list "Uzorke matičnih ćelija čuvaćemo bar pet godina".\nVEČERNJE NOVOSTI - O aferi "Krio sejv" predsednik "Famikord grupe" Jakub Baran "Matične ćelije u Poljsku stigle bez dokumentacije". "Dete popilo asepsol, obdanište će tužbu" o odgovoru porodice iz Rače čija je devojčica popila asepsol u vrtiću.\nDANAS - "Opozicija: Predloženi ustupci naprednjaka su kozmetički" o merama Srpske napredne stranke koje je predstavio predsednik beogradskih naprednjaka Nebojša Stefanović na okruglom stolu na Fakultetu političkih nauka u Beogradu.\nINFORMER - "Nova ucena Amerike , Tramp: Srbi terajte Kineze!" Pod naslovom "Nova pobuna Demokratska stranka opet protiv Djilasa", list prenosi da su demokrate ipak pristale na pregovore sa vlašću oko izbora, uz posredovanje EU, čemu se Savez za Srbiju oštro protivi.\nKURUR - Najbrutalnije vršnjačko nasilje do sada "Dečaku slomili ruku samo zato što nije hteo da se bije". List prenosi i izjavu Gordane Čomić da je status Demokratske stranke u Savezu za Srbiju privremen.\nPOLITIKA - "Mogući razgovori u 'Žan Mone' formatu" o najavljenim novim serijama razgovora vlasti i opozicije o izbornim uslovima. "Novi Trampov savetnik pregovarač za talačke krize" o novom savetniku za nacionalnu bezbednost američkog predsednika Donalda Trampa Robertu O' Brajenu.\nSRPSKI TELEGRAF - List piše "Palmer u akciji. Trampov čovek izbacije EU iz priče o Kosovu". Naslovnom stranom lista dominiraju naslovi i podnaslovi: "Borba do istrebljenja. Rat. U bici za lidera opozicije ne biraju se sredstva! Djilas, koji zagovara bojkot, želi da satre Sergeja, koji može da udje u parlament ukoliko PSG izadje na izbore". / BETA.RS


Otkriven bag u Google dokumentima koji hakerima omogućava da vide vaše privatne dokumente\nVesti, 30.12.2020, 09:00 AM\nGoogle je ispravio grešku u svom alatu za povratne informacije ugrađenom u većini njegovih proizvoda, koju bi hakeri mogli da iskoriste za krađu snimaka Google dokumenata.\nBag je 9. jula otkrio istraživač Sreeram KL, koga je Google zbog toga nagradio sa 3133,70 dolara.\nMnogi Googleovi proizvodi, uključujući Google dokumente, imaju opciju „Pošaljite povratne informacije“ ili „Pomozite da se dokumenti poboljšaju“ koja Googleu pomaže da dobije povratne informacije od korisnika kada se susretnu sa nekim problemom. Ova funkcija omogućava korisnicima da pošalju Googleu kratak opis problema uz opciju dodavanja snimka ekrana koji se automatski učitava i koji ilustruje problem sa kojim se korisnik susreo.\nOva funkcija je dostupna na većini Googleovih sajtova, ali ne za svaki sajt posebno, već je primenjena na Googleovom glavnom veb sajtu („www.google.com“) i integrisana u druge domene preko iframe elementa koji učitava iskačući sadržaj iz „feedback.googleusercontent.com”.\nTo znači da kad god je uključen snimak ekrana Google dokumenata, prikazivanje slike zahteva prenos RGB vrednosti svakog piksela na www.google.com, koji zatim te RGB vrednosti preusmerava na iframe feedback.googleusercontent.com, koji na kraju konstruiše sliku iz tih piksela i šalje je nazad u Base64 kodiranom formatu.\nSreeram je otkrio grešku u načinu na koji su ove poruke prosleđivane na „feedback.googleusercontent.com“, koja je omogućavala krađu snimaka Google dokumenata koje je trebalo otpremiti na Googleove servere.\nIako napad zahteva neki oblik korisničke interakcije, na primer, klik na dugme „Pošalji povratne informacije“, napadač bi lako mogao iskoristiti ovu ranjivost da “uhvati” URL poslatog snimka i ukrade ga na svom veb sajtu.\nTo se može postići ugrađivanjem Google Docs fajla u iFrame na lažnom veb sajtu i otimanjem iskačućeg okvira za povratne informacije kako bi se sadržaj preusmerio na domen po izboru napadača.


Displaying items by tag: filmovi i serije\nKontraverzni film „Djevojka kralj“ od danas u domaćim kinima\nSljedeći Džejms Bond možda neće biti bijelac, ali definitivno neće biti ni žena, piše New York Post. Mnogo se nagađalo o tome da li će u najnovijem dijelu serijala o čuvenom agentu glavnu ulogu preuzeti žena, ali sva je prilika da od toga nema ništa.\n"On može biti bilo koje boje kože, ali je definitivno muškarac ", kaže producentkinja Barbara Brokoli.\nOna je ovom izjavom demantovala sve tračeve koji su kružili u posljednje vrijeme o tome da bi “Džejn Bond” mogla biti sljedeći film o čuvenom agentu 007.\nBrokoli i njen polubrat, Majkl Vilson, kažu i kako nisu ograničili sebe na traženje isključivo bijelog Britanca, kako je najpoznatiji špijun na svijetu do sada izgledao. Ovom izjavom ostavili su mjesto za Idriza Elbu, koji je već dugo favorit za zamjenu Danijela Krejga.\n"Vi mislite o njemu kao o Britancu iz Komonvelta, ali Britanija je veoma raznoliko m,esto", kaže Vilson. Govoreći o tome da su oni “čuvari ovog lika koji svoju odgovornost shvataju ozbiljno”, Brokoli je rekla i da bi zaista vol,ela da vidi jakog, ženskog špijuna, samo ne u ulozi Džejmsa Bonda.\n"Vjerujem da možemo kreirati nove likove za žene, jake ženske likove. Nisam naročito zainteresovana za to da napravim muški lik i onda pozovem ženu da ga igra. Mislim da žene mogu biti mnogo zanimljivije od toga", dodaje Brokoli.\nKrejg, koji je 2015. godine rekao da bi radije “isjekao vene” nego što bi se vratio na ekrane kao specijalni agent, sada kaže kako se vratio “ponovo uzbuđen” da snimi svoj posljednji film o Bondu, “zahvaljujući dugoj pauzi”.\nBrokoli kaže da je sada u “totalnoj nevjerici” da će Krejg odustati nakon što bude prikazan i 25. dio franšize, “Nema vremena za umiranje”.\n"Prihvatila sam sve što je Danijel rekao, ali još uvijek sam u nevjerici. To je veoma traumatično za mene", zaključuje Brokoli.\nDirektor filma “Nema vremena za umiranje”, Keri Džodži Fukunaga, kaže da će biti teško naći zamjenu za pedesetjednogodišnju zvijezdu, ma koliko pažljivo birali.\n"Razgovarali smo o tome ko bi mogao biti sljedeći Bond i zaključili smo da bi moglo potrajati godinama dok ne nađemo adekvatnog čovjeka", kaže Fukunaga.


» Fabrici: EU donirala Srbiji 5,4 miliona evra kao podršku socijalnoj inkluziji\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici dodelio je nagrade za najbolje radove na konkursu “Zajedno možemo više”, organizovanog u okviru projekta “Podrška EU inkluzivnom društvu” koji je EU finansirala sa 5,4 miliona evra.\nFabrici je rekao da je u pitanju “važna i uspešna inicijativa na kojoj su EU i Srbija radile poslednje dve godine”.\nDržavni sekretar Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Nerić rekao je da je ugroženim grupama “potrebna šira podrška društva” i da je socijalna uključenost, koja je pravo svih gradjana, sastavni deo politike razvoja Republike Srbije.\nNa konferenciji su prikazani kratki filmovi o projektu a učesnici su preneli svoja iskustva. Jedan od primera dobre prakse je projekat podrške obrazovanoj inkluziji mladih Roma “Znati više – moći više”, zahvaljujući kojem je 2.500 korisnika imalo direktnu korist. Istaknuti su i pozitivni rezultati obuke kojih je, samo u okviru programa inkluzije Roma, sprovedeno 196.\n“Zajedno možemo više” je konkurs umetničke autorske grafike koji je krajem oktobra bio otvoren za gradjane Srbije koji su želeli da predstave svoj idejni koncept na temu socijalnog uključivanja osetljivih grupa.\nPrvonagradjenoj Dragani Ilić je za rad “Inkluzija nije bauk. Neznanje je” uručena i novčana nagrada od 800 evra, dok je novčani deo druge i treće nagarde iznosio 600, odnosno 500 evra.\nOrganizator konkursa je tim projekta “Podrška EU inkluzivnom društvu” i EU info centar.


Doživotni zatvor za šest optuženih za napad na 'Ataturk'\n* Doživotni zatvor za šest optuženih za napad na 'Ataturk'\nSud u Istanbulu osudio je danas šest osoba na doživotni zatvor zbog umiješanosti u napad na aerodrom u Istanbulu gdje je prije dvije godine poginulo 45 i povrijeđeno više od 160 osoba, javila je Anadolija.\nOsuđeni na doživotni zatvor optuženi su za ubistvo s predumišljajem i pokušaj rušenja ustavnog poretka, dodala je turska agencija navodeći da je od 46 osumnjičenih 26 oslobođeno optužbe, prenijela je agencija AP.\nTrojica napadača izvela su napad 28. juna 2016. na međunarodni aerodrom "Ataturk" u Istanbulu vatrenim oružjem i aktiviranjem prsluka sa eksplozivom, pri čemu je poginulo 45 ljudi, a povrijeđeno 163 osoba.\nMeđu osumnjičenima za povezanost sa napadom su osobe porijeklom iz Čečenije, Alžira, Tunisa, Egipta, Sirije, Turske, navela je Anadolija.\nOstali optuženi su dobili kazne od šest do 12 godina zatvora zbog pripadnosti terorističkoj grupi.\nTurska smatra Islamsku državu odgovornom za napad, mada niko nije zvanično preuzeo odgovornost.


Opet raste broj ilegalnih imigranata u EU - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tOpet raste broj ilegalnih imigranata u EU\nU periodu januar-april značajno je porastao broj ljudi koji pokušavaju da dopru do italijanskih obala iz Severne Afrike. Zabeleženo je oko 42.000 nelegalnih dolazaka, od čega čak 25.650 iz Libije, a veruje se da je taj broj u maju porastao do 60.000.\nUkupno u prva četiri meseca 2014. zabeleženo je više novih ilegalnih imigranata u EU nego u periodu januar-april 2011. kada se desilo Arapsko proleće i kada je na krajku godine sabrano oko 140.000 begunaca sa afričkog kontinenta. Osim Libijaca, koji beže od građanskog rata u domovini, značajan udeo u imigrantima čine ljudi iz Eritreje i Afganistana koji preko Afrike traže put u Evropu. Humanitarni radnici u Libiji i okolnim zemljama procenjuju da na emigriranje u ovom trenutku čeka čak do 300.000 ljudi. Iako je put preko južne Italije najčešći, među uobičajenim rutama ulaska imigranata u Evropu pominje se i pravac preko Srbije, u koju ulaze izbeglice iz jugo-istočnog pravca, preko Makedonije, Grčke i Turske.


''Grobari'', pamtite li kako je Partizan pokvario Ronaldov evropski debi, ali i pobedu od 10:3? - Sportske.net\nFoto: Darko Mitrović/Sportske.net\nVučelić i Terzić složni sa Kokezom! A znate li ko je još prisustvovao sastanku?Umar Sadik vs Rikardo Gomeš - Kakvo im je uporedno ''prolazno vreme''?Terzić i Vučelić na sastanku pred derbiUEFA objavila, fudbaler Partizana u idealnom timu!Holanđani: "Sramota...", Mediji: "Sreća..."\nKrenimo hronološki, 19. septembra 1997. godine, Partizan je ostvario jednu od svojih najubedljivijih pobeda u domaćim šampionatima, protiv Zemuna u Humskoj je slavio sa neverovatnih 10:3.\nBila je to generacija Ivice Kralja, Mladena Krstajića, Zoltana Saboa, Gorana Troboka, Gorana Obradovića i ostalih, među kojima se sve više isticao tada mlađani Saša Ilić.\nPartizan je tu sezonu počeo veoma efikasno, pobedom protiv Budućnosti od 6:0, nedugo zatim protiv Proletera u Humskoj bilo je 4:1 za crno-bele, a pomenuta ''desetka'' protiv Zemuna usledila je u šestom kolu. U prvih šest mečeva te sezone partizan je postigao čak 25 golova.\nAli, onda je usledilo gostovanje Zvezdi, poraz od 2:0, a sezonu su crno-beli tada završili na trećem mestu, iza Obilića i Crvene zvezde.\nTačno pet godina kasnije, još jedan Partizanov meč za pamćenje, ovog puta na evropskoj sceni.\nU prvom kolu tadašnjeg Kupa UEFA, Partizan je savladao ekipu Sportinga iz Lisabona sa 3:1, a taj meč će ostati upamćen i kao evropski debi danas ogromne svetske fudbalske zvezde, Kristijana Ronalda.\nU revanšu, pred praznim tribinama u Humskoj, Sporting je uspeo da uzvrati, dobio je sa 3:1 posle 90 minuta igre, ali je ekipa Partizana našla snage da u produžecima izjednači na 3:3 i tako overi plasman u drugo kolo.\nU prilogu su podsećanja na pomenute mečeve.


Pismo s Kosova\nBEOGRAD POD OPSADOM, STIŽU ALBANCI\nAutor: Albinot Maloku\nObjavljeno: 06. Oct 2014. 16:10:47\nS pozornošću sam pratio Predsjednika Vlade Srbije, Aleksandra Vučića, na vanrednoj konferenciji za novinare sazvanoj odmah poslije Parade ponosa održanoj u Beogradu. Vučićev glas zvučao je kao da je Beograd prošao kroz veliki rat, pa se na kraju zahvalio policiji koja se borila tokom opsade Beograda.\nBiti različit u Srbiji nije lahko. Istina za volju, ne bih volio da sam u Vučićevoj koži. Odmah poslije prve opsade Beograda, Vučićeva vlada mora da organizuje drugu opsadu Beograda. Opet će Srbija imati posla sa sa različitima, ovog puta sa – Albancima, fudbalskim navijačima svoje reprezentacije.\nČetrnaestog oktobra stižu Albanci u Beograd, a Srbija mora da bude spremna. Prva stvar koju planira Srbija povodom dolaska Albanaca jeste da angažuje još žandarmerije kako bi se zaštitili gledaoci utakmice koja će se igrati na stadionu Crvene zvezde. Srbija je procijenila da je ova utakmica između Albanije i Srbije od velikog rizika za bezbjednost i mir u državi.\nDa bi olakšao posao državi i vladi, Fudbalski savez Srbije je pokušao da se dogovori sa Fudbalskim savezom Albanije oko nekih procedura. FSS je obavijestila FSA da ona ima odgovornost za svaki incident koji bi mogao se desiti u stadionu Partizana u Beogradu. Poslije toga, uvjet je da gledaoci koji bi došli da prate utakmicu moraju da imaju putovnicu Albanije, uz obavezu da tri dana prije utakmice moraju poslati svoje lične podatke MUP-u Srbije. Normalno, niko normalan ne prihvaća ovakve uvjete. Razlog ovog ultimatuma nijesu Albanci iz priznate države u UN, Albanije, već Albanci iz nepriznate države u UN, Kosova. Srbija ni po koju cijenu ne voli da vidi Kosovare na stadionu, oni su previše različiti. Navijači iz Tirane, međutim, rekli su da ne idu u Beograd bez svojih prijatelja, navijača iz Prištine.\nPonavljam, ne bi volio nikad da sam u Vučićevoj koži. Teško je njemu. Pokušati svim svojom silom da pokaže Srbiju kao otvorenu državu, koja je prevazišla period diskriminacije Miloševićevog režima, pokazati svijetu da Beograd poštuje različitost, pokazati svijetu da neće se više ponavljati slučaj Borisa Tatona – nije lako.\nUnaprijed ću reći: volim vidjeti sve susjede moje države Kosovo u dobrom svijetlu i u dobrom stanju. A kad su u pitanju utakmice reprezentacije, do sada sam pratio samo one u kojima je igralo Kosovo. Naravno, gledaću i utakmicu između Albanije i Srbije, ali dogodine u Elbasanu navijaću protiv Srbije, za Albaniju. Navijam i za susjednu državu, Srbiju, ali kad igra protiv drugih država, za početak - protiv Rusije.


Nemačka: Zelena energetika jača, ali potreba za ugljem ne pada - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tNemačka: Zelena energetika jača, ali potreba za ugljem ne pada\nNemačka: Zelena energetika jača, ali potreba za ugljem ne pada\nby bifadmin 21. septembra 2017.\nDo 2030. godine istočnonemački grad Poedolvic će verovatno biti uništen zbog potrage za ugljem koji se nalazi ispod njegovih starih drvenih kuća. Interesantno je da Blumberg kao razlog za to navodi pokušaje kancelarke Merkel da pređe na zelenu energiju koji nisu uspeli da smanje potrebu za prljavim fosilnim gorivima.\nIako se stalno ističe porast proizvodnje energije od sunca i vetra, 40 odsto proizvodnje struje u Nemačkoj i dalje dolazi iz elektrana koje troše velike količine uglja. Poedolvic je jedno od mesta bogatih ugljem, koje svakodnevno rovare građevinske i rudarske mašine u potrazi za ovim energentom. Za nešto više od decenije od sada očekuje se da će mašine rasturiti crkvicu iz 13. veka i preostalih 40-tak kuća u ovom mestu.\nMerkelova pak i dalje ne odustaje od prelaska na ekološku energiju – to je njeno obećanje narodu u slučaju da uspe da osvoji i četvrti mandat na predstojećim izborima. Ona planira da smanji emisiju ugljen dioksida za 40 odsto do 2020. godine u odnosu na nivoe iz devedesetih godina prošlog veka, zbog čega je Nemačka do sada potrošila 650 milijardi evra na subvencije zelenih projekata. No, Agora Energivende, think thank koji se bavi istraživanjem klime, predviđa da će se u ovoj zemlji emisija CO2 u naredne tri godine smanjiti u najboljem slučaju do 30 odsto.\nMeđutim, iako napredak na ovom polju izgleda kao spor, korist od zelene energetike ipak je vidljiva. Proizvodnja energije iz vetra stvorila je 143.000 novih poslova nasuprot 135.000 već postojećih u tradicionalnom energetskom i rudarskom sektoru. Više od trećine struje proizvedene u Nemačkoj dolazi iz vetra, sunca i biomase. Nemačka je u odnosu na nivo iz devedesetih do sada smanjila emisiju ugljen dioskida za 27 odsto.\nPa ipak, izgleda da nisu svi zadovoljni visinom subvencija koje se za ovaj sektor izdvajaju, kao i cenom električne energije, koja je druga po visini u Evropi, odmah iza danske.


PRVA B LIGA SRBIJE: Drugi uzastopni trijumf\nVaterpolisti Bečejca pobedom u gostima nad Šapcem, ostvarenom prošlog utorka u okviru 5. kola Prve B lige Srbije, zabeležili su drugu uzastopnu pobedu u prvenstvu. Presudne za pobedu bile su prva četvrtina, nakon koje su gostujući igrači imali prednost od tri gola razlike (5:2), i poslednja četvrtina, u koju se ušlo sa prednošću od jednog gola u korist domaćeg Šapca (7:6). U poslednjoj četvrtini eksplodirali su bečejski vaterpolisti predvođeni sjajnim golmanom Dobožanovim, Tomićevićem i Cvetićem, a potom su otišli kući pevajući sa celokupnim bodovnim plenom. Golove za Bečejac postigli su Tomićević (3), Cvetić (2), Brkljač, Strajinov, Bokun, Božić i Pelengić.\nPRVA B LIGA SRBIJE: Nastavak prvenstva - nastavak pobedonosnog niza\nVaterpolisti Bečejca nakon petonedeljne pauze nastavili su prošle subote takmičenje u Prvoj B ligi Srbije, a nastavili su i pobedonosnu seriju započetu od četvrtog kola i meča sa Naisem 10. decembra. Nova „žrtva“ bečejskih vaterpolista bila je obrenovačka ekipa TENT koja je savladana sa 16:11, po četvrtinama 3:3, 5:2, 4:5, 4:1.\nPRVA B LIGA SRBIJE: „Potop“ u Novom Sadu\nNakon remija sa Spartakom (8:8) u meču 8. kola Prve B lige Srbije igranom prošle srede u Bečeju, vaterpolisti Bečejca „potopljeni“ su prošlog vikenda u Novom Sadu od domaćeg Dunava, drugoplasiranog tima na tabeli.


Predsednik vlade pokrajine Hesen, Folker Bufije i nemačka kancelarka Angela Merkel prisustvuju poslednjem predizbornom mitingu pred pokrajinske izbore u Fuldi, Nemačka, 25. oktobra 2018.\nVladajuća koalicija nemačke kancelarke Angele Merkel suočava se sa drugim testom u nekoliko nedelja, kada u nedelju glasači izlaze na biračka mesta u zapadnoj pokrajini Hesen kako bi glasali na regionalnim izborima, koji bi mogli da torpeduju nacionalnu vladu.\nUkoliko konzervativni saveznik Merkelove u Heseu, Folker Bufije, izgubi svoju poziciju predsednika pokrajine, protivnici kancelarke biće ohrabreni pred kongres njene partije, Hrišćansko-demokratske unije (CDU) koji se održavaju početkom decembra, da pokušaju da ubrzaju njen politički kraj.\nDrugi rizik po Merkelovu bi bio ako njeni koalicioni partneri iz Socijaldemokratske partije Nemačke (SPD) završe kao treći u Hesenu, u kome se nalazi i finansijski centar Frankfurt.\nTakav rezultat bi povećao pritisak među zvaničnicima SPD-a da se partija povuče iz koalicije sa Merkelovom u Berlinu.\nSve veći deo članstva SPD oseća da je partija ukaljana koalicijom sa Merkeovom i da bi za socijaldemokrate bilo najbolje da se oporavljaju u opoziciji, što je scenario kom se liderka SPD-a, Andrea Nales, opirala.\n"Nije mudro za SPD da reaguje ishitreno i nemarno", rekla je Nalesova pred glasanje.\nGlasanje je započelo u 8 sati izjutra, a birališta će se zatvoriti u 18 sati, kada će izlazne ankete predstaviti prvi procenu rezultata.\nAnegret Kramp-Karenbauer, generalna sekretarka CDU i moguća naslednica na mestu liderke stranke, upozodila je da bi povlačenje SPD-a iz vladajuće koalicije nakon glasanja u Hesenu moglo da izazove federalne izbore.\nIzbori pokazuju da bi SPD teško izgubila na nacionalim izborima.


savijanje Archives - KOPLAS\nHome : Posts Tagged: savijanje\nTag Archives: savijanje\nInženjerski tim KOPLAS Grupe je ponosan što je prvi u svetu sistematski istražio i dokumentovao mogućnosti nestandardne i napredne primene MATE alata za savijanja. Rezultate svog istraživanja smo predstavili na međunarodnom MATE samitu u Pragu održanom u julu 2013. godine. Istraživanje nam omogućava da pružimo besplatnu tehnološku podršku kupcima MATE alata za savijanje koji žele\nNovi MATE VariBEND alat predstavlja naprednu verziju MATE BENDING UP TABS alata za savijanje lima na CNC probijačici. VariBEND omogućava savijanje pravog ugla ⦛90° iz jednog udarca. Ključna inovacija se odnosi na rotaciono ležište donjeg uloška – koje omogućava razbijanje elastične reakcije materijala tokom procesa savijanja. Alat se koristi u dve osnovne tehnološke situacije: savijanje


BEOGRAD, Potpredsjednik Vlade Srbije Zorana Mihajlović rekla je da je ponosna na urađeno u 2019. godini u oblasti drumskog, željezničkog, vodenog i avio-saobraćaja, te najavila za iduću godinu nastavak već započetih infrastrukturnih projekata, kao i početak nekih novih ukupne vrijednosti oko 15 milijardi evra.\nMihajlovićeva u intervjuu za Srnu, koja je ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije, istakla je da je Srbija 2019. godinu završila sa izgrađenih 350 kilometara auto-puteva tokom prethodne četiri godine.\nOna je najavila za iduću godinu radove na Fruškogorskom koridoru, uklanjanje svih velikih potonulih brodova u Dunavu kako bi bio plovan kroz Srbiju u svim vremenskim uslovima, te ulaganja u vodeni saobraćaj, a na jesen 2021. od Beograda do Novog Sada putovaće se 200 kilometara na čas, i to za 25 minuta.\nMihajlovićeva kaže da se više od pet milijardi evra ulaže u željeznički saobraćaj, te najavljuje da 2020. godine počinju radovi na dionici pruge između Niša i Dimitrovgrada, da će budućom rekonstruisanom prugom Beograd-Niš, vozovi ići 200 kilometara na čas, a nada se da bi krajem 2020. godine mogli da počnu radovi na takozvanoj barskoj pruzi prema Crnoj Gori.\nOna je najavila i izgradnju tornja na niškom aerodromu vrijednog osam miliona evra, kao i novog tornja na beogradskom aerodromu “Nikola Tesla” nakon 58 godina, vrijednog 17,6 miliona evra, najmodernijeg u ovom dijelu Evrope.\nSumirajući rezultate za 2019. godinu, Mihajlovićeva je rekla da je to bila veoma važna godina za Srbiju, godina infrastrukture, što je rezultat rada prethodnih četiri godine.\nOna je navela da je samo tokom 2019. godine izgrađeno 130 kilometara auto-puteva, te da je ponosna na urađeno i na kapitalne projekte koji su bili važni za Srbiju, prije svega Koridor 10, južni i istočni krak.\nMihajlovićeva je napomenula da se sada auto-putem od Beograda do Čačka putuje za samo 55 minuta, te da je u Srbiji rekonstruisano i oko 1.000 drugih puteva, koji nisu auto-putevi, kao i oko 500 kilometara pruga.\nNapominjući da se prethodnih 30 do 40 godina u željeznički saobraćaj nije ulagalo, Mihajlovićeva je rekla da je Srbija prvi put na ovim prostorima počela da gradi brzu prugu Beograd-Budimpešta, te da će za oko tri godine biti potpuno završena pruga do granice sa Mađarskom.\n“Osim ako se ne desi neka nemoguća stvar, mogu već sada da kažem da će se u jesen 2021. godine od Beograda do Novog Sada putovati 200 kilometara na čas, i to za 25 minuta”, naglasila je ona.\nKada je riječ o avionskom saobraćaju, Mihajlovićeva je napomenula da Srbija sada ima tri međunarodna aerodroma, koji su na svim listama u svijetu sa međunarodnm oznakom, a to su beogradski, niški i odnedavno kraljevački.\nOna je navela da su sa kraljevačkog aerodroma već počele redovne linije ka Beču, a od marta biće i ka Solunu, dok se pregovara sa “lou-kost” kompanijama i o nekim drugim linijama, a od sljedeće godine taj aerodrom će početi da razvija kargo saobraćaj.\nŠto se tiče vodenog saobraćaja, Mihajlovićeva je istakla da je Srbija počela da ulaže 260 miliona evra za projekte u vodenom saobraćaju, odnosno rekonstrukciju brodske prevoznice na Đerdapu, kao i projekat uklanjanja svih velikih brodova iz Dunava potonulih u prethodnim ratovima.\n“Neverovatno je da se više od 40 godina nismo time bavili. Dunav u tim delovima uopšte nije bio plovan kada su velike suše. Mi ćemo sledeće godine taj projekat završiti i moći ćemo da se pohvalimo da je Dunav potpuno plovan u svim vremenskim uslovima kroz Srbiju”, kaže ona.\nMihajlovićeva je napomenula da su prethodnih nekoliko godina započeti radovi na nekoliko auto-puteva, među kojima na dionici od Čačka do Požege /dio auto-puta “Miloš Veliki”/, koja treba da bude završena do 2021. godine.\nPrema njenim riječima, u julu je prilikom posjete turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću započeta izgradnja dionice auto-puta Sremska Rača-Kuzmin /dio kružnog auto-puta Beograd-Sarajevo/, a nedavno je potpisan sporazum sa BiH za građevinsku dozvolu za most.\nOna je dodala da su započeti i radovi na dionici Ruma-Šabac-Loznica, gdje će dio od Rume do Šapca biti auto-put, a od Šapca do Loznice brza saobraćajnica, kao i da su u decembru počeli radovi na novom auto-putu takozvanog Moravskog koridora.\n“Za sve ove projekte koje sam pomenula, sve što se radi, bilo da je železnica, brza pruga, auto-putevi, vodeni putevi, pričamo o vrednosti investicije u oblasti infrastrukture oko 15 milijardi evra”, istakla je Mihajlovićeva.\nPrema njenim riječima, od toga se više od pet milijardi evra ulaže u željeznički saobraćaj.\nMihajlovićeva je rekla da 2020. godine počinju radovi na dionici pruge između Niša i Dimitrovgrada, te da se radi na dokumentaciji za rekonstrukciju pruge Beograd-Niš, kojom će vozovi ići 200 kilometara na čas, kao i od Niša ka Preševu 160 kilometara na čas.\n“Radimo i dokumentaciju sa ruskim železnicama za nastavak rekonstrukcije pruge ka Crnoj Gori, takozvane barske pruge. Uradili smo deonicu od Resnika do Valjeva, 77 kilometara. Nadamo se da bi negde krajem 2020. godine mogli početi radovi na toj pruzi”, rekla je ona.\nMihajlovićeva je rekla da je plan za 2020. godinu nastavak radova na svim započetim projektima auto-puteva, kao počinjanje novih.\nOna je dodala da očekuje početak radova na trećoj dionici brze pruge Beograd-Budimpešta, dionica od Novog Sada do Subotice, te dodala da je obezbijeđeno finansiranje, kao i da je to finansijski najteža dionica od 923 miliona evra.\n“U prvom kvartalu sigurno započinjemo radove na spajanju Valjeva sa auto-putem `Miloš Veliki`, odnosno počeće da se gradi deonica Valjevo-Verak od sto miliona evra jer Valjevo mora imati direktan izlaz na auto-put”, rekla je ona.\nPrema njenim riječima, počeće radovi na još jednom velikom koridoru – Fruškogorskom koridoru, gdje će se probijati tunel kroz Frušku goru. Vrijednost tog projekta je oko 600 miliona evra, a razgovara se sa kineskom kompanijom za izgradnju puteva i mostova CRBC.\nMihajlovićeva je rekla da je planirana i izgradnja auto-puta `Vožd Karađorđe` /koji bi spojio centralnu i istočnu Srbiju/, ali da je taj projekat potencijalne vrijednosti oko dvije milijarde evra još na nivou ideje, te da se razmišlja da li će dio te saobraćajnice biti auto-put, a dio brza saobraćajnica.\nOna je rekla da se nada da će biti gotova i dokumentacija za dionicu auto-puta od Požege ka Crnoj Gori /Duga poljana/, te za dionicu od Požege do Kotromana /granica sa BiH, Republika Srpska prema Višegradu/ dužine 63 kilometra, procijenjene investicione vrijednosti od 830 miliona evra.\nŠto se tiče dijela auto-puta ka Crnoj Gori, sama dokumentacija je vrijedna oko 50 miliona evra i to će biti jedna od najtežih dionica na auto-putu “Miloš Veliki”, a procijenjeno je da će koštati gotovo dvije milijarde evra.\n“Pošto je sve vezano za postojeće projekte, pričamo o istom iznosu oko 15 milijardi evra jer smo neke stvari završili, a neki novi projekti su tu”, rekla je Mihajlovićeva.\nMihajlovićeva je najavila da će se nastaviti ulaganja u vodeni saobraćaj, te da će se graditi i nova Luka Beograd, koja će biti u blizini beogradskog Pupinovog mosta, navodeći da je ta luka neophodna prijestonici, ako se želi razvijati kompaktna prednost Srbije, a to je tranzit, jer Srbija treba da bude tranzitna država.\nOna je navela da je vrijednost projekta između 120 i 150 miliona evra, a da se čeka završetak dokumentacije.\nPrema njenim riječima, u martu iduće godine treba da počnu radovi na izgradnji Luke Smederevo u gradu strateški značajnom zbog položaja, ali i “Železare”.\nMihajlovićeva je rekla da će biti nastavljena izgradnja tornja na niškom aerodromu vrijednog osam miliona evra, koji će moći da bude zamjenski aerodrom beogradskom aerodromu “Nikola Tesla”, koji bilježi više od šest miliona putnika i koji će, takođe, nakon 58 godina dobiti novi toranj vrijedan 17,6 miliona evra, najmoderniji u ovom dijelu Evrope. Srna\nTagovi: investicijevlada srbijezorana mihajlovic\n03.08.2019 | 8:15


Ekostar Pak se priključio SEPEN-u na izradi studije o amabalažnom otpadu u Srbiji | EurActiv Serbia\nEkostar Pak se priključio SEPEN-u na izradi studije o amabalažnom otpadu u Srbiji\n"Ova studija će ponuditi informacije o rezultatima i funkcionalnosti postojećeg sistema i, što je još važnije, obezbediće predloge za njegovo unapređenje. Jedan od bitnih uslova za to je saradnja sa Ekostar Pak-om, koju smo upravo formalizovali", izjavio je Srđan Sušić, generalni sekretar SEPEN-a.\nKristina Cvejanov, direktorka Ekostar Paka istakla je značaj toga što će studija doprineti da se identifikuju količine ambalaže koje se proizvode i stavljaju na tržište Srbije. "Očekujemo da će studija biti od presudne važnosti u prepoznavanju izazova i tendencija koje u narednom periodu nosi sa sobom proces pridruživanja Evropskoj uniji i da će pomoći u opredeljivanju mogućih mera za unapređenje postojećeg sistema upravljanja ambalažnim otpadom".\nČlanice SEPENA, kompanije Ball Packaging Europe, Coca-Cola HBC, Tetra Pak, Knjaz Miloš, Terra Production, Marbo PEPSICO, HEINEKEN, Apatinska pivara i Carlsberg finansiraju izradu "Studije trenutnog stanja sistema upravljanja ambalažnim otpadom u Srbiji i preporuka za njegovo unapređenje". Njima se 11. septembra pridružila kompanija Ekostar Pak.


Druga šansa za srpsku privredu u Rusiji - Sputnjik Srbija\n20:23 05 Jun 2020\n18:43 12.01.2016 (osveženo 21:17 12.01.2016) Preuzmite kraći link\nKo dva puta u životu ima priliku da se obogati, rođen je pod srećnom zvezdom, kaže jevrejska poslovica. Izgleda da se Srbiji sreća osmehnula pošto su evropske zemlje i Turska ostale bez ruskog tržišta. Deo tog vakuuma može da popuni Srbija — ali za to je potrebno mnogo rada sa srpske strane.\nPrvo, potrebno je zaključiti novi ugovor o slobodnoj trgovini, ovaj put sa Evroazijskom unijom, kako bi srpski proizvodi mogli da se plasiraju i u Kazahstan i Belorusiju. Da je ovaj ugovor potpisan ranije, Srbija danas ne bi imala nikakvih problema da plasira „Fijatove“ automobile na rusko tržište.\nDrugo, potrebna je bolja organizacija srpskih privrednika i, treće, pomoć države. Turska je, na primer, subvencionisala bankarske garancije za svoje građevinare koji rade u Rusiji.\nPosetom potpredsednika ruske Vlade Dmitrija Rogozina Beogradu načinjeni su prvi ozbiljni koraci za novu ofanzivu srpske privrede na ruskom tržištu, koje je danas za Srbiju otvorenije nego ikada ranije.\nOtkako je avgusta 2000. bivša SRJ potpisala ugovor o slobodnoj trgovini sa Rusijom, govori se o velikim izvoznim potencijalima koje Srbija, iz raznoraznih razloga, ne koristi. Da li je u pitanju nekonkurentnost privrede, male količine robe, nesnalaženje na ruskom tržištu ili nešto drugo, do sada su potencijale ruskog tržišta da apsorbuje velike količine strane robe srpski privrednici nedovoljno koristili.\nDa je za uspešniji prodor srpske robe na rusko tržište potrebno aktivno učešće države slaže se i prvi potpredsednik srpske Vlade i kopredsednik Međuvladinog srpsko-ruskog komiteta Ivica Dačić. Prema njegovim rečima, njegov ruski kolega Dmitrij Rogozin došao je u Beograd sa predlogom da se sagledaju oblasti u kojima srpska privreda može da zameni tursku na ruskom tržištu. Te oblasti su građevinarstvo, turizam i poljoprivreda. Sada treba napraviti planove kako da se tome pristupi, kaže Dačić.\n„Čini mi se da moramo mnogo bolje da se organizujemo, da to bude jedan državni projekat, kako da povećamo naše učešće i prisustvo na ruskom tržištu“, dodaje on.\nTreba rešiti kako da se pomogne srpskim privrednicima, bilo da je reč o građevinskim kompanijama ili o automobilskoj industriji, jer je na sastanku međuvladine komisije bilo reči i o proizvodnji komponenti za rusku automobilsku industriju, kaže potpredsednik ruske Vlade Dmitrij Rogozin.\n„Neophodno je pomoći ljudima da se organizuju, jer razumemo kakav je ekonomski položaj Srbije, koliko je teško srpskom proizvođaču da proda svoju robu, posebno u inostranstvu, i to veoma udaljenom. Najkomplikovaniji je period organizacije tog velikog posla, ali uveren sam da će u sledećoj etapi sve biti mnogo jednostavnije“, tvrdi Rogozin.\nS obzirom na to da srpski poljoprivredni proizvodi već imaju određenu reputaciju na ruskom tržištu, od poljoprivrede se počelo. Potpisan je Protokol o fitosanitarnom nadzoru za sve poljoprivredne proizvode kojima trguju Srbija i Rusija koji će, prema rečima Sergeja Dankverta, direktora Roseljhoznadzora, ruske službe za veterinarski i fitosanitarni nadzor, povećati izvoz srpskih proizvoda za Rusiju jer se njime određuju procedure po kojima će se tačno znati koja je roba poreklom iz Srbije.\n„Neke robe su zadržavane jer je postojala sumnja da se radi o reeksportu. Sada to više ne može da se desi. Srbija je dosad imala neka ograničenja. Na primer, svaki komad mesa morao je da ima žig, što nije slučaj u praksi. Sada se to više neće dešavati i Rusija će dozvoliti izvoz svih proizvoda od mesa za koje Srbija dosad nije imala dozvolu“, kaže Dankvert.\nPrema rečima srpske ministarke poljoprivrede Snežane Bogosavljević Bošković, na sastanku međuvladinog komiteta dogovoreno je i da dve zemlje snažnije rade na zajedničkom ulaganju u srpsku poljoprivredu.\n„Na taj način bismo za kratko vreme mogli da postignemo znatno veći obim primarne proizvodnje, ali i prerade, i samim tim bismo postigli bolje rezultate u spoljnotrgovinskoj razmeni“, kaže ministarka Bošković.\nZadatak države je da radi na objedinjavanju, organizaciji i udruživanju srpskih poljoprivrednika za što uspešniji nastup na ruskom tržištu. S obzirom na dobru saradnju sa Rusijom i na mogućnosti tog tržišta, želja srpske Vlade je da se poljoprivredna proizvodnja uveća i da Srbija na ruskom tržištu.\n„Pored mera koje primenjujemo u smislu subvencionisanja poljoprivredne proizvodnje, u narednom periodu nam predstoji intenzivan rad na udruživanju poljoprivrednika, jer je evidentno da u Srbiji mali poljoprivredni proizvođači često nastupaju samostalno i kao takvi su nekonkurentni i nisu dovoljno ozbiljni u smislu plasmana svojih proizvoda“, zaključuje Bošković.\nDosad su nastupe srpske privrede u Rusiji krasili uglavnom neuspesi (čast retkim izuzecima) zbog neiskustva, nepripremljenosti i neorganizovanosti. Ovaj put, čini se, država je spremna da stane iza naših privrednika i da im pomogne. Jer je, pokazalo se, to jedini put za uspeh na ruskom tržištu.\nekonomija, trgovina, izvoz u Rusiju, Srbija\n05/06 20:16 Poljska postaje glavno uporište Amerike u Istočnoj Evropi\n05/06 20:05 Dačić: Malo je NATO, očekujem da zovu OVK i mudžahedine\n05/06 19:57 Ćelavi muškarci su pametniji i uspešniji kod žena


Jug ubedljiv u Atini, Vuljagmeni nastavlja seriju - Vaterpolo vesti\nPočetna » Evrokupovi » Jug ubedljiv u Atini, Vuljagmeni nastavlja seriju\nJug ubedljiv u Atini, Vuljagmeni nastavlja seriju\nAlksandar Ivović predvodio je Jug sa 4 gola u pobedi nad Olimpijakosom\nVaterpolisti dubrovačkog Juga u 6. kolu Lige šampiona savladali su na gostovanju u okviru Grupe B atinski Olimpijakos sa ubedljivih 9:2 i dokazali da su prvi favoriti takmičenja. U redovima Dubrovčana istakao se crnogorski as Aleksandar Ivović koji je postigao 4 gola. Domaćin nije uspeo da ponovi dobru igru od prošlog kola kada su na gostovanju u Hrvatskoj pružili jak otpor i tesno izgubili 8:10. Takođe u sredu u Atini šampion Grčke Vuljagmeni nastavio je sa serijom pobeda i stigao do 18. poena u Grupi A pošto je bez muke savladao nejaki Ligamus Tbilisi sa 16:2. Najviše uzbuđenja i neizvesnosti u preliminarnoj fazi biće u Grupi C gde posle pobede Vojvodine nad Maresljom 10:9 i Breše nad Sintezom 16:12, četiri tima imaju 6 bodova iza vodeće Barselonete.\nSrpski klubovi Partizan i Crvena zvezda bili su slobodni u 6. kolu a borbu za što bolju poziciju pred osmine finala nastaviće u januaru.\nDirektni rival crvrno-belima u Grupi B Olimpijakos poražen je od Juga pa će Zvezda na svom bazenu u sledećem kolu imati prilike da se revanšira za poraz u Atini i istakne kandidaturu za drugo mesto na tabeli. Ne treba otpisati ni francuske šampione Monpelje, koji su do sada sakupili 6 bodova kao i Zvezda, ali iz utakmice više.\nU Grupi D gde se takmiči Partizan, Oradea je uspela da na svom bazenu pobedi Špandau i revanšira mu se za poraz u prošlom kolu, i sada je sa 6 bodova na trećem mestu u grupi odmah iza crno-belih koji imaju 7, ali i meč manje. Seged je nastavio dominaciju u grupi pobedom nad Galatasarajem pa Mađari imaju 15 bodova. Partizanu predstoje još dva meča na svom bazenu i dva nezgodna gostovanja u Istanbulu i Rumuniji. Situacija u Grupi je otvorena, mada šampioni Evrope iz 2011. imaju do sada više sakupljenih bodova od direktnih rivala i meč manje.\nNajteži put u najboljih 16 je pred Vojvodinom, ali su Novosađani ostvarili vrlo važan trijumf u sredu i imaju šanse da se plasiraju dalje, ali moraju da osvoje bodove protiv direktnih rivala Sinteza i Breše, mada uz povoljan razvoj rezultata i jedan trijumf im može biti dovoljan. U poslednjem kolu oni gostuju Barseloneti i teško je očekivati da će uspeti da ugroze šampione Španije na njihovom bazenu, pa bi eventualan plasman trebalo obezbediti pre puta u Španiju.\nRezultati 6. kola Lige šampiona i tabele:\nVouljagmeni – Ligamus Tbilisi 16:2 (4:0, 5:0, 2:2, 5:0)\nŠurman – Eger 6:17 (2:3, 3:3, 0:5, 1:6)\nVaspo Hanover – Spartak Volgograd 2:12 (1:2, 0:3, 0:3, 1:4)\nVouljagmeni 18, Spartak Volgograd 15, Eger 9 (-1), Šurman 6, Vaspo Hanover 3, Ligamus Tbilisi 0 (-1).\nOlimpijakos – Jug 2:9 (0:4, 1:2, 1:2, 0:1)\nKrojclingen – Monpelje 6:14 (0:3, 2:5, 2:2, 2:4)\nJug 15, Olimijakos 9, Crvena zvezda 6 (-1), Monpelje 6, Kojclingen 0.\nBreša – Sintez 16:12 (6:3, 3:3, 2:3, 5:3)\nVojvodina – Marselj 10:9 (2:2, 1:3, 4:2, 3:2)\nSlobodna : Barseloneta\nBarseloneta 12 (-1), Sintez Kazanj 6, Breša 6, Marselj 6, Vojvodina 6.\nSeged – Galatasaraj 11:8 (3:3, 3:4, 4:0, 1:1)\nOradea – Špandau 11:7 (4:1, 3:1, 3:1, 1:4)\nSeged 15, Partizan 7 (-1), Oradea 6 (-1), Galatasaraj 4, Špandau 3 (-1).


Aktuelna službena mišljenja u vezi sa radnim odnosom | Tasic & Partners :: Law Firm\nAktuelna službena mišljenja u vezi sa radnim odnosom\n29. March 2011. | Author: admin\nZakon o radu („Sl.glasnik RS“, br.24/2005, 61/2005 i 54/2009, dalje: „Zakon“), kao jedan od najprimenjenijih zakona u Republici Srbiji, reguliše prava, obaveze i odgovornosti iz radnog odnosa. Odredbe ovog Zakona primenjuju se na zaposlene koji rade na teritoriji Republike Srbije, kod domaćeg ili stranog pravnog lica, odnosno fizičkog lica, kao i na zaposlene strane državljane i lica bez državljanstva koji rade kod poslodavca na teritoriji Republike Srbije. Shodno tome, u daljem tekstu, dostavljamo Vam izvode iz najaktuelnijih službenih mišljenja, koje je donelo Ministarstvo rada i socijalne politike.\nPre svega ističemo da se u Zakonu određuje, da svaki zaposleni ima pravo na godišnji odmor kao i da se zaposleni ne može odreći prava na godišnji odmor, niti mu se to pravo može uskratiti. Godišnji odmor je u Zakonu određen u minimalnom trajanju od 20 radnih dana. Poslodavac odlučuje o vremenu korišćenja godišnjeg odmora, uz prethodnu konsultaciju zaposlenog. Rešenje o korišćenju godišnjeg odmora, zaposlenom se dostavlja najkasnije 15 dana pre datuma određenog za početak korišćenja godišnjeg odmora. Ako poslodavac ne dostavi zaposlenom rešenje, smatra se da je zaposlenom uskratio pravo na godišnji odmor. Poslodavac može da izmeni vreme određeno za korišćenje godišnjeg odmora ako to zahtevaju potrebe posla, najkasnije pet radnih dana pre dana određenog za korišćenje godišnjeg odmora. U vezi sa prethodno navedenim, u Mišljenju Ministarstva rada i socijalne politike, br. 011-00-72/2011-02 od 28.3.2011.godine ističe se da su svi poslodavci dužni da o korišćenju godišnjeg odmora zaposlenog odluče rešenjem, te da nije dovoljno da samo vodi evidenciju za svakog zaposlenog o broju dana iskorišćenog godišnjeg odmora bez donošenja rešenja o godišnjem odmoru. Dalje se ističe da nema zakonskih smetnji da poslodavac jednim rešenjem odluči o korišćenju godišnjeg odmora za veći broj zaposlenih kada se radi o istom periodu korišćenja godišnjeg odmora i istom broju dana pripadajućeg godišnjeg odmora, s tim što je to rešenje dužan da dostavi svim zaposlenima na koje se odnosi.\nMinistarstvo rada i socijalne politike donelo je i Mišljenje br. 011-00-262/2010-01 od 05.07.2010.godine u kome se ističe da je poslodavac, koji je svojom krivicom uskratio korišćenje godišnjeg odmora zaposlenom, dužan da mu naknadi štetu za neiskorišćeni godišnji odmor, ali ako dokaže da nije kriv što zaposleni nije koristio godišnji odmor onda ne postoji ni odgovornost za štetu na strani poslodavca što zaposleni nije koristio godišnji odmor.\nDalje, kao jedno od aktuelnih pitanja postavlja se pitanje prava na privremenu sprečenost za rad zaposlenih, tzv. bolovanja. U članu 103 Zakona navodi se da je zaposleni dužan da, najkasnije u roku od tri dana od dana nastupanja privremene sprečenosti za rad u smislu propisa o zdravstvenom osiguranju, o tome dostavi poslodavcu potvrdu lekara koja sadrži i vreme očekivane sprečenosti za rad. Međutim, kao jedan od razloga za otkazivanja ugovora o radu, u članu 179 Zakona se predviđa da poslodavac može zaposlenom da otkaže ugovor o radu ako za to postoji opravdani razlog koji se odnosi na radnu sposobnost zaposlenog, njegovo ponašanje i potrebe poslodavca, i to ako zaposleni zloupotrebi pravo na odsustvo zbog privremene sprečenosti za rad. Sa tim u vezi, Ministarstvo rada i socijalne politike je donelo Mišljenje br. 011-00-963/2010-02 od 8.2.2011.godine u kome se određuje da ako se privremena sprečenost za rad zaposlenog nastavi u kontinuitetu i nakon očekivanog vremena trajanja sprečenosti za rad, zaposleni nije dužan da poslodavcu dostavi novu potvrdu, a njeno nedostavljanje ne može biti razlog za otkaz ugovora o radu zaposlenom.\nZakon reguliše i oblike rada van radnog odnosa i kao jedan od mogućih ugovora koji bi regulisali takav rad, navodi se ugovor o delu. U članu 199 Zakona propisano je da poslodavac može sa određenim licem da zaključi ugovor o delu, radi obavljanja poslova koji su van delatnosti poslodavca, a koji imaju za predmet samostalnu izradu ili opravku određene stvari, samostalno izvršenje određenog fizičkog ili intelektualnog posla. Ugovor o delu zaključuje se u pisanom obliku. U Mišljenju Ministarstva rada i socijalne politike, br. 011-00-69/2011-02 od 11.2.2011.godine se navodi da se može zaključiti ugovor o delu sa određenim licima samo za obavljanje poslova koji su van delatnosti kompanije, odnosno za poslove koji nisu sistematizovani pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji poslova. Ugovor o delu je ugovor koji se zaključuje van radnog odnosa i lice koje je obavlja poslove po osnovu ugovora o delu nema status zaposlenog u smislu Zakona.


Polisa privatnosti - Telemet\nKompanija Telemet, u daljem tekstu pružaoc informacija, se bavi projektovanjem, integracijom i održavanjem telekomunikacionih sistema i distribucijom ICT opreme i svim relevantnim informacijama u vezi sa njima.\nSajt koristi Google Analitiku u svrhu praćenja posećenosti web sajtu. Svi podaci koji se prikupljaju o posetama web sajtu ostaju samo administratoru i koriste se samo za svrhu praćenja poseta web sajtu i unapređivanja korisničkog iskustva na sajtu. Svi koji su zainteresovani za oglašavanje ili saradnju sa kompanijom Telemet, mogu nas kontaktirati preko kontakt forme na sajtu, na ovom linku .\nSvi podaci koje primimo putem kontakt forme biće korišćeni isključivo u svrhe odgovora i pružanja informacija u vezi sa postavljenim pitanjima.\nPodaci neće biti deljeni sa drugim licima niti korišćeni na bilo koji drugi način osim za gore navedene. Svako ko nas bude kontaktirao moći će u svakom trenutku da zatraži brisanje svojih podataka, za šta je potrebno samo da nam se obrati putem kontakt forme na stranici Kontakt, ili direktno na email adresu office(at) telemet.rs Zahvaljujemo vam se na razumevanju i poverenju.