Ruska centralna banka razmatra zabranu kriptovaluta - BIGportal.ba\n23 Januara, 2022 23 Januara, 2022 021\nGlavna finansijska institucija Rusije, izrazila je zabrinutost zbog ekspanzije upotrebe i rudarenja kriptovaluta unutar granica ove države. U novom izvještaju Ruske centralne banke navodi se da kriptovalute podstiču formiranje finansijskog piramidalnog poretka, odnosno tipa finansijske strukture koji može da dovede do ekstremnih promena vrednosti i naduvavanje monetarnog balona, koji će u jednom trenutku pući.\nBanka nije zabrinuta samo zbog negativnog uticaja i nepredvidivosti koja može da ima uticaj na građane Rusije, već i zbog toga što sve veća količina kriptovaluta može da ugrozi monetarni suverenitet države. Uostalom, jedna od glavnih odlika kriptovaluta je što nacionalne banke nemaju kontrolu nad njima.\nKao dodatni razlog za potencijalnu zabranu kriptovaluta je izuzetno rašireno njihovo rudarenje u Rusiji. Navodi se da Rusija generiše 11.2 procenta ukupnog svetskog hashrate-a, što je stavlja na treće mesto u svetu, odmah iza SAD-a i Kazahstana. Za to je potrebna ogromna količina električne energije, što trenutno predstavlja veliki problem ne samo u Rusiji, već i širom Evrope.\nSledeći korak bi mogao da bude, po ugledu na Kinu, zabrana rudarenja i transakcija u kriptovalutama. Centralna banka ima u planu i da se poveže sa regulatornim finansijskim telima u drugim državama, kako bi pratila Ruse koji upotrebljavaju internacionalne kripto menjačnice.\nInteresantno je da, dok želi da ukine sve eksterne digitalne valute u državi, Banka istovremeno planira uvođenje digitalne Rublje, kao deo napora da modernizuje svoj finanijski sistem i da ubrza plaćanje. U stvari, kada se sagleda iz tog ugla, moguće je da je to i glavni razlog ove potencijalne hajke ostale kriptovalute…


Iako je stanje dobro poznato, do sada niko ništa nije preuzeo po ovom pitanju. Premda je gradonačelnik Vranja, Slobodan Milenković, u svom ekspozeu prilikom preuzimanja lokalne vlasti naglasio da će ona učiniti sve u cilju zaštite životne sredine i preduzeti sve neophodne mere donešenjem plana sa namerom zaštite i očuvanja voda, to se ipak nije dogodilo.\nSetimo se slike prljavog rečnog korita Južne Morave, bez obzira čija je to nadležnost. Ne možemo da okrećemo glavu i zanemarujemo taj problem, baš kao ni veliki ekološki problem Pljačkovice i kontaminiranost uranijumom, ali i ekološki problem Aleksandrovačkog jezera. Od 2016. godine i preuzimanja vlasti Srpske napredne stranke (SNS) u Vranju, nažalost, ništa od ovoga što je najavio gradonačelnik nije ostvareno u praksi.\nIako je lokalna vlast za projekte ekologije u predhodne tri godine odvojila tri miliona dinara, ni jedan jedini dinar nije utrošen da bi se ozbiljnije radilo na ičemu što se tiče Južne Morave.\nIstovremeno, vlast ima i lokalni fond za zaštitu životne sredine iz koga takođe nije potrešen ni jedan jedini dinar za Južnu Moravu.\nU izveštaju koji su vranjski izviđači predočili Srpskoj javnosti stoji da gornji tok Južne Morave karaterišu ogromne erozije obale, produbljivanje rečnog korita od četiri do čak 12 metara, kao i velike količine oborenih stabala koje su preprečile reku.\n"Na taj način formirano je više brana u vodotoku Morave, ali se na njima zadržava komunalni i biološki otpad. Zabeleženo je i mapirano čak 15 mesta na kojima je reka preprečena i plovidba njome onemogućena na sve zamislive načine", kažu izviđači iz odreda "Zavičaj 1903".\nDa stvari ne budu potpuno "crne", potrudila se međunarodna zajednica koja je vranjskom "Vodovodu", uz garanciju Grada Vranja, dala kredit za finansiranje kolektora za prečišćavanje otpadnih voda. Plan za izgradnju kolektora postoji od 2010, kada je i meren protok kanalizacije u Vranju.\nNa osnovu rezultata tih merenja koje je uradio "Vodovod", uz pomoć jedne beogradske profesionalne organizacije, osmišljeni su i kapaciteti za pravljenje kolektora. Posle nekoliko godina Nemačka KFW banka odobrila je kredit Vranju za ovaj posao, u visini od 14,2 miliona evra, a toj cifri kasnije je dodato još 400 hiljada evra. Sve u svemu, projekat je vredan oko 15,9 miliona evra i obuhvata izgradnju 19 kilometara kolektora za otpadne vode i izgradnju postrojenja za njihovo prečišćavanje. Ali i ovde se, čini se, javljaju problemi jer se javno priča da "Vodovod" nije u stanju da redovno servisira prispele rate.\nUz sve napore, izgradnja kolektora zvanično je počela 10. februara 2020. godine a prema rečima ministarke građevinarstva, Zorane Mihajlović, "sve treba da bude završeno do februara 2021".\nJužna Morava, dok čeka da joj neko pomogne, ume da bude i opasna po okolinu; obilne padavine često dovode do izlivanja Morave i plavljenja priobalja, a da tu skoro nikada nije reč samo o prirodnoj nepogodi jer je očigledan i ljudski nemar i nepreduzimanje makar osnovnih mera koje bi sprečile ovakav razvoj. U čitavoj takvoj situaciji dolazi do stalnih akcidenata kao što je onaj iz jula 2019. godine, kada je Moravu nizvodno od Vladičinog Hana prema Džepu zadesio veliki pomor ribe.\n"U reci su plutale uginule ribe, a videli smo ošamućene mrene. Riblja mlađ je postradala, pa smatramo da je izgubljeno nekoliko generacija ribljeg fonda", rekli su ribočuvari iz hanskog udruženja ribolovaca.\nPrema ovim svedočenjima, voda u Moravi je tada bila "jako zapenušana i crna".\n"Insprektori su konstatovali da je u pitanju puštanje otpadnih voda iz fabrike sokova 'Nektar', jer voda smrdi na neku kiselinu", ističu ribočuvari iz Vladičinog Hana.\nTaman je, paradoksalno, srpski tragična tranzicija pomogla da se Morava koliko-toliko oporavi ovih dana, svedoci smo da vranjska HK "Jumko", ispuštajući praktično otrove u Vranjsku reku, ponovo truje Moravu i dovodi je na samu ivicu nestajanja. U takvoj situaciji najgori scenario je ovaj po kome niko ništa ne preduzima i po kome je navedeno ponašanje ne samo uobičajno, već i potpuno normalno.\nJužna Morava je na samrti i traži za sebe lek.\nNo, ima li ga u ovoj i ovakvoj situaciji?\nMI, A NE ONI\nZa svoju priču o "Tužnoj Moravi" novinarka iz Beograda, Anđelija Stojković, dobila je nagradu MTV-a za najboljeg mladog srpskog reportera u 2011. godini. Ona kaže da je zahvalna što je uspela da skrene pažnju javnosti na ogroman problem Južne Morave.\n"Priča o Južnoj Moravi je jedna o najtužnijih koje sam radila, jer govori mnogo o nama samima. To đubre u Moravu nisu bacali neki stranci ili okupatori, već ljudi koji pored te reke žive i koje je ta reka nekad hranila. Opet, naša Morava kao da je bitna samo pojedincima, o njoj su se brinile samo male i usamljene grupe. Kolektivno smo odgovorni za Moravu i nemar koji gajimo prema njoj, a Srbija tek treba da otvori Poglavlje 27. o zaštiti životne sredine. Možemo da pričamo kako nas neko mrzi i kako za nas važe neki drugi aršini, ali kako ćemo zatvoriti to poglavlje sa ovakvom Južnom Moravom, koju smo sami, bez ičije pomoći, potpuno uništili", kaže Stojković.\nOvaj tekst je urađen u okviru projekta "Zeleni fondovi u sivoj zoni – Korupcija u ekologiji pod budnim okom medija i nevladinih organizacija u Republici Srbiji i Republici Severnoj Makedoniji", podržanog od strane Asocijacije centara civilnih inicijativa iz BiH, a finansiran od strane Evropske unije.


ŠTADA: Evropa zahteva obavezne vakcinacije - eVršac\nŠtada grupa, u okviru koje posluje i Hemofarm, objavila je rezultate drugog međunarodnog istraživanja koje je sprovedeno u 12 zemalja (među kojima je i Srbija) na više od 24.000 ispitanika.\nU okviru Zdravstvenog izveštaja, Štada je ispitivala šta ljudi u Evropi misle o lečenju putem video kamere, obaveznoj vakcinaciji, genetskoj terapiji, konvencionalnoj medicini, seksu i kakav je njihov odnos imaju prema smrti. Zbog aktuelne pandemije COVID-19, Štada je sprovela i dodatno istraživanja – special o koroni, u šest zemalja među kojima je, takođe, Srbija.\nJedna od tema koja je izazvala mnogo rasprava širom kontinenta je mogućnost obaveznih vakcinacija. Istraživanje je pokazalo da ukupno 82 odsto Evropljana podržava ovu ideju i da u svim zemljama broj pristalica očigledno nadmašuje skeptike.\nLjudi u Španiji posebno su otvoreni za obavezne vakcinacije (94 odsto). Manje entuzijasta ima u Austriji (72 odsto) i Švajcarskoj (70 odsto). Uprkos značajnoj spremnosti, postoji i neznanje u vezi sa temom: samo jedan od pet Evropljana zna da se može vakcinisati protiv rubeola, hepatitisa A/B, varičela i HPV.\nKada je reč o stavu građana Srbije o vakcinaciji, 78 odsto Srba podržava obaveznu vakcinaciju, malo manje od opšteg proseka od 82 odsto u svih 12 evropskih zemalja, što Srbiju stavlja na deveto mesto u smislu pozitivnosti u odgovoru na ovo pitanje, ispred Rusije, Austrije i Švajcarske.\nSrbi su ispod proseka i u pogledu znanja protiv kojih bolesti se mogu vakcinisati. Međutim, građani Srbije su bili među nacijama za koje je najmanje verovatno da pogrešno veruju da postoji vakcina protiv AIDS – samo četiri odsto je to mislilo nasuprot proseku od šest odsto u anketi.


Ešalonska odbrana ruske vojske po zimi i snegu - 27.12.2021, Sputnik Srbija\nEšalonska odbrana ruske vojske po zimi i snegu\nJedinice Kopnenih snaga protivvazdušne odbrane zapadnog vojnog okruga Rusije organizovale su ešalonsku odbranu radi odbijanja vazdušnog napada uslovnog... 27.12.2021, Sputnik Srbija\nU vojnim vežbama učestvovalo je oko 1000 vojnika, više od 200 jedinica vojne tehnike, između ostalih sistemi S-300V, Tor-M2, prenosni protivvazdušni raketni sistemi "Igla" sa različitim tipovima naoružanja.U prvoj fazi vežbi vojnici su uvežbavali odbijanje napada diverzantskih grupa na kolonu naoružanja koja se kretala iz kasarne u mesto izvođenja manevara. U poslednjoj fazi je obavljeno elektronsko lansiranje na avione i balističke rakete "protivnika" u uslovima elektronskog ometanja.\nJedinice Kopnenih snaga protivvazdušne odbrane zapadnog vojnog okruga Rusije organizovale su ešalonsku odbranu radi odbijanja vazdušnog napada uslovnog neprijatelja velikih razmera na strateške objekte okruga.\nU vojnim vežbama učestvovalo je oko 1000 vojnika, više od 200 jedinica vojne tehnike, između ostalih sistemi S-300V, Tor-M2, prenosni protivvazdušni raketni sistemi "Igla" sa različitim tipovima naoružanja.\nU prvoj fazi vežbi vojnici su uvežbavali odbijanje napada diverzantskih grupa na kolonu naoružanja koja se kretala iz kasarne u mesto izvođenja manevara. U poslednjoj fazi je obavljeno elektronsko lansiranje na avione i balističke rakete "protivnika" u uslovima elektronskog ometanja.


Ministar Vulin: Srbija dostojna uspomene na pretke\nTanjug 7. decembra 2018. 13:44\nBEOGRAD – Ministar odbrane Aleksandar Vulin i ministarka pravde Nela Kuburović, zajedno sa predstavnicima institucija koje su učestvovale u sprovođenju Projekta „Jedno drvo za jednog ratnika“, posadili su danas sadnice drveća ispred zgrade Šumarskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nDo danas je već posađeno simboličnih 1. 300. 000 sadnica drveća, koliko je Srbija izgubila stanovnika u Prvom svetskom ratu.\nKako je istakao ministar Vulin, strašne žrtve u Prvom svetskom ratu zaslužuju da ih se sećamo „i veliki je greh svih prethodnih generacija koje nisu čak ni popisale sva imena“.\n„Prošlo je 100 godina, a mi još ne znamo kako se zovu naši preci koji su dali živote za slobodu svih nas i za slobodu naše otadžbine. Ovo je divna akcija Ministarstva pradve, prava akcija kojom smo pokazali koliko je velika uspomena na naše pretke i kakva Srbija treba da bude da bi bila dostojna uspomena na njih – bolja, sigurnija, zdravija Srbija u kojoj su svi njeni građani ravnopravni, jeste Srbija koja je dostojna uspomene na naše pretke. Srbija poštuje svoje zakone, poštuje svoj sistem i svi smo ponosni na uređenje i društvo u kojem živimo“, rekao je ministar Vulin.\nDodaje da je „ovo mali i skroman doprinos Ministarstva odbrane uspomeni na naše pretke, ali i više od toga naš ponos što smo učestvovali u velikoj akciji, gde je čitavo društvo pokazalo veliku humanost i kako se pamte oni koji su vredni pamćenja i koji su bili pre nas“.\nMinistarka Kuburović istakla je da, zahvaljujući sporazumu koji je Ministarstvo pravde potpisalo sa Šumarskim fakultetom i Javnim preduzećem „Srbija šume“, postojala mogućnost da Projekat „Jedno drvo za jednog ratnika“ traje četiri godine i da se završi u vreme obeležavanja 100 godina od završetka Velikog rata i potpisivanja primirja.\n„Cilj je bio setiti se svih stradalih tokom oslobođenja Srbije i da se podsetimo na velike bitke iz Prvog svetskog rata. Upravo zbog toga su rađena pošumljavanja delova Srbije koji su se odnosili na te lokacije. Sadnja je započeta na Ceru i evo ovde se završava. Takođe, značaj Projekta je i očuvanje životne sredine, širenje svesti građana, sanirana su mnoga klizišta, sadili smo na više od 250 lokacija širom naše zemlje. Posebno bih istakla jedan od razloga zašto uopšte Ministarstvo pravde učestvuje u ovom Projektu – to je resocijalizacija osuđenih lica, jer su upravo oni učestvovali u ovom projektu“, rekla je ministarka pravde.\nDirektor JP „Srbija šume“ Igor Braunović zahvalio je svima koji su učestvovali u Projektu „Jedno drvo za jednog ratnika“, podsetio na velike žrtve “koje je Srbija kroz istoriju položila za mir i slobodu” i dodao da “vreme koje je pred nama zahteva da to i sačuvamo”.\nDekan Šumarskog fakulteta dr Ratko Ristić naglasio je da je velika čast što se plemenita akcija „Jedno drvo za jednog ratnika“ završava danas ispred tog fakulteta. Prema njegovim rečima, to je izuzetna akcija i veliki doprinos zaštititi životne sredine, motivisanju i pokretanju građana da učine nešto za svoju zemlju i svoje pretke.


U toku prijave za projekat “Socijalizacija djece RS”\nHome / Srebrenica•Bratunac / Dešavanja / U toku prijave za projekat “Socijalizacija djece RS”\nJavni fond za dječiju zaštitu RS i ove godine realizuje projekat “Socijalizacija djece Republike Srpske” za 2020. godinu.\nU okviru projekta koji će trajati od 30. maja do 22. septembra u 13 smjena djeca će boraviti u Omladinskom hostelu “Užice” u Bečićima.\nProjekat “Socijalizacije djece Republike Srpske” realizuje se od 2002. godine i za prethodnih 18 godina obuhvatio je više od 26.000 djece iz svih opština Republike Srpske.\nPrijave se obavljaju u nadležnim Centrima za socijalni rad, a otvoren je konkurs i za izbor vaspitača i stručnog osoblja učesnika.\nRadi se o djeci različitih kategorija i to: iz socijalno ugroženih porodica-korisnicima prava iz socijalne i dječije zaštite, djeci iz višečlanih porodica, djeci iz porodica boračke populacije, djeci sa posebnim potrebama i hroničnim zdravstvenim smetnjama, ali i posebno nadarenoj djeci, talentovanim sportistima i drugim.\nPrijave su otvorene do 17. marta.\nObrasce možete preuzeti u Centru za socijalni rad.


Krivokapić: Prihvatio sam da pričamo o rekonstrukciji Vlade u prihvatljivim granicama /video/ - 21.03.2021, Sputnik Srbija\nCrnogorski premijer Zdravko Krivokapić izjavio je da je prihvatio da razgovara sa liderima parlamentarne većine o rekonstrukciji Vlade u prihvatljivim... 21.03.2021, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, crna gora, zdravko krivokapić, df, region\n14:43 21.03.2021 (Osveženo: 04:03 26.08.2021)\nKrivokapić je rekao da su lideri Demokratskog fronta Andrija Mandić i Milan Knežević, kao i predsednik Socijalističke narodne partije Vladimir Joković, tokom jučerašnjih razgovora u Vladi istakli da će Vlada trajati četiri godine i da su za to zainteresovani.\n„Ja sam kao premijer prihvatio da pričamo o rekonstrukciji Vlade u granicama koje su prihvatljive, prirodne i koje mogu uticati na to da Vlada bude efikasnija, da donosi brže odluke, u saradnji sa parlamentom“, istakao je Krivokapić.\nKrivokapić je naveo da je kultura dijaloga mera demokratije, najavivši da će češće da organizuje sastanke koji mogu biti korisni i dati jasne poruke i sugestije.\n„Zajedništvo svih nas je ono što nam daje snagu i nadam se da će Crna Gora napokon shvatiti da je ovo početak novog puta Crne Gore koji mora biti zasnovan na pomirenju. Ako se ne pomirimo, zagrlimo jedan drugoga i iskažemo poštovanje, Crna Gora će ostati na ovom mestu kao što je i sada. Pošto su promene sastavni deo našeg života, te promene će se desiti u našim srcima, a kada se to desi, one će biti prisutne u svakodnevnom radu“, poručio je Krivokapić, prenele su „Vijesti“.


U JU OŠ "Luka Simonović" održan čas poezije u susret desetogodišnjici nezavisnosti Crne Gore\nU organizaciji JU Zahumlje i Književnog kluba "Poenta i poetika", a povodom desetogodišnjice nezavisnosti Crne Gore u JU OŠ "Luka Simonović" danas je održan čas poezije i književnosti.\nTim „Montebot“ JU OŠ “Pavle Rovinski“ pobjednik First Lego Lige 2016\nTim „MONTEBOT“, JU OŠ „Pavle Rovinski“ iz Podgorice, ukupni je pobjednik nacionalnog takmičenja First Lego Lige Montenegro 2016, koje je 12. marta, održano u JU OŠ “21. Maj“, dok su pojedinačni pobjednici, u kategoriju Robot igra - takođe tim „MONTEBOT“ JU OŠ “Pavle Rovinski“, u kategoriji Robot dizajn - tim „OUTLANDERS“ JU OŠ “Savo Pejanović“ iz Podgorice, kategoriji Projekat - tim „ECO LEGO TEAM“ JU OŠ “Lovćenski partizanski odred“ sa Cetinja i kategoriji Sustinske vrijednosti ili Core Values - Tim „LAYOTECH” JU OŠ “Mileva Lajović Lalatović“ iz Nikšića.\nUčenici JU OŠ "Jovan Tomašević" izložili rukotvorine na festivalu "Dani vina i ukljeve" u Virpazaru\nUčenici i nastavnici JU OŠ "Jovan Tomašević" izložili su svoje rukotvorine na festivalu "Dani vina i ukljeve" koji je održan 12. i 13. marta u Virpazaru.\nU okviru obilježavanja Evropske „nedjelje e-vještina“ učenici završnih razreda cetinjskih osnovnih škola provjeravali su danas svoje informatičke vještine u OŠ "Lovćenski partizanski odred" na Cetinju.\nEvropska nedjelja e-vještina ("eskills week") obilježava se od 14. do 20. marta ove godine, pod sloganom "eSkills for Jobs" ("digitalne vještine za zapošljavanje"). Nedjelja e-vještina obilježava se svake godine u organizaciji Evropske komisije, kroz mobilizaciju svih društvenih aktera u cilju informisanja mladih ljudi kako da steknu digitalne vještine i pronađu posao u digitalnoj ekonomiji.\nNacionalno takmičenje FIRST LEGO LIGA Montenegro 2016\nFondacija ”Mladi pronalazači Crne Gore” uz podršku Domen-a, Ministarstva prosvjete i Ministarstva nauke organizovaće sjutra, 12.marta, sa početkom u 9:30 sati u JU OŠ ”21. maj” treće nacionalno takmičenje First Lego Lige, takmičenje osnovaca u robotici. Svoje snage u znanju i kreativnosti odmjeriće 14 timova iz 5 crnogorskih gradova.\nRezultati Državnog takmičenja koje je Ispitni centar organizovao na Ekonomskom fakultetu 27. februara za učenike osnovne i 28. februara za učenike srednje škole, kao i usmenog dijela iz stranih jezika, održanog 5. marta u Ispitnom centru, objavljeni su na sajtu Ispitnog centra.


Godišnju nagradu PKS za poslovnog lidera dobilo je još 15 privrednika | Preduzetnik | Novosti.rs\nGodišnju nagradu PKS za poslovnog lidera dobilo je još 15 privrednika\n27. decembar 2019. 09:23 | Komentara: 0\nAida Delkić je prva dama firme "Fiorano", koja je prva grinfild investicija "Kalcedonija grupe" u Srbiji. Uticala je na povećanje produktivnosti ove kompanije, izgradnju poverenja u poslovnim odnosima i kontinuirano unapređenje kvaliteta.\nDirektor JKP "Javno osvetljenje Beograd" Aleksandar Cincar Poposki svojim znanjem, angažovanjem i posvećenošću, dao je veliki doprinos podizanju kvaliteta rada ovog preduzeća.\nBranko Bešević, direktor kompanije "Unitrag", najzaslužniji je za njen poslovni uspeh i stalni razvoj. Pod njegovim rukovodstvom, firma je postala jedna od vodećih srpskih transportnih kompanija u oblasti međunarodnog drumskog saobraćaja.\nDejan Dimitrijević angažovan je u "JKP Parking servis - Niš" od 2012. godine, na poziciji rukovodioca Službe za IT i odnose sa javnošću, a potom i za zamenika direktora i izvršnog direktora. Znatno je unapredio organizaciju rada.\nDragan Ćirić u privatnom poslu je od 1976. godine, kada je kupio mašinu za izradu plastike i gumeno-tehničke robe. Na čelu "D-kompani" je zadobio poverenje i jednog od najvećih svetskih proizvođača guma - "Mišlen".\nTomas Krger, od 2011. godine u kompaniji "Falke Srbija", uspešno rukovodi ovom kompanijom na njenom putu rasta i razvoja. Sa proizvodnjom preko 15,5 miliona pari čarapa godišnje i više od 800 zaposlenih, ova kompanija postala je jedan od lidera na tržištu.\nMiloš Colić je na čelu kompanije NEW ENERGY SOLUTIONS od 2012. godine. Učestvovao je na više projekata, a u Srbiji je sa svojim timom osmislio koncept projekta "Vetropark Kovačica".\nMiroslav Matić je punih 35 godina na čelu firme "Izolir". Ona je prva i vodeća domaća fabrika u oblasti proizvodnje predizolovanih cevi za daljinsko grejanje, za gasovode visokog pritiska i prateću opremu.\nMiroslav Pavlović je od 2004. godine na čelu privrednog društva EP-BELT, najvećeg proizvođača tekstilno-tehničkih traka u Evropi. U prethodnih pet godina kompanija je duplirala broj zaposlenih.\nPredrag Stojanović je odmah po završetku Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu počeo da radi u "Duvanskoj industriji Čoka". Pre 40 godina postao je direktor i na toj poziciji se zadržao do danas.\nSaša Vitošević je na čelu Poslovnog sistema Global seed od njegovog osnivanja. Razvio je sistem koji je, sa sopstvenom farmom u Čurugu, lider u proizvodnji organskog mleka.\nSlavoljub Jeremić je pre skoro 30 godina osnovao trgovinsku firmu, a 2003. godine kompaniju "Eko mineral", a 2010. godine ogranak za proizvodnju - "Vinarija Jeremić". Vina ove vinarije izvoze se u Kinu, Brazil, Australiju, Singapur, kao i u evropske države.\nSrećko Bojanić je radnu karijeru otpočeo 1982. godine u "Dunav osiguranju", u kome se popeo do pozicije direktora GFO Kraljevo. Pokretač je osiguranja u oblasti poljoprivrede i regresiranja osiguranja poljoprivrede na teritoriji opštine Kraljevo.\nZoltan Skala je preuzeo porodičnu radnju, registrovanu za farbanje i lakiranje kola i drugih metalnih predmeta 1969. godine, a 15 godina kasnije počinje i proizvodnju predmeta od plastike i razvijanje sistema za navodnjavanje. Porodična priča dobila je razmere evropskog kvaliteta.\nZoran Urošević je postigavši dobre rezultate na unapređenju proizvodne efikasnosti, 2005. godine izabran za generalnog direktora fabrike "Krušik-plastika", kojom uspešno rukovodi.\nNAGRADA ZA POSLOVNI USPEH\nPRIZNANjE PKS, prema oceni žirija, zaslužilo je i 20 preduzeća. Oni su nagrađeni za poslovni uspeh.\nFarmaceutska kompanija "Abela farm" je regionalni lider u oblasti proizvodnje i distribucije dijetetskih suplemenata i jedina kompanija u Srbiji koja, kao potvrdu kvaliteta, poseduje internacionalni GMP sertifikat.\nKompanija "Agro plus" iz Sombora je porodična kompanija, koju čine matična kompanija i povezane sestrinske firme "PP klas", "Svetozar Miletić" i "Agro plus enerdži". Sve su u potpunom vlasništvu matične firme.\nKompanija AUNDE SRB član je AUNDE Italia Group, koja proizvodi navlake za sedišta automobila velikih proizvođača. Preko proizvodnje navlaka za "fijat 500 L", proširili su proizvodnju i na modele "dajmler sprinter", "peg perego", i oni sada čine 85 odsto izvoza ukupne proizvodnje ove kompanije.\n"Bio enerdži point" već deceniju je lider na tržištu peleta u Srbiji i regionu. Pelet se proizvodi na najsavremenijoj opremi, uz poštovanje zahteva kvaliteta, po najvišim svetskim standardima.\nKompanija "Ćorić agrar" posluje od 2006. godine, kada je osnovana kao smostalna trgovinska radnja za prodaju traktora i priključnih mašina.\n"Perfrom" je tehnološki i kadrovski najopremljenije preduzeće u sektoru proizvodnje i prerade perforiranih limova, kako u Srbiji, tako i u regionu. Predstavlja vodećeg proizvođača i prodavca perforiranih limova i srodnih proizvoda.\nNemačka kompanija "Fresenius medikal ker" je najveći svetski integrisani proizvođač i ponuđač proizvoda i usluga za osobe koje su na dijalizi.\nJKP "Šumadija" je od osnivanja više puta menjalo svoj status, pre svega radi dopune osnovne delatnosti. Od 2018. godine radi kao JKP "Šumadija Kragujevac" i od tada posluje kvalitetno na tehnološki savremen i ekološki prihvatljiv način.\n"Džonson elektrik" Niš deo je vodećeg svetskog snabdevača inovativnih pogonskih sistema i komponenti koji nalaze primenu u velikom broju industrija. U fabrici u Nišu proizvode se elektromotori za sve industrije, pre svega za automobilsku - mesečno proizvede više od 900.000 komada motora i akumulatora.\nKompanija "KD DN Nenad Veličković" osnovana je 2005. godine, kao mala porodična firma, čija delatnost je proizvodnja nameštaja od furnira. Imaju ogroman deo proizvodnje - čak 85 odsto izvoze.\n"LPO DOO Ada" od 2003. godine posluje kao deo izraelske kompanije Bet Shemes Engines LTD, koja je kupila staru livnicu LPO Ada i uložila znatna sredstva u izgradnju nove proizvodne hale.\nKompanija "Maksima Lučani" osnovana je kao porodična firma koja se bavi trgovinom bojama, da bi 1994. godine porodica otpočela i proizvodnju "maxipola", koji je ovu kompaniju učinio prepoznatljivom.\n"Metalfer stil mild", mini-železara, jedini je proizvođač betonskog čelika u Srbiji. Lider je u snabdevanju srpskog tržišta, deo je "Metalfer grupe".\n"Milšped" je sistem koji odgovorno i kvalitetno ispunjava zahteve svojih klijenata, uz konstantno inoviranje procesa u okviru logističkog lanca koji povezuje ceo svet.\n"Mlekara Šabac", deo "Mediolanum invest grupe", sa tradicijom dugom 70 godina, jedna je od najvećih mlekara u Srbiji. Godišnje preradi 50 miliona litara mleka i plasira preko 20.000 tona gotovih proizvoda.\n"Mlekoprodukt" je početkom osamdesetih godina prošlog veka postao dobavljač "Mekdonaldsa" za zemlje istočne Evrope. Pre 16 godina ih je preuzeo "Bongrain", modernizovani su pogoni i posvetili su se podizanju kvaliteta, stvaranju robne marke i plasiranju novih proizvoda na tržište.\n"Bogutovo" je poslovanje započelo kao porodična firma za proizvodnju donjeg veša. Baveći se, kroz tri generacije, razvijanjem proizvodnog programa, danas raspolažu značajnim kapacitetima, kao i sopstvenim brendom BOA.\nKompanija "RB global" najveći je izvoznik voćnih rakija u Srbiji, čiju proizvodnju baziraju na porodičnim tajnama destilacije i starenja rakije.\nBanjsko lečilište i klimatsko mesto Ribarska banja raspolaže lekovitim vodama koje su među najboljim u svetu, i po kvalitetu ravne su lekovitim vodama u francuskim Pirinejima. Jedan su od lidera zdravstvenog turizma.\n"Suncokret" posluje od 1989. godine u selu Hajdukovo i bavi se proizvodnjom zdravih, makrobiotičkih i organskih prehrambenih proizvoda. Postali su prepoznatljivi po proizvodnji devičanskog bundevinog i susamovog ulja, ceđenog na hidrauličnoj presi, staroj više od sto godina.\nDružim se sa porodicom 15.94%\nPratim vesti i sve vezano za situaciju oko virusa korona 24.28%


Vešović: "Mirna mreža mnogo znači" - Sportske.net\nVešović: "Mirna mreža mnogo znači"\nDesni bek Crvene zvezde Marko Vešović smatra da je pobeda bez primljenog gola jako važna za njegov tim koji se u prethodnom periodu nije mogao pohvaliti čvrstinom u zadnjoj liniji.\nIako je u prvih petnaest minuta utakmice u Kruševcu "duvalo" pred Bajkovićevim golom, Crvena zvezda je uspela da ostane nesavladana na gostovanju Napretku, i što je još važnije, postigne jedan gol vredan tri boda.\nMarko Vešović bio je deo odrane koja je prvi put od početka šampionata uspela da sačuva gol pa nakon utakmice nije krio da postoji dovoljno razloga za zadovoljstvo.\n"Mislim da imamo razloga za zadovoljstvo zbog toga što smo uspeli da sačuvamo svoju mrežu tokom cele utakmice, a što nismo uspevali u nekim ranijim mečevima. Mi smo ekipa koja uvek igra za gol više i sigurno da nam je mnogo lakše kada u defanzivi odradimo sve zadatke jer u napadu imamo dosta kvalitetnih pojedinaca koji mogu da reše meč" kazao je Vešović.\nCrnogorski internacionalac ocenio je još da on i saigrači mogu posebno da budu ponosni na način na koji su odigrali u drugom delu meča te da je i publika imala šta da vidi pod "Bagdalom".\n"U prvom poluvremenu je bilo prilika na obe strane, i naš protivnik je mogao do gola, ali nisu iskoristili svoje šanse, za razliku od nas koji smo u prvih 45 mintua stekli prednost pogotkom Pečnika. Mislim da je svaki gledalac koji je večeras bio na stadionu u Kruševcu mogao da uživa u lepoj fudbalskoj predstavi sa puno šansi u lepom fudbalskom ambijentu" zaključio je desni bek Crvene zvezde.\nMarko Vešović dodao je da se sada svi okreću predstojećem duelu u Kragujevcu nakon kog će uslediti dvonedeljna pauza zbog obaveza reprezentacija u kvalifikacijama za nadolazeći Mondijal u Brazilu.


utorak, 02. april 2013\nPovodom 02. aprila - Međunarodnog dana knjige za decu, direktor Javnog preduzeća„Poslovni centar Rakovica“ Andrija Čupković uručio je biblioteci OŠ Ivo Andrić donaciju kompleta lektire, za učenike od petog do osmog razreda.\n“Na poziv člana školskog odbora Saše Kostića, koji nam se obratio s molbom da izađemo u susret učenicima škole Ivo Andrić, čija biblioteka nije imala dovoljno sredstava da kupi potrebnu lektiru za učenike viših razreda, JP Poslovni centar Rakovica doniralo je oko 100 knjiga koje su bile neophodne školskoj biblioteci”, rekao je Andrija Čupković, direktor JP Poslovni centar Rakovica.\nOvo javno preduzeće finansiralo je kupovinu više od 20 naslova, medju kojima su “Tom Sojer” Marka Tvena u okviru lektire za peti razred, “Družina Sinji galeb”koju čitaju šestaci, kao i dela Ive Andrića, Miroslava-Mike Antića i drugih pisaca.\nPodsećamo da je Javno preduzeće Poslovni centar Rakovica Osnovnoj školi „Ivo Andrić“ prošle godine doniralo lopte za fudbal, odbojku i košarku, kao i drugu neophodnu opremu, a u okviru uređenja prostora oko školafinansiralo je izgradnju ograde oko škole, postavljanje video nadzora i osvetljenja, kao i čišćenje grafita sa njene fasade. Najbolji đaci o trošku Poslovnog centra u januaru ove godine putovali su na zimovanje u Sloveniju, dok će najbolje učenike iz svih škola sa područja Rakovice, to Javno preduzeće ovog leta nagraditi besplatnim letovanjem u Grčku.\nNastavak akcije uređivanja Rakovice, ići će u drugom pravcu - ka boljoj saradnji sa predsednicima skupština stanara. U dogovoru s njima 01. maja počeće program „800 malih projekata“, u okviru koga će u naredne četiri godine Poslovni centar Rakovica za svaku stambenu zgradu na području opštine uraditi po jedan projekat koji će rešiti neki od gorućih komunalnih problema.


Novi opcija u GTA V omogućava hakerima da vas “muče” i u singlplejeru – PLAY!\nOvih dana imamo pozitivne vesti za GTA zajednicu po pitanju varalica, ali dolazi nam i jedna veoma negativna stvar na istu temu, koja se nekako provukla developerima.\nNaime, postoji novi meni u GTA V koji moderima omogućava da vide vaš Social Club ID, pa na osnovu njega mogu da vam doslovno upadnu u vaše singlplejer igranje i pomrse vam konce, pošto je GTA V uvek onlajn, i praktično jedini način da se odbranite od ovakvog potencijalnog napada jeste da igrate pirata koji je oflajn.\nPreko ovoga mogu da vam gase igru, da vas ubijaju, menjaju parametre. Zlonamerni ljudi su već krenuli da igračima kvare spidrun sesije, ali isto tako svako ko se u ovo razume može praktično i da svakome uništi njihov singplejer napredak ukoliko poželi. Nadamo se da će Rockstar da brzo reaguje i ukloni ovaj sigurnosni propust, a više o tome možete čitati na ovom Reddit threadu.\nRelated Items:GTA, GTA V, Mod, Rockstar, Singlplejer\nIgrajte Borderlands GOTY iz trećeg lica uz ovaj mod


MONSTAT: Spoljnotrgovinska razmjena Crne Gore porasla 2,4%\nUkupna spoljnotrgovinska razmjena Crne Gore u prvih sedam mjeseci je, prema preliminarnim podacima Monstata, iznosila 1,22 milijarde eura, što je 2,4 odsto više u odnosu na isti period prošle godine.\nIz Monstata je saopšteno da je izvezena roba vrijedna 165,7 miliona eura, što je 6,9 odsto manje u odnosu na uporedni period. Ukupan uvoz bio je četiri odsto veći i iznosio je oko 1,06 milijardi eura.\n"Pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 15,7 odsto i manja je u odnosu na pokrivenost u istom periodu prošle godine, kada je iznosila 17,5 odsto", navodi se u saopštenju.\nU strukturi izvoza najviše su zastupljeni proizvodi svrstani po materijalu, sa oko 55,6 miliona eura, a čine ih obojeni metali u iznosu od 38,3 miliona eura i gvožđe i čelik u iznosu 13,9 miliona eura.\nU strukturi uvoza najviše su zastupljene mašine i transportni uređaji u iznosu od 239,7 miliona eura, koji čine drumska vozila u iznosu od 70,2 miliona eura i električne mašine, aparati i uređaji u iznosu od 47,2 miliona eura.\nU izvozu, glavni spoljnotrgovinski partneri, pojedinačno, bili su Srbija sa 35,3 miliona eura, Italija sa 30,7 miliona EUR i Bosna i Hercegovina (BiH) sa 19,5 miliona eura.\nGlavni spoljnotrgovinski partneri u uvozu pojedinačno su bili Srbija sa 288,1 milion eura, Kina sa 112,3 miliona eura i BiH sa 72,1 milion eura.\nIzvor: RTCG, 25.08.2015.


Manifold - Butterfly kancelarijska stolica - kancelarijske stolice\nBUTTERFLY ergonomska kancelarijska stolica\nOva kvalitetna kancelarijska stolica će svojim dizajnom ulepšati svaki kancelarijski prostor, a korisniku pružiti komfor i tokom veoma dugog sedenja. Visok nivo podešavanja ukomponovan sa prelepim dizajnom zadovoljiće i najzahtevnije korisnike.\nCW-AN serija (sedište i naslon za noge):\nCBF63 --- 19,750 + PDV\nCBF62 --- 22,250 + PDV\nod 19,750 + PDV\nDizajneri kancelarijske stolice Butterfly su našli svoju inspiraciju u krilima leptira, oblikujući tako specičana izgled leđa stolice koja svojom konstrukcijom u obliku slova S pružaju odličnu podršku kičmi. Dupla elastična Wintex mreža pruža fleksibilnu ventilirajuću podršku za čist i suv osećaj tokom celodnevnog sedenja.\nRazna podešavanja omogućiće vam da odabereti najergonomičniju formu stolice koja će najviše odgovarati vašem telu. Podesivi rukonasloni po visini i uglu, sedište podesivo po visni, podesivi naslon za leđa sa zaključavanjem u 4 položaja i automatskim podešavanjem otpora i naslon za glavu podesiv po visini su zaslužni za veoma dugo sedenje bez osećaja zamora.\nOvde možete preuzeti BUTTERFLY brošuru:


Enetel Solutions CloseOut rešenje predstavljeno na Postelu 2019 – Enetel\nMediji < CloseOut rešenje predstavljeno na Postelu 2019\nKompanije Enetel Solutions i Roaming Networks, učestvovale su na ovogodišnjem PosTel-u, Simpozijumu o novim tehnologijama u poštanskom i telekomunikacionom saobraćaju, kroz predavanje na temu rešenja koje unosi revoluciju na polju terenskog rada.\nKolege Ninoslav iz Enetel Solutionsa i Dejan iz Roaming Networksa, predstavili su posetiocima Simpozijuma CloseOut, rešenje za efikasnu, real-time kontrolu kvaliteta izvedenih radova na terenu.\nKolege su tom prilikom istakle da je ovo rešenje koje omogućava klijentima smanjenje troškova nultim povratom na lokaciju, ne ostavlja prostora za grešku i sprečava prevara uz pomoć geotagova.\nCloseOut rešenje namenjeno je svim industrijama koje imaju potrebu za kontrolom kvaliteta izvedenih radova na terenu, kao sto su gradjevinska, energetska ili komunalna.\nPomenuto rešenje nastalo je na osnovu potreba klijenata i u skladu sa najnovijim tehnološkim trendovima, i kao takvo, unapređuje poslovanje i jednostavno je za korišćenje.\nPostel je održan 03. i 04. decembra 2019. godine, na Saobraćajnom fakultetu u Beogradu.


Ministarstvo sigurnosti BiH demantovalo tabloid Vijesti - Pobjeda Dnevni List\nGlavne / Najnovije vijesti - skrol Ministarstvo sigurnosti BiH demantovalo tabloid Vijesti\n- Mi nemamo ta saznanja ali u svakom slučaju policijske agencije BiH sarađivaće sa crnogorskom policijom vezano za ovu akciju tako ako se nešto eventualno utvrdi mi ćemo zvanično to saopštiti. Za sada nema zvaničnih potvrda – rekao je portparol Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine Admir Malagić Pobjedi. Dodao je da službe bezbjednosti Bosne i Hercegovine nemaju saznanja o tome gdje se Keljmendi nalazi te da stoga sumnja da je ministar mogao reći to što tabloid Vijesti tvrdi da je rekao. Admir Malagić je rekao Pobjedi da “ministri Ahmetović i Brajović imaju večeras trilateralni sastanak” i da će na konferenciji za medije biti saopštene pouzdane informacije ako ih bude. Prethodno su tvrdnje tabloida Vijesti demantovali i MUP Republike Srpske i Uprava policije Crne Gore.\nTabloid Vijesti je objavio u srijedu na svom portalu da je ministar Sadik Ahmetović navodno izjavio da je Keljmendi u Crnoj Gori, ali pri tome nije objavljena navodna izjava kao ni informacija u kojoj prilici je i kada ministar izjavio to što tabloid Vijesti tvrdi da je izjavio.\nU centru Peći ubijen rođak Nasera Keljmendija\nKeljmendiju produžen pritvor\nProdužen pritvor Naseru Keljmendiju\nBroj komentara: 1 Vaši komentari: Pero Banjovic kaže:\t13.09.2012 u 00:27\tAko tolika policija ne može da zna gdje je čovjek koji je u svijetu osumnjičen za organizovani kriminal, onda teško da to mogu znati Vijesti. Tabloid sve dublje tone, živjela Pobjeda\nNuhodžić: U Siriji i Ukrajini ratuju četiri crnogorska državljanina\nProcesuiran Imer Čerkezi, osumnjičen za pljačku guvernerke Narodne banke Srbije


Peta WebDan konferencija 2017. godine u Boru, ali i Zaječaru – Timočki Omladinski Centar\nPeta WebDan konferencija 2017. godine u Boru, ali i Zaječaru\ndecembar 27, 2016 Dunja Marusic TOC\nNakon četiri uspešno organizovane WebDan konferencije u Boru, u toku proleća 2017. godine, očekuje nas 5. po redu konferencija o novinama u oblasti Informaciono-komunikacionih tehnologija\nU godini u kojoj proslavlja prvi mali jubilej, WebDan konferencija će po prvi put biti organizovana u dva grada. Bor će petu godinu za redom biti domaćin ovog IT događaja, dok će po prvi put WebDan konferencija biti realizovana i u Zaječaru.\nEkipa mladih Borana, okupljenih u Udruženju WebDan iz Bora, ove godine udruženim snagama sa timom TOC-a iz Zaječara (Timočkog omladinskog centra), realizovaće trodnevnu konferenciju u dva grada istočne Srbije, u periodu od 12. do 14. maja 2017. godine.\nJoš jedna novina ovogodišnje konferencije, pored toga da će se održati po prvi put u dva grada, je i da ovaj događaj neće trajati kao ranije 2 dana. Peta WebDan Konferencija trajaće tri dana, od kojih će prva dva biti radna ispunjena panelima i predavanjima, dok će treći dan biti rezervisan za izlet, namenjen svim učesnicima Konferencije.\nS obzirom na to da se u oba grada radi na opremanju Co-working prostora za kreativno delovanje i IT centra, u kojima će svi zainteresovani moći da rade, posećuju edukativne programe i međusobno se umrežavaju, deo programa biće posebno namenjen frilenserima i svima koji bi svoje biznise iz dnevnih soba preneli u ovakve prostore.\nU protekle 4 godine, 700 mladih Istočne Srbije upoznato je sa trendovima u IKT i edukovano o digitalnim veštinama i njihovoj primeni.\nU narednim mesecima očekujte više informacija o prijavi, kao i o samim predavačima Konferencije. Sve informacije možete naći na zvaničnim fejsbuk stranicama TOC-a i WebDan-a, kao i twitter nalozima TOC-a i WebDana, blogu WebDan konferencije i sajtu TOC-a.\nKonferenciju #WebDan realizuje Timočki omladinski centar u partnerstvu sa Udruženjem WebDan, kroz istoimeni projekat, uz podršku Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije.\n2017, bor, coworking, IKT, istočna srbija, it centar, IT događaj, konferencija, Ministarstvo trgovine turizma i telekomunikacija, udruženje webdan, webdan, webdan 2017, Zaječar


Košarac: Mislim da ćemo arbitražom morati osporavati gradnju radioaktivnog odlagališta na granici s BiH\nSTAVOVI Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH\nMoramo imati argumentaciju koju trebamo da suprotstavimo argumentaciji Hrvatske\nKošarac: Opredijeljeni smo da radimo zajedno\nMinistarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH uputilo je Vijeću ministara BiH informaciju u vezi s aktivnostima Vlade Hrvatske na gradnji odlagališta radioaktivnog otpada na granici s našom državom, kazao je ministar Staša Košarac.\n-\tMislim da smo u potpunosti opredijeljeni da radimo po tom pitanju zajedno. Zbog toga očekujemo od Vijeća ministara BiH da usvoji tu informaciju kako bismo donijeli aktuelne odluke koje će, prije svega, pomoći svima nama u BIH da se aktivnije uključimo u rješavanje ovog pitanja. Predložili smo, prije svega, zaključak da se formira koordinaciono tijelo koje bi koordiniralo svim institucijama u BiH, od lokalnog, kantonalnog, federalnog, pa i nivoa institucija BiH – pojasnio je Košarac.\nKošarac: Predloženo formiranje ekspertnog tima Foto: Arhiv\nDodao je da je predloženo i formiranje ekspertnog tima.\n-\tSmatramo da, na temelju naučnih stavova, moramo imati argumentaciju koju trebamo da suprotstavimo argumentaciji Hrvatske. I, naravno, uputili smo prijedlog da se formira i pravni tim smatrajući da je to vrlo važno. Naše procjene govore da Hrvatska neće odustati od odluke da se na Trgovskoj gori formira odlagalište radioaktivnog otpada, što može imati štetne posljedice po zdravlje građana BiH. Želio bih da nisam u pravu, ali mislim da ćemo ovaj proces morati osporavati i kroz arbitražu pred međunarodnim sudom. Svi entitetski ministri dali su saglasnost za ovakvu informaciju i očekujem od Vijeća ministara BiH da će prihvatiti našu informaciju – poručio je Košarac.\nStaša Košarac Trgovska gora Vijeće ministara BiH Hrvatska\nMinistar Košarac razgovarao s hrvatskim ministrom Ćorićem o izgradnji spornog odlagališta na Trgovskoj gori\nBivše vojno skladište Čerkezovac ustupljeno za zbrinjavanje radioaktivnog otpada Nuklearne elektrane "Krško"\nKošarac: Odluka Hrvatske je skandalozna i izuzetno problematična


BalkanMagazin :: Stručnjaci iz regiona na NISOTEC konferenciji\npetak, 25. septembar 2015 08:11\nRegionalno poslovanje biznisa maziva NIS-a bila je tema o kojoj su na NISOTEC konferenciji za distributere NISOTEC maziva i tehničkih tečnosti za vozila u organizaciji kompanije NIS u Beogradu razgovarali stručnjaci iz oblasti maziva.\nNa konferenciji koja je prvenstveno bila posvećena značaju dugoročnog partnerstva sa distributerima, prisustvovalo je više od 60 učesnika iz zemlje i regiona a ukazano je na glavne izazove sa kojima se susreće tržište ulja i maziva u regionu. Uz to, predstavljeni su i modeli inovativnog marketinga u ovom segmentu poslovanja.\nViše od 60 učesnika iz zemlje i regiona prisustvovalo je NISOTEC skupu.\nAleksej Černikov, Tatjana Cvetkov Čikošev i Dmitrij Vukolov\n„Promene na tržištu ulja i maziva zahtevaju značajne strateške aktivnosti kompanije NIS, a rezultat tih aktivnosti je liderska pozicija koju imamo u Srbiji, kao i konstantan rast učešća NISOTEC proizvoda na tržištu regiona“, izjavio je Dmitrij Vukolov, direktor Direkcije maziva u kompaniji NIS.\nNa konferenciji o uljima i mazivima učestvovao je I Aleksej Černikov, direktor Bloka Promet.


Mohamed Alouš, glavni opozicioni pregovarač u Visokom komitetu za pregovore (HNC) u Ženevi\nTeroristički napadi u Briselu ukazuju na značaj ponalaska političkog rješenja u Siriji na mirovnim pregovorima koji su u toku u Ženevi, kako bi se izbjegao "haos" kako u Evropi, tako i na Bliskom istoku, ocijenila je danas sirijska opozicija.\n"Ti napadi još jednom pokazuju ludilo terorista koji haraju na Bliskom istoku i gađaju srce Evrope", izjavio je Basma Kodmani, portparol sirijskog opozicionog Visokog odbora za pregovore.\nKodmani je rekao da su pregovori u Ženevi od "suštinskog značaja za uspostavljanje sveukupne političke ravnoteže i izbjegao haos koji prijeti od fanatika".\nSirijska opozicija žestoko je danas osudila napade u Briselu u kojima je poginulo 34 ljudi, a 190 povrijeđeno.\nU Ženevi su u toku indirektni mirovni pregovori zaraćenih strana u Siriji, gdje je od početka sukoba prije pet godina stradalo više od 270.000 ljudi.\nMeđutim poslije više od sedam dana mirovnih pregovora nije pronađen zajednički jezik sa delegacijom sirijske Vlade, saopštila je u utorak sirijska opozicija, optužujući Damask za obnavljanje opsada i pojačanu kampanju bombardovanja civila bojler-bombama.\n"Mi ne nalazimo nikakav zajednički jezik sa prijedlogom koji je napisala delagacija Vlade i predala specijalnom izaslaniku UN za Siriju Stafanu de Misturi", rekao je šef delegacije glavnog opozicionog odbora Asad Al Zoubi.\nAl Zoubi je izjavio da su Vladine snage u međuvremenu povećale broj opsada sa 12 na 25, te pojačale bombardovanje improvizovanim bojler-bombama u nekoliko posljednjih dana.


19-08-2019 13:30 Svet Region\nNekoliko građana sela Đulići u opštini Andrijevica obavestili su u ponedeljak dopisništvo „Novosti“ u Beranama o događaju koji je izazvao veliku uznemirenost u javnosti u tom kraju, u pograničnom delu sa Albanijom.\n„Na katunu Asanac, iznad Đulića, primetili smo policijsku patrolu iz Albanije! Doduše, bila je nenaoružana, ali simptomatično je da se baš sada pojavljuje na našoj teritoriji. Obaveštavamo nadležne da ćemo se samoorganizovati i da više nećemo dozvoliti nikakvu kontrolu naše teritorije, sa kim god se Albanci dogovarali“, kazali su meštani Đulića.\nIz policije je nezvanično rečeno da je reč o sprovođenju dogovora između Crne Gore i Albanije, kojim bi se policije dveju država bolje suprotstavile organizovanom kriminalu.\nPročitajte OVDE šta kaže Haradinaj o Crnoj Gori.


Sencor SCB 5100WH seckalica cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSencor SCB 5100WH seckalica cene\nSencor SCB5100WH prva 500 - Seckalica Sencor SCB 5100WH snažna, za seckanje mesa, voća, povrća i drugih vrsta namirnica. Izuzetno pogodna za pripremanje kaša i hrane za bebe.... specifikacija\ncena od 3.360,00 do 3.999,00 din | prodavnica (5)\nSeckalica Sencor SCB 5100WH snažna, za seckanje mesa, voća, povrća i drugih vrsta namirnica, Izuzetno pogodna za pripremanje kaša i hrane za bebe\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Sencor SCB 5100WH seckalica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Sencor seckalica SCB 5100WH na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Seckalice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Sencor Seckalice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Sencor SCB 5100WH seckalica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Sencor SCB 5100WH seckalica. Pre kupovine, podatke za Sencor seckalica SCB 5100WH proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


pink.rs | OPASNE PROGNOZE ZA 2019. GODINU: Treći svetski rat može da izbije na OVA ČETIRI MESTA!\nNajopasniji regioni u kojima bi 2019. godine mogao da počne 'treći svetski rat' ostaju Južnokinesko more, Ukrajina, Persijski zaliv i Korejsko poluostrvo, piše u svom članku za 'Nešenel interest' Robert Farli, profesor na američkoj Vojnoj akademiji.\nFarli smatra da je jedna od „gorućih tačaka“ Južnokinesko more, u kojem je pokrenut sukob između Sjedinjenih Američkih Država i Kine koje vode trgovinski rat. Za sada se borba odvija u okviru ekonomskih sankcija i tarifnih sporova, ali bi sa pogoršavanjem bilateralnih odnosa sukob mogao da ode i van tih okvira, objašnjava autor.\nFarli ocenjuje da je Ukrajina drugo verovatno mesto početka svetskog rata. On je podsetio na nedavni incident u Kerčkom moreuzu, ističući da je on izazvao rast napetosti u regionu. Pri tome autor smatra da Rusija najverovatnije nije zainteresovana za „narušavanje statusa kvo“ pre izbora u Ukrajini, koja, sa svoje strane, može da unese neizvesnost u celu situaciju. S obzirom na postojeću napetost između SAD i Rusije, čak i blagi potres mogao bi da uništi delikatnu ravnotežu koja se održava u regionu poslednjih nekoliko godina, upozorava Farli.\nFoto: Fonet Vojska Srbije/Ministarstvo odbrane Srbije\nTreći „vrući“ region, prema mišljenju tog profesora, ostaje Persijski zaliv. Ovde napetost raste zbog ekonomskog pritiska Sjedinjenih Američkih Država na Iran, kao i zbog sukoba u Jemenu i Siriji. Imajući u vidu strateški značaj regiona, svako ispoljavanje nestabilnosti ovde može da dovede do otvorenog sukoba između Sjedinjenih Američkih Država, Rusije, pa čak i Kine, ocenjuje autor.\nČetvrto žarište napetosti je Korejsko poluostrvo, bez obzira na poslednje mirovne inicijative SAD i Severne Koreje, smatra profesor. Prema njegovim rečima, odnosi između Vašingtona i Pjongjanga mogu se pokvariti u bilo kojem trenutku. Štaviše, nesuglasice po korejskom pitanju imaju i drugi važni igrači — Kina i Japan.\nPogoršanje odnosa između Sjedinjenih Američkih Država i Kine „predskazuje nesreću“ u budućnosti, a „goruće tačke“ vremenom bi se mogle pojaviti i u drugim regionima, piše autor. Pri tome kriza američke vojne hegemonije i uspostavljenog svetskog poretka ukazuju da će bliska budućnost verovatno biti opasnija od nedavne prošlosti, zaključuje Farli.\nNUKLEARNI RAT može da izbije SVAKOG TRENUTKA!\nTramp: Rat u Avganistanu može biti gotov za par dana\nRaskošno u Južnoj Koreji (VIDEO)\nSTANJE ALARMANTNO: Rat Rusa i Amerikanaca u Siriji mogao bi da eskalira


NATO: Potreban dodatni bataljon KFOR-a na Kosovu\nNATO traži da na Kosovo budu poslate dodatne trupe nakon eskalacije nasilja na ovom području. Portparol KFOR-a Hans Ditrih Vihter rekao je da će na Kosovu biti najverovatnije raspoređen jedan bataljon.\nSnage NATO saopštile su danas da su zatražile da na Kosovo budu poslate dodatne trupe, posle eskalacije nasilja prošle sedmice, preneo je Rojters. Portparol Kfora Hans Ditrih Vihter rekao je da ne može da govori o tačnom broju vojnika koji bi trebalo da se rasporede, ali da će biti poslat ’jedan bataljon’. Vojnim rečnikom, bataljon u zavisnosti od namene i taktike čini 300 do 1.000 vojnika. Prema navodima na sajtu KFOR-a, ta misija pod komandom NATO na Kosovu i Metohiji trenutno oko 6.000 vojnika.


Naime, kako su naveli u Razvojnoj agenciji Srbije (RAS), najveća neto ulaganja u novcu u Srbiji od 2010. do marta ove godine imala je Holandija odakle je stiglo čak 2,39 milijardi evra, zatim Austrije, 1,96 milijardi, Luksemburga sa 1,9 milijardi evra, na četvrtom mestu Rusije sa 1,54 milijardi, i tek na petom iz Nemačke, odakle je pristiglo oko 1,1 milijarda evra. Na toj listi je i Kipar koji zauzima desetu poziciju sa oko 451,3 miliona evra investicija u našu zemlju.\nUlaganja po zemljama od 2010. do marta 2018.\n1. Holandija 2,395\n2. Austrija 1,964\n3. Luksemburg 1,902\n4. Ruska Federacija 1,539\n5. Nemačka 1,056\n6. Švajcarska 0,88\n7. Francuska 0,837\n8. Italija 0,751\n9. Velika Britanija 0,483\n10. Kipar 0,451\n*iznosi u milijardama evra\nU RAS-u ističu da je ukupno od 2010. u obliku stranih ulaganja pristiglo 16,25 milijardi evra, i to najviše u toku 2011. kada je u Srbiji investirano 3,54 milijardi evra.\nS druge strane, kada se pogledaju pojedinačne kompanije koje su investirale, podaci o zemljama porekla se ne poklapaju. Tako su, prema evidenciji RAS-a, najveći investitori od 2000. do septembra 2018. godine "Telenor" iz Norveške na prvom mestu, zatim "Inteza Sanpaolo" iz Italije, "Delez" iz Belgije, "Telekom" iz Austrije i "Fijat Krajsler Automobili" iz Italije na petom mestu.\nNajveće investicije po kompanijama od 2000. do 2018.\n1. Telenor, Norveška\n2. Intesa Sanpaolo, Italija\n3. Delez, Belgija\n4. Telekom, Austrija\n5. Fijat, Italija\n6. Philip Morris, SAD\n7. Stada, Nemačka\n8. Gasprom, Rusija\n9. Kohlberg Kravis Roberts, SAD\n10. Agrokor, Hrvatska\nPošto se dva spiska očigledno ne poklapaju, pitanje ostaje na koje se investicije misli kada se kaže Holandija, Kipar ili Luksemburg - o kojim transakcijama je reč?\nU RAS-u nisu mogli da navedu kolika je vrednost investicija sa liste zemalja, jer o tome nema zvaničnih podataka.\n- Zbog nepostojanja zvaničnih podataka o visini ulaganja po pojedinačnim kompanijama, navedeni podaci dobijeni su na osnovu istraživanja koje sprovodi RAS i obuhvataju kako realizovane, tako i investicije u toku, koje se realizuju protekom nekoliko godina. Takođe, evidencija RAS ne obuhvata infrastrukturna ulaganja, već samo ulaganja u proizvodne delatnosti, kao i usluge - objašnjavaju u RAS-u.\nDa zvanični podaci o ulaganjima po pojedinačnim kompanijama nisu dostupni rekli su nam i u Narodnoj banci Srbije. Na pitanje o tome koje su to kompanije iz Holandije uložile 2,39 milijardi evra ili sa Kipra, naveli su da se radi o "statističkoj poverljivosti".\n- Obaveštavamo Vas da je Zakonom o zvaničnoj statistici utvrđeno načelo statističke poverljivosti koje podrazumeva zaštitu podataka koji se odnose na pojedinačnu statističku jedinicu. Te odredbe važe i za Narodnu banku Srbije kao jednog od odgovornih proizvođača zvanične statistike, koja je time obavezna da prikupljene podatke koristi isključivo za statističke svrhe - kažu u NBS.\nObjašnjenje o ovome dali su nam i u RAS-u.\n- Podatke o stranim direktnim ulaganjima u novcu Narodna banka Srbije dobija od poslovnih banaka, što znači da se podaci o stranim ulaganjima u novcu dobijaju po zemljama plaćanja, a ne po zemljama ulaganja i u velikoj meri zavise od zemlje u kojoj određena kompanija ima bankarski račun preko kojeg vrši plaćanja, odnosno ulaganja - naglašavaju u RAS-u.\nIako nijedna institucija nema zvanične podatke o pojedinačnim ulaganjima kompanija u Srbiju, prema pisanju medija, od 2000 godine do sada "Telenor" i dalje važi za najveću investiciju. Ova norveška kompanija kupila je Mobitel za 1,513 milijardi evra.\nDalje, belgijski "Delez" je za Maksi platio 932,5 miliona evra, zatim Fijat oko 700 miliona evra za kragujevačku fabriku "Zastava". Prema medijskim navodima, Filip Moris je za Duvansku industriju Niš dao 518 miliona evra, Štada za Hemofarm 475 miliona evra, dok su hrvatski Agrokor tri kompanije u Srbiji - Frikom, Dijamant i Idea, koštale oko 450 miliona evra.\nRusi su za NIS iskeširali 400 miliona evra, italijanska Inteza je za Delta banku dala 370 miliona evra, licenca za VIP koštala je austrijance 320 miliona evra, dok je Kohlberg Kravis Roberts (KKR), inače vlasnik N1 i SBB-a, za to platio 264 miliona evra.\nInače, ove cifre se odnose na početna ulaganja, a ne na ukupne investicije koje su stranci uložili do sada u kompanije koje su preuzeli.


Narodna skupština Republike Srbije | Uloga\nNarodna skupština Republike Srbije / Aktivnosti / Evropske integracije / Uloga\nUloga Narodne skupštine i Odbora za evropske integracije u procesu pridruživanja i pristupanja Evropskoj uniji\nUsklađivanje nacionalnog pravnog sistema sa pravnim tekovinama Evropske unije je zakonska obaveza Republike Srbije, počev od 10. septembra 2008. godine, kada je Narodna skupština ratifikovala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), koji je potpisan 29. aprila 2008. između Republike Srbije i Evropske unije.\nUsklađivanje nacionalnog zakonodavstva sa pravnim tekovinama Evropske unije na transparentan i dosledan način se smatra prioritetom u radu Narodne skupštine Republike Srbije. Ovaj proces zahteva strukturiranu koordinaciju sa Vladom Republike Srbije, koja je zadužena za izradu predloga zakona u kojima utvrđuje stepen usklađenosti predloženih zakonskih rešenja sa pravnim tekovinama Evropske unije.\nOdbor za evropske integracije razmatra sve predloge zakona koje podnosi Vlada, a kojima se vrši usklađivanje nacionalnih propisa sa pravnim tekovinama Evropske unije. Odbor za evropske integracije ustanovljen je izmenama Poslovnika Narodne skupštine od 30. maja 2003. godine. Nadležnost Odbora za evropske integracije propisana je u članu 64. Poslovnika Narodne skupštine. Odbor ima 17 članova i 17 zamenika.\nrazmatra predloge zakona i drugih opštih akata sa stanovišta njihove prilagođenosti propisima Evropske unije i Saveta Evrope, i o tome izveštava Narodnu skupštinu.\nrazmatra planove, programe, izveštaje i informacije o postupku stabilizacije i pridruživanja Evropskoj uniji, prati realizaciju strategije pridruživanja, predlaže mere i pokreće inicijative za ubrzavanje realizacije strategije pridruživanja u okviru nadležnosti Narodne skupštine, predlaže mere za uspostavljanje opšteg, nacionalnog sporazuma o pridruživanju Srbije evropskim institucijama.\nrazvija saradnju s odborima parlamenata drugih zemalja, država članica EU i država u regionu, kao i sa institucijama Evropske unije, Evropskim parlamentom, Savetom EU i Evropskom komisijom.\nUvođenjem novih procedura sa stanovišta usklađivanja propisa, služba Odeljenja za evropske integracije, formirana u aprilu 2006. godine, preuzima u nadležnost analizu predloga zakona i drugih opštih akta sa aspekta usklađenosti propisa sa propisima Evropske unije, kroz popunjavanje Izjave o usklađenosti propisa sa propisima Evropske unije i Tabele usklađenosti predloga zakona i drugih opštih akta sa propisima Evropske unije, u slučajevima kada su predlagači narodni poslanici.\nOtvaranjem pristupnih pregovora sa Evropskom unijom, 21. januara 2014. godine, Narodna skupština Republike Srbije je svoju ulogu u tom važnom procesu definisala usvajanjem Rezolucije o ulozi Narodne skupštine i načelima u pregovorima o pristupanju Republike Srbije EU, 16. decembra 2013. godine. U toku pripreme predloga Rezolucije konsultovani su predstavnici Vlade Republike Srbije, Kancelarije za evropske integracije i predstavnici civilnog društva. Odbor za evropske integracije je na sednici održanoj 4. juna 2014. godine doneo Odluku o postupku razmatranja predloga pregovaračke pozicije u procesu pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji.\nOvom Rezolucijom Narodna skupština je potvrdila da je strateški cilj Republike Srbije u pregovorima o pristupanjy sticanje članstva u Evropskoj uniji u najkraćem roku i da će svojim aktivnim delovanjem doprineti njihovom uspešnom vođenju i što skorijem okončanju. Rezolucijom je naglašena važnost saradnje Narodne skupštine i Vlade Republike Srbije, koja je nadležna da vodi i koordinira proces pregovora o pristupanju, kako bi u najkraćem roku bili ispunjeni svi potrebni politički, ekonomski, pravni i institucionalni kriterijumi za članstvo u Evropskoj uniji. Rezolucijom se naglašava neophodnost da se u proces praćenja pregovora o pristupanju uključe odbori Narodne skupštine Republike Srbije u čijem delokrugu su pitanja iz odgovarajućih pregovaračkih pozicija, dok će Odbor za evropske integracije imati centralnu ulogu u koordinaciji svih aktivnosti.\nOdbor za evropske integracije, u procesu pregovora sarađuje sa organizacijama civilnog društva, koje su okupljene u Nacionalnom konventu o Evropskoj uniji, kojim koordinira Evropski pokret u Srbiji. Nacionalni konvent o Evropskoj uniji je uspostavljen kao telo za posebnu saradnju Narodne skupštine Republike Srbije i civilnog društva u procesu pristupnih pregovora, u skladu sa dobrom praksom strateške saradnje civilnog društva sa najvišim zakonodavnim telom u zemlji i izabranim predstavnicima građana, koja je uspostavljena Rezolucijom Narodne skupštine iz 2004. godine i potvrđena Rezolucijom iz 2013. godine.\nUsvajanjem Rezolucije Narodna skupština jača svoju kontrolnu ulogu u procesu pregovora o pristupanju Republike Srbije i spremnost da kroz saradnju sa civilnim društvom, stručnom javnošću i drugim zainteresovanim činiocima, obezbedi inkluzivnost u svim fazama pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji. Istovremeno se postiže potpuna i blagovremena obaveštenost o toku pregovora o pristupanju, kao i postignutim rezultatima.


Komunikacije 21.02.2019 00:54:06\nHT-BARTULOVIĆ / Ivan Bartulović postao član Uprave Hrvatskog Telekoma\nZagreb (MEDIA EXPRES) / 20. februar 2019. / Ivan Bartulović imenovan je za člana Upravnog odbora i direktora ljudskih resursa u Hrvatskom Telekomu (HT) na period od tri godine, počev od 1. marta 2019. godine.\nOn dolazi iz A1 Grupe, gde je bio član Leadership tima i glavni direktor za ljudske resurse i korporativne komunikacije za poslovne segmente u Hrvatskoj i Makedoniji.\nPre toga je od 2010. godine obavljao funkciju člana Uprave i izvršnog direktora za strateško upravljanje ljudskim resursima u Cemex Grupi, zadužen za operacije u Hrvatskoj, BiH, Crnoj Gori i Srbiji.\nKarijeru je započeo 2006. godine u oblasti finansijskog savetovanja u Privrednoj banci Zagreb, članici Intesa Sanpaolo Bank Grupe.\nDiplomirao je poslovnu ekonomiju, a magistrirao finansijski menadžment na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Splitu. Školovanje nastavlja u inostranstvu, a MBA studije završava na HHL Leipzig Graduate School of Management u Nemačkoj, te EADA Business School u Španiji. Dodatno se usavršavao na Harvard Business School, na kojoj je specijalizovao područja upravljanja poslovnim transformacijama.\nOd 1. marta Upravni odbor Hrvatskog Telekoma činiće Davor Tomašković kao predsednik, Daniel Daub, zadužen za finansije, Boris Drilo, odgovoran za tehničke i informacione funkcije, Nataša Rapaić, zadužena za rezidencijalne korisnike, Saša Kramar, zadužen za biznis korisnike i Ivan Bartulović, nadležan za ljudske resurse.


NA VEĆINI KUPALIŠTA U HERCEG NOVOM ODLIČAN KVALITET VODE – Radio Herceg Novi\n21. Februar, 2020 8:55 am\nHomeDRUŠTVONA VEĆINI KUPALIŠTA U HERCEG NOVOM ODLIČAN KVALITET VODE\navg. 06, 2019 at 1:55 pm\nprije 7 mjeseci nema komentaraHerceg NoviJP Morsko dobroKvalitet morske vode\nRezultati analize kvaliteta morske vode za 100 javnih kupališta, koju je Institut za biologiju mora sproveo u periodu od 31. jula do 4. avgusta pokazali su da je na 85 % kupališta kvalitet morske vode bio K1 klase, dok je na 15 % kupališta bio K2 klase. Ovi rezultati potvrđuju da je morska voda na crnogorskim kupalištima dobrog kvaliteta, to jest da je sanitarno ispravna, te bezbjedna za kupanje i rekreaciju.\nAnalize kvaliteta morske vode na obali Herceg Novog pokazale su odličan kvalitet – K1 na ukupno 17 kupališta, dok je na četiri kupališta voda bila klase K2. Zadovoljavajući kvalitet vode zabilježen je na Blatnoj plaži u Igalu, kupalištu ispod vile “Galeb”, kupalištu hotela “Palmnon bay”, kao i na centralnoj plaži u Kumboru.\nOd ukupno 16 kupališta u opštini Ulcinj, na njih 15 voda je bila odličnog kvaliteta, dok je na jednom kupalištu bila klase K2. Kvalitet morske vode K1 bio je na 11 kupališta u Baru, dok je na dva kupališta kvalitet bio K2 klase. U Budvi je, od ukupno 26 kuplišta, kvalitet K1 bio na 23 lokacije, dok je na preostale tri bio klase K2. Kada je riječ o kvalitetu vode u Tivtu, analize su pokazale kvalitet K1 na ukupno sedam kupališta, dok je na dva kupališta voda bila klase K2. U opštini Kotor od ukupno 15 kupališta, kvalitet K1 zabilježen na 12 kupališta, a na tri kupališta voda je bila kvaliteta K2.\nTagovi:Herceg NoviJP Morsko dobroKvalitet morske vode


Zaposleni kao interna i eksterna slika kompanije - PORTAL\nVanredna situacija izazvana pandemijom virusa COVID-19 naterala je sve nas da reorganizujemo svoje živote i način na koji radimo. Za sve kompanije, među kojima je i METRO, to je između ostalog značilo da su redovni poslovni zadaci, na svim nivoima organizacije, istovremeno morali da se izmene kako u pogledu prioriteta, tako i u načinu na koji se obavljaju. I to sve u hodu, sa preko hiljadu zaposlenih, čija je bezbednost morala ostati najviši prioritet.\nZbog prirode našeg posla imali smo i druge, ne manje zahtevne prioritete u značajno izmenjenim uslovima poslovanja, gde se osnovna logistika radnog vremena i organizacije prevoza robe, menjala iz dana u dan. Vodilo se računa i o detaljima koji obično nisu strateška organizaciona pitanja, ali su sada bili izuzetno bitni za solidarnu i fer organizaciju rada. Pažljivo smo razmatrali ko su kolege koje nemaju kome da ostave decu na čuvanje, ali tražili i načine kako da umanjimo rizik od zaraze kod kolega sa hroničnim bolestima, zbog čega je bilo bitno tehnički omogućiti rad od kuće, ili reorganizovati poslove tako da ne zahtevaju fizički kontakt sa drugim ljudima.\nKao neko ko je celu situaciju posmatrao pre svega iz perspektive zaposlenih i njihove organizacije, zaista mislim da smo sve odluke uspeli da sprovedemo adekvatno i blagovremeno, isključivo zbog zajedništva i solidarnosti koji su bili vidljivi od samog početka vanrednog stanja. Kao i svi, susreli smo se sa brojnim nepoznanicama i pitanjima, zbog čega je od presudnog značaja bilo da sugestije dođu i od zaposlenih iz svakog sektora, jer oni najdetaljnije poznaju partnere, kupce i tržište. Svaku promenu u organizaciji poslovanja, a bilo ih je dosta, procenjivali smo i rešavali kao tim, a sve u cilju da smanjimo rizike za naše zaposlene, ali i za naš biznis. Možda mali detalj u celokupnoj slici, ali meni lično bitan, jeste da je na početku vanrednog stanja, u jeku adaptacije na novonastale prilike – bilo mnogo zaposlenih koji su i pored toga što su mogli da rade od kuće i dalje često odlazili u naše radnje i pomagali svojim kolegama u punjenju rafova.\nNaravno, kao internacionalna kompanija, učili smo i od svojih kolega iz inostranstva i primenjivali dobre prakse u Srbiji, tako da je zaštita zaposlenih i kupaca bila imperativ koji je ispunjen, što su naši zaposleni, nakon okončanja vanrednog stanja, prepoznali u anketi kojom smo merili nivo njihovog zadovoljstva radom u METRO Cash & Carry Srbija.\nSa povratkom u redovnije tokove rada, na dnevni red se vraćaju i teme koje nisu bile u fokusu prethodnih par meseci, a jedna od njih je i employer branding. Kada smo krenuli sa planiranjem, upravo nam je pomenuta anketa o zadovoljstvu zaposlenih, pokazala da smo od snažnog tima postali snažnija porodica.\nZaposleni u radnjama i sektorima podrške, najviše su prepoznali brigu kompanije o njihovom zdravlju i bezbednosti, ali i o zdravlju i bezbednosti naših kupaca. Izrazili su ponos na timski rad i duh, koji je dodatno ojačao tokom perioda koji je za nama. Posebno su kao pozitivan pristup prepoznali brigu o deci naših zaposlenih i mogućnostima koje su pružene da se usklade promene nastale u načinu rada i obavljanja privatnih i porodičnih obaveza.\nPosmatrajući samo brojeve, angažovanost zaposlenih je porasla za 10 procentnih poena u odnosu na anketu koju smo radili tokom februara, u okviru jedne od četiri redovne ankete koje sprovodimo na godišnjem nivou. Za 4 procentna poena je skočio i eNPS (employee Net Promoter Score) koji redovno merimo, što znači da su tokom krize zaposleni dodatno prepoznali dobre strane METRO poslovnog okruženja i voljniji su da preporuče svoje radno okruženje svojim prijateljima.\nOvi rezultati govore da će vas u METRO Cash & Carry radnjama u Srbiji dočekati ljudi koji su zadovoljni, koji cene svoje radno okruženje, koji rado dolaze na posao i koji su ponosni na ono što rade!\nZa rukovodioce, i mene kao HR direktorku, ti rezultati su svakako podstrek da nastavimo da kreiramo pozitivno iskustvo za naše zaposlene. Očekivanja zaposlenih i napori da ih ispunimo, kreiraju sliku koju stvaramo i negujemo o kompaniji – interno i eksterno – već 15 godina koliko postojimo na srpskom tržištu.\nAutor teksta: Jovana Anđelić, HR Direktorka kompanije METRO Cash & Carry Srbija\nTekst objavio: UrednikDatum: 12.06.2020, 03:38 12.06.2020


Novinarke ne prepoznaju svakodnevni stres i rodno nasilje kao profesionalne probleme - BH novinari\nBrčko, 12. juna 2019. – Novinarke u BiH nisu dovoljno upoznate sa domaćim i međunarodnim mehanizmima zaštite radnih i socijalnih prava, te veoma rijetko prepoznaju kao rodno zasnovano nasilje, prijetnje i napade kojima su svakodnevno izložene, istaknuto je na jučerašnjoj radionici u Brčkom, održanoj u okviru projekta „Položaj i zaštita novinarki u bh. medijima” u organizaciji Udruženja BH novinari.\nProjekt koordinatorica BH novinara Milica Andrijašević je istakla da je neophodno umrežavanje novinarki, kako bi se na efikasniji način one same zaštitile od rodno zasnovanog nasilja i kršenja profesionalnih prava, ali i da bi se izborile za poboljšanje položaja unutar medijskih kuća.\nOna je dodala kako je u istraživanju BH novinara navedeno da su novinarke više angažirane na problematiziranju jendostavnijih i manje atraktivnih tema i medijskih sadržaja, posebno u informativnim programima, te da često pod pritiskom uredničkih kolegija prihvataju teme koje su jednostavnijeg karaktera.\n„Novinari i novinarke su veoma često meta napada, bez obzira na spolnu pripadnost upravo zbog profesije kojom se bave. Zaista je poražavajuća činjenica da je od 120 prijavljenih slučajeva kršenja prava novinara, sankcionisano samo oko 30%.“- rekla je Bećirović, dodavši kako novinarke često i nemaju vremena za napredovanje u svojoj profesiji zbog toga što bh. društvo nije na adekvatan način primjenilo rodnu ravnopravnost i nema jednake stimulativne mjere za profesionalno napredovanje muškaraca i žena.\nPored svih faktora koji utiču na objektivni rad medija i položaj novinarki i novinara u regiji Brčko Distrikta jeste manjak finansijke podrške i relativno male plate u novinarskoj profesiji. Dugogodišnja novinarka i dopisnica EuroBlica Cvijeta Kovačević je objasnila kako se novinarski posao u većini slučajeva smatra muškim poslom. „Novinarke se često omaložavaju jer im se daju lakši zadaci, pošto se smatraju nedovoljno kompetentnim za istraživanje, izvršenje „težih“ tema“, naglasila je Kovačević. Ona je dodala kako su lokalna vlast Brčko Distrikta otvorene prema novinarima i novinarkama, jedna je od rijetkih koja dozvoljava prisustvo medijima tokom sjednica i zakonodavne i izvršne vlasti, zbog čega vjeruje kako će biti zainteresirani i za vlastiti doprinos poboljšanju položaja novinarki u Brčko Distriktu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Najmanje 20 žrtava napada u Avganistanu\nSAMOUBILAČKI NAPAD 19. 09. 2019. 09:24 >> 09:24 0\nOdgovornost za napad na bolnicu u Kalatu, glavnom gradu južne provincije Zabul, preuzeli su talibani. U snažnoj eksploziji kamiona-bombe uništen je dio bolnice dok su brojna vozila hitne pomoći teško oštećena.\nStanovnici Kalata, od kojih su mnogi bili u posjeti bolesnim rođacima, unosili su povrijeđene u zgradu dok su vlasti najteže povrijeđene prebacile u bolnice u obližnjem Kandaharu.\nOdmah poslije eksplozije pojavile su se kontradiktorne informacije o broju žrtava. Portparol guvernera provincije je izjavio da je stradalo 12 ljudi i da vlasti pretražuju ruševine, dok je šef provincijske vlade Ata Džan Hakbajan naveo da je život izgubilo 20 osoba.\nTalibani, koji gotovo svakodnevno izvode napade otkako su ranije ovog mjeseca propali mirovni pregovori sa SAD, naveli su da je meta bila obližnja zgrada obavještajne službe.\nHakbajan je naveo da je zid te zgrade pretrpio oštećenja ali da se ne zna da li je među žrtvama neko od zaposlenih u službi bezbjednosti.\nRaste broj ubijenih civila u Avganistanu\nU bolnici ubijeno 12 majki i medicinskih sestara\nTramp želi da potpuno povuče vojsku iz Avganistana


St. Petersburg: Džumhur bolji i od Baghdatisa, na pragu top 50 ATP rang liste – Haber.ba\nSt. Petersburg: Džumhur bolji i od Baghdatisa, na pragu top 50 ATP rang liste\nDamir Džumhur, najbolji bosanskohercegovački teniser plasirao se u četvrtfinale ATP turnira u St. Petersburgu, javlja Anadolu Agency (AA).\nU drugom kolu danas je bio bolji od Kipranina Marcosa Baghdatisa, rezultatom 2:0, po setovima 6:4, 7:6. Zahvaljujući posljednjem trijumfu Džumhur će na novoj ATP rang listi napredovati najmanje sa 55. mjesta na 52., što će mu biti plasman karijere.\nU četvrtfinalu ATP-a u St. Petersburgu bh. teniser igrat će protiv pobjednika meča Liam Broady (Velika Britanija) – Adrian Mannarino (Francuska).\nUkoliko izbori polufinale Džumhur će se po prvi put u ATP rankingu plasirati među 50 najboljih igrača svijeta.\nTeme:ATP rang lista, Damir Džumhur, izdvojeno, Marcos Baghdatis, promo, St. Petersburg


Ovo su 13 “Iluminati” porodica koje kontrolišu svet - Dnevni.rs\nTo su neke od najbogatijih porodica na svetu, povezane bogatsvom i moći širom sveta, od Evrope do Kine. A prema rečima onih koji izučavaju Iluminate, oni to koriste kako bi zadržali kontrolu nad čovečanstvom i osigurali da se njihov veliki dizajn sprovede.\nOvih 13 porodica sve svoje resurse ulažu u globalni pritisak za jednu svetsku vladu. Kada se to postigne, oni će biti na vrhu piramide, kontrolišući svaki aspekt globalne policijske države.\nDa li je on ubijen možda zato što je istupio iz Iluminata? Nikada nećemo saznati.\nOva porodica ima široke veze sa američkom politikom i vladom, sa nekoliko istaknutih članova koji su uključeni u bratstvo “Lobanja i kosti”. Harvi Holister Bandi i njegova dva sina, Vilijam i MekDžordž, imali su ključne uloge u izuzetno važnim frontovima i projektima Iluminata. To uključuje Projekat Menhetn, CIA-u, pitanja nacionalne bezbednosti, privatno pravo, i Savet za međunarodne odnose (koji su osnovali Iluminati).\nOvo je jedna od najtajanstvenijih porodica Iluminata. Malo se zna o njihovoj genealogiji ili istoriji, ali se sumnja da imaju ogromnu moć unutar organizacije, sa širokim vezama sa satanistima Nove Engleske, što znači da su oni ključni za satanističke rituale i obožavanja Kabale.\nMogući članovi uključuju astronauta Majkla Kolinsa i glumicu Džoan Kolins.\nJedna od ključnih porodica američke industrije, porodica DuPont (ili Dupont, ili Du Pont) ima poreklo još iz Pariza sredinom 1700-ih godina. Oni imaju ogromnu industrijsku i komercijalnu imovinu, kao i nekretnine, na istoku, posebno u Delaveru.\nFriman je još jedna od misterioznijih Iluminati porodica. Postoje spekulacije da su oni u velikoj meri uključeni u “Sionski priorat”, francusku tajnu organizaciju sa misterioznom (i verovatno izmišljenom) istorijom. Takođe su brojni članovi porodice Friman uključeni u pokret samopomoći, izdanak Novog doba, koji je duboko u džepovima satanista.\nAmerička politička dinastija koja se proteže generacijama unazad. Ime Kenedi sa sobom nosi bogatstvo, moć i privilegiju. Nekoliko njih je imalo ključne položaje u vladi, uključujući i Džona F. Kenedija, presednika pod kontrolom Iluminata. Oni takođe imaju dugu istoriju Iluminata. Nekoliko dece Džozefa Kenedija, Džozef Junior, Džon i Robert, imali su tragičan kraj pod misterioznim okolnostima.\nNjihova moć je blago opadala u poslednjih nekoliko godina, ali se i dalje kaže da imaju ogroman uticaj u Kabali.\nLi je jedno od najčešćih prezimena u Kini, tako da je teško naći pouzdane informacije o ovoj konkretnoj porodici. Ali, kroz njih će Kina igrati glavnu ulogu u dolazećem Novom svetskom poretku Iluminata, koristeći svoje ogromno stanovnštvo kao vojsku, i unovčavanjem duga koji SAD imaju prema njima.\nGospodari grčkog brodarstva, porodica Onazis predstavlja ključnu evropsku vezu sa drevnim obredima Iluminata. Onazisovi brodovi su veoma važni u transportu tereta širom sveta, dajući Iluminatima moć nad tim šta ide gde i kada. Najviši članovi porodice Onazis, rođaci predstavnika ove porodice (i drugog muža Džeki Kenedi), Aristotela Onazisa, drže ključne pozicije u mnogim grupama Iluminata.\nOni takođe imaju veze sa drugim bogatim porodicama i kaže se da su to uticajni satanisti.\nJoš jedna od misterioznijih Iluminati porodica. Ova porodica drži ogroman deo duvana kroz kompaniju RJ Reynolds, čineći mnoge Amerikance zavisnim od moćnih droga, uz vladu koja im omogućava slobodan rad. Kao američka kraljevska porodica, porodica Rejnolds ima brojne članove masonerije na visokom položaju, mnoge filantropske veze, kako i veze sa okultnim i satanizmom.\nJedna od najmoćnijih porodica na svetu, Rokfelerovi imaju ekstremno bogatstvo i moć. Osim svoje imovine u nekretninama i industriji, kao i njihovih političkih veza, Rokfelerovi su velike količine novca davali verskim organizacijama, za koje oni koji izučavaju Iluminate tvrde da su zapravo poligoni za sataniste.\nOni su takođe biti instrumentalni u formiranju ključnih grupa Iluminata, kao što je Savet za spoljne odnose.\nHrišćanski ministar Čarls T. Rasel je odigrao ključnu ulogu u osnivanju pokreta “Bible Student“, iz kog su nastale brojne verske grupe, pre svega Jehovini svedoci. Oni koji izučavaju Iluminate veruju da su ove grupe zapravo frontovi satanizma, da se članovi koriste kao topovsko meso Iluminata.\nJedna od najmanje poznatih porodica Iluminata, ova porodica ima veze sa osnivanjem Njujorka, i jedna je od mnogih istaknutih holandskih porodica u ranoj Americi. Kaže se da oni imaju veze sa strukturom američke vlade, bogatstvom i moći zapadne Evrope, i projektima kontrole ume koji se sprovode u ekstremnoj tajnosti.\nMalo toga je potvrđeno, ali to postoji, i možete i sami da istražite.


Mladen Bosić prognozira : Neće biti ništa od referenduma koji ponovo najavljuje Dodik | Kliker.info\nMladen Bosić prognozira : Neće biti ništa od referenduma koji ponovo najavljuje Dodik\nLider SDS-a Mladen Bosić ne vjeruje da će u Republici Srpskoj biti referenduma o Sudu i Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, koji ponovo najavljuje predsjednik RS-a Milorad Dodik, ističući da je to isto Dodik najavljivao i prije dvije godine. Tada je, podsjeća Bosić, u Banju Luku došla bivša visoka predstavnica Evropske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton, a Dodik odustao od inicijative za izjašnjavanje građana, bez konsultacija s onima koji su tada podržali održavanje referenduma.\n-N e vjerujem da će i ovaj put biti bilo šta od toga – rekao je Bosić večeras za BN televiziju.\n– Koji je slijedeći korak? Na koji način misli vratiti nadležnosti na nivo RS i da li to znači korak ka raskidanju i poništavaju Dejtonskog sporazuma, koji bi neprijatelji RS mogli veoma dobro iskoristiti protiv njenih interesa – upitao je Bosić.\nSmatra da bi se „trebalo promijeniti stil vođenja avanturističke politike“, koja može ugroziti i RS i srpski narod, jer je Dejtonski sporazum garant njihovog opstanka. Predsjednik SDS-a je također ocijenio da situacija i u RS i u BiH ne ide u dobrom pravcu.\n– Imamo sve dublju i političku krizu na svim nivoima i konstantno ekonomsko propadanje koje se nastavlja i dalje. Politička kriza je dodatno produkovana pričama o rezoluciji o Srebrenici, te situacijom koja se dogodila s Naserom Orićem i mislim da smo svi zajedno vraćeni najmanje dva do tri koraka unazad. Umjesto da smo okrenuti na rješevanje životnih pitanja građana, koji sve teže žive, mi se bavimo pitanjima koja vode u nove konflikte i nesporazume i čitavu situaciju vraćaju unazad – rekao je, između ostalog, Bosić.


Guverner Banke Engleske, Endrju Bejli, izjavio je da će izgleda privredni pad u prvoj polovini 2020. godini biti znatno manji nego što je centralna banka strahovala prošlog meseca, ali da nema garancije za snažan oporavak, te da će stopa nezaposlenosti porasti.\nPodaci ONS-a, takođe, pokazuju veliki rast britanskog javnog duga, što je rezultat ogromnog povećanja potrošnje, uglavnom na program očuvanja radnih mesta po kojem država isplaćuje 80 odsto zarade privremeno otpuštenim radnicima.\nNeto zaduživanje javnog sektora dostiglo je u maju 55,2 milijarde funti (68,7 milijardi dolara). To je devet puta više od deficita u istom mesecu prošle godine, prenosi B92.\nJavni dug je prešao nivo od 100 posto ukupne ekonomske proizvodnje prvi put od 1963. godine, kada je Britanija još uvek otplaćivala troškove Drugog svetskog rata, a što je odraz rekordnog pada privrede u aprilu. U aprilu i maju, zaduživanje britanske vlade je iznosilo 103,7 milijardi funti, i bilo je za 87 milijardi funti više nego u istom periodu 2019. godine.


Prevod sa nemačkog na srpski – sve što ste želeli da znate – ASinfo Portal\nMožda poznajete neki od svetskih jezika, moguće je i da je nemački jezik jedan od njih, ali ako imate potrebu za usmenom ili pismenom zvaničnom komunikacijom najverovatnije je da će vam trebati stručan prevod sa nemačkog na srpski jezik.\nZa takav prevod moraćete da potražite pomoć kvalifikovanog prevodioca za nemački ili sudskog tumača za nemački jezik. Kada je potrebna jedna, a kada druga opcija? Kakve se vrste prevoda postoje? Da li je zaista važno ne biti „izgubljen u prevodu“?\nPrevodilačke agencije – prevod sa nemačkog na srpski\nAgencija za prevođenje ima stručne prevodioce za veliki broj stranih jezika, a sigurno i za najtraženiju uslugu – prevod sa nemačkog na srpski jezik.\nTaj prevod može da bude pismeni:\nKlasičan prevod teksta\nOvera sudskog tumača za nemački\nLektura i korektura – prevod prolazi detaljniju kontrolu od nekoliko prevodilaca da bi se greške svele na minimum\nStručni prevod sa nemačkog na srpski – prevodilac je usko specijalizovan za oblast za koju treba prevođenje: oblast prava, tehnike, medicine, nauke, marketinga…\nUsmeni prevod podrazumeva:\nSimultano prevođenje – prevodilac odmah, tokom izlaganja, usmeno daje prevod sa nemačkog na srpski\nKonsekutivno prevođenje – vrsta usmenog prevoda sa nemačkog na srpski, ali koju prevodilac reprodukuje nakon izlaganja i čita sa svojih beleški.\nDakle, čak i da vam treba samo prevod sa nemačkog na srpski imate više različitih opcija jer su agencije prepoznale važnost da kvalifikovani prevodioci budu podeljeni u segmente i da tako prave kvalitetnije prevode.\nZa zvanična dokumenta – sudski tumač za nemački\nVrlo često, kod zvaničnih komunikacija sa ambasadom, kompanijama i institucijama, one traže da prevod bude overen od strane sudskog tumača za konkretan jezik za koji se prevod radi.\nSudski tumač je prevodilac koji ima licencu Ministarstva prosvete pa svojim pečatom i potpisom garantuje da je prevod veran originalu. Na ovaj način ne dolazi do zabune u slučaju nestručnih prevodilaca jer su sudski tumači posebno dokvalifikovani da garantuju da je prevod 100% tačan. Najčešće se ovako overavaju prevodi:\nLičnih dokumenata – lična karta, pasoš, zdravstvena knjižica, vozačka dozvola\nPatenti, licence, osnivački akti…\nOvaj prevod je skuplji, ali je garant tačnosti, pa pojedinci često traže posebnu overu i kada to nije neophodno što ima donosi sigurniju komunikaciju sa inostranstvom.\nKome treba prevod sa nemačkog na srpski?\nPrevodilačke agencije imaju dosta posla i u oblasti prevođenja dokumenata za fizička lica, ali i korporacije.\nPrimetan je ogroman odliv radno sposobnog stanovništva na privremen rad u Nemačku, što je dovelo do toga da bude izuzetno tražen prevod sa nemačkog na srpski i obratno. Reč je i o prevođenju od strane sudskih tumača, ali klasični pismeni prevodi standardnih prevodilaca.\nI naše firme imaju veliki obim razmene sa Evropskom Unijom, a naročito sa firmama koje posluju na Nemačkom govornom području. Da bi sve proteklo bez problema i kompanije traže prevodilačke usluge u oblasti prevoda sa nemačkog na srpski.\nAko se obratite prevodilačkoj agenciji bićete sigurni da ste dobili tačan prevod koji će obezbediti nesmetanu komunikaciju. Jedna od profesionalnih agencija koja se uspešno bavi prevođenjem već duži niz godina jeste prevodilačka agencija ABC prevodi iz Beograda. Danas je više nego ikada važno da ne postoji jezička barijera pa je neophodno da ovaj važan segment prođe bez ikakvog zbunjivanja.


Izložba Vreme i nasleđe - satovi na fasadama beogradske arhitekture\nIzložbom Vreme i nasleđe - satovi na fasadama beogradske arhitekture Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda danas otvara ovogodišnju manifestaciju Dani evropske baštine\nPored ove manifestacije Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda obeležava jubilarnih 60 godina od svog osnivanja. Zašto je sat inkorporiran u arhitektonsko rešenje objekata koji su u raznim istorijskim etapama obeležili razvoj prestonice, u čemu leži njegova simbolika i na koji način on doprinosi spomeničkim vrednostima jesu pitanja na koja odgovara izložbena postavka i prateći katalog. Autorke izložbe su istoričarka umetnosti Ljubica Radovanović i dokumentaristkinja Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda Slađana Milojević.\nKako se navodi u saopštenju Zavoda za zaštitu spomenika kulture, svečano otvaranje je planirano za danas u 14 časova, na platou ispred zgrade Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda, a izložbenu postavku posetioci će moći da vide u svečanoj sali Zavoda.\nImajući u vidu da su na snazi mere zaštite u cilju sprečavanja širenja epidemije virusa COVID-19, mole se svi posetioci da se prilikom ulaska u prostorije Zavoda pridržavaju propisanih preventivnih mera zaštite, držanja odstojanja i upotrebe maske i dezinfekcionog sredstva, jer su zdravlje i bezbednost na prvom mestu, saopštavaju iz Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda.\nVREME I NASLEĐE


Otvoren sajam tehnike i tehničkih dostignuća u Beogradu, Komora predstavlja domaće privrednike | Privredna Komora Republike Srpske – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nOtvoren sajam tehnike i tehničkih dostignuća u Beogradu, Komora predstavlja domaće privrednike\nBy Vladimir Blagojevic 21. маја 2019. Novosti iz Komore, slide No Comments\nNa Međunarodnom sajmu tehnike i tehničkih dostignuća, koji je danas otvoren u Beogradu, učestvuju i privrednici iz oblasti metalske i elektroindustrije iz Republike Srpske.\nNa 63. vodećoj regionalno razvojno tehnološkoj manifestaciji prisutno je više od 600 direktnih i indirektnih izlagača iz više od 30 zemalja sa četiri kontinenta.\nPredsjednik Privredne komore Republike Srpske Borko Đurić naglasio je da je i ovogodišnji sajam prilika za predstavljanje privrednih potencijala iz Srpske, kao i za sklapanje novih poslova.\n„Sajmovi su prilika da se potencijalnim kupcima pokažu novi proizvodi i nove tehnologije, da se uporede sa drugima i da se ugovore određeni poslovi“, rekao je Đurić novinarima i dodao da se u okviru sajma održava nekoliko pratećih manifestacija, što privrednicima iz Srpske pruža mogućnost da čuju nešto novo i da svoje proizvode uporede sa drugima.\nĐurić je napomenuo da će se Privredna komora Republike Srpske truditi da za naredni sajam obezbijedi veći broj učesnika i veću pokrivenost troškova.\nSajam je otvorio ministar za inovacije i tehnološki razvoj Srbije Nenad Popović, koji je prethodno sa Đurićem i direktorom Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađenom Cicovićem obišao izložene proizvode preduzeća iz Srpske.\nNa otvaranju sajma Popović je naglasio da razvoj malih i srednjih preduzeća sa inovativnom i digitalnom komponentom predstavlja posebnu šansu za Srbiju.\n„Mala i srednja preduzeća jesu kičma moderne ekonomije“, rekao je on, naglasivši značaj saradnje Vlade Srbije sa evropskim partnerima na razvoju malih i srednjih preduzeća.\nPopović je ukazao i na neophodnost razvoja robotike za proizvodnju u malim i srednjim preduzećima na čemu će, kako je rekao, Vlada Srbije, takođe, aktivno raditi sa evropskim partnerima.\nNa sajmu, na štandu od 85 metara kvadratnih, predstavljene su četiri kompanije iz Republike Srpske – Fabrika alatnih mašina „Novi Jelšingrad“, „Alf-om“ i „Tri best“ iz Banjaluke, te „Elker“ iz LJubije, dok je više od 20 firmi predstavljeno putem kataloga.\nNastup privrednika iz Srpske organizovala je Privredna komora Republike Srpske u saradnji sa Spoljnotrgovinskom komorom BiH i Predstavništvom Srpske u Srbiji.\nOvogodišnji 63. Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća, na Beogradskom sajmu, trajaće do petka, 24. maja.


Beogradski glas (Beta) – Podaci Evropskog statističkog zavoda pokazuju da Srbiju mesečno napusti više od 4.000 ljudi, a godišnje 51.000, uglavnom mladih što je otprilike jedna cela opština u Srbiji, navodi se u zajedničkom saopštenju četiri nevladine organizacije povodom Dana ljudskih prava 10. decembra.\n“Kada je u pitanju mentalno zdravlje mladih, čak 45 odsto njih je izjavilo da je konstantno zabrinuto zbog nečega, a 28 odsto da im se dešava da često zaplaču. Čak više od polovine mladih navodi da je u protekle dve godine doživelo bar jedan stresni dogadjaj, a više od jednog stresnog događaja iskusilo je 23 odsto djaka. Osećanje potpune bezvrednosti navodi čak 12 odsto učenika, dok 7 odsto učenika navodi da im se dešava da razmišljaju o prekidanju života”, navodi se u saopštenju.\nPrema poslednjim dostupnim podacima o radnoj snazi, nezaposlenost mladih je dvostruko veća od opšte nezaposlenosti, a posebno zabrinjava činjenica da su mladi uzrasta od 18 do 30 godina u najvećem riziku da budu pogodjeni i siromaštvom.\nPoložaj marginalizovanih grupa mladih, poput mladih Roma i Romkinja posebno je težak, jer u odredjenim propisima, kao u Zakonu o javnom zdravlju, nisu prepoznati na izričit način kao osetljiva grupa.\nZdravstvena zaštita, posebno u ruralnim područjima, nije jednako dostupna svim gradjanima, samim tim ni mladima iz ruralnih sredina a mnogi mladi sa invaliditetom suočavaju se sa dodatnim preprekama u nastavku obrazovanja ili zapošljavanju na otvorenom tržištu rada navodi se u zajedničkom saopštenju.\nOznakeiseljavanje Međunarodni dan ljudskih prava mladi Naslovna-centar Naslovna-traka\n“Poručujemo vlastima da nas ne provociraju, jer ako se rešimo na štrajk neće nikome biti dobro”\nRadnicima Pošte širom Srbije uručene suspenzije, poštar u Kraljevu pokušao samoubistvo


Italijanski “gelato„ nije više prvi u Evropi - TU Magazin\nItalijanski “gelato„ nije više prvi u Evropi\nBy redakcija on\t Aug 16, 2018 UGOSTITELJSTVO, ZANIMLJIVOSTI\nPo zvaničnim podacima saveznog statističkog zavoda u Vizbadenu, Nemačka je prošle godine proizvela oko 520 miliona litara sladoleda, što je čini najvećim proizvođačem sladoleda u Evropi.\nItalija je zemlja koja tradicionalno proizvodi najbolji sladoled, i do prošle godine, oni su bili lideru u izvozu, a i u konzumaciji, leto u Italiji znači bar jedan sladoled dnevno. Međutim, ove globalne klimatske promene i sve više temperature učinile su svoje, pa je sada na prvom mestu Nemačka, sa 517 miliona litara, dok je Italija na drugom mestu, sa 511 miliona litara. Na ostalim mestima su Francuska sa 466 i Španija 320 miliona litara ove najslađe hladne poslastice.\nKada je Evropa u pitanju, prošle godine je zabeležen podatak o ukupno proizvedoj količini od 3,1 milijarde litara sladoleda.\nNa prvom mestu treba razgraničiti “gelato” od običnog “sladoleda” kakvim ga mi zovemo. Pravi autentični italijanski sladoled se pravi sa mnogo manje masnoće u sastojcima, a uz to ga i mešaju mnogo manjom brzinom kako bi dobili manje “vazdušastu” smesu.\nUpravo ovo doprinosi gustoj teksturi i intenzivnijim ukusima od onih na koje smo navikli kod običnog sladoleda. Gelato se služi i na nešto višoj temperaturi od sladoleda, omogućavajući tako da se razni okusi intenziviraju.


Vesti online / Svet / / Nezaboravni vikend u Veneciji\nMaske su obavezne: Neizostavna uspomena iz Venecije\n- Bila je ovo dobra prilika da razgledamo italijansku lepoticu, prestonicu nekadašnje Mletačke republike - navodi Dragutin Petković, predsedniik kluba.\nNa put su većinom krenule dame, a Petković se odlično pripremio da svima pruži osnovne informacije.\nDvodnevni boravak u Veneciji je ostao u divnoj uspomeni naročito damama koje su iskoristile priliku za kupovinu u čuvenom šoping centru Palmanova,\n- Za male pare smo kupile skupe krpice - reče jedna od njih.\nInače, sportski i kulturni klub "Hajduk Veljko" iz Beča ove godine puni ravno 40 godina. Prema rečima predsednika, kao i svih ovih godina, veliki jubilej će obeležiti prigodnim sportskim susretima.\nDa podsetimo: "Hajduk Veljko" je nekada u fudbalskoj ligi Beča žario i palio. Mnogo dobrih fudbalera iz Negotinske Krajine, ali i iz nekadašnje Jugoslavije nosilo je dres ovog kluba koji je danas poznat po dobroj organizaciji turnira u fudbalu, šahu i dartu.\nPetković sa ponosom kaže da u prethodnih 40 godina nikada nisu propustili nekadašnje Radničko-sportske igre, danas Vidovdanske sportske susrete srpske dijaspore u Austriji.\nIgranke petkom i subotom\nSK "Hajduk Veljko" je poznat još po nečemu, a to su sjajne igranke koje godinama organizuje u Beču. Igranke koje traju do zore, petkom i subotom, uz odlične muzičare i pevače, te skoro da nema pevača iz istočne Srbije koji nije pevao na igrankama koje organizuje ovaj klub.


"Blic" Crna Gora: Ako Kalić progovori, režimu se crno piše\nU sjutrašnjem izdanju "Blica" za Crnu Goru čitajte o hapšenju Safeta Kalića i njegovoj vezi sa režimom, o diskriminaciji ge j populacije u Crnoj Gori, o nadmetanju za lidera stranke SNP,...\nDa li je sukob s vlastima razlog hapšenja narko-bosa: Ako Kalić progovori, režimu se crno piše\nSafet Kalić je imao prijateljske veze sa ljudima iz crnogorskih službi i vrha vlasti. On mnogo zna o kriminalnim aktivnostima režima. Ako pristane da bude izručen, on sigurno neće progovoriti, ako odbije izručenje, onda se može govoriti o razmimoilaženju Kalića i crnogorske vlasti, smatra Nebojša Medojević, poslanik i član Odbora za bezbjednost.\nIstraživanje Foruma Progres: U Crnoj Gori 10.000 gejeva\nMeđu stanovništvom uzrasta od 15 do 64 godine svaki 30. je homoseksualac. Čak 43 odsto visokoobrazovanih homoseksualaca tvrdi da je bilo diskriminisano na tržištu rada po osnovu seksualne orjentacije.\nAleksa Bečić o pripremama za kongres partije: Imam podršku za predsjednika SNP\nNećemo sa DPS. Vrijeme je za promjene i da SNP pobjedi na izborima, kaže Bečić, koji se za mjesto predsjednika nadmeće sa sadašnjim liderom stranke Srđanom Milićem.\nU Baru počeo televizijski festival\nNajveći i najvažniji televizijski festival jugoistočne Evrope traje do 25. oktobra. Gledaoci mogu da prate festival na kanalu 7 Extra TV.\nMoskva blokira uvoz mesa iz Crne Gore: Rusima prodavali holandsko meso kao crnogorsko\nMeso porijeklom iz EU preko Crne Gore išlo u Belorusiju, koja ima zajednički carinski i ekonomski prostor sa Rusijom. Odluka o zabrani uvoza mesa iz Crne Gore čeka odgovor naše veterinarske inspekcije.\nOpširnije u sjutrašnjem izdanju "Blica" za Crnu Goru\nPodrška iz Novog Sada vernicima i SPC u Crnoj Gori (VIDEO)


Ministarstvo poljoprivrede nagrađeno za kontrolu supstanci koje oštećuju ozonski omotač\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine prvi put je kao institucija nagrađeno medaljama i sertifikatima za uspešno sprečavanje ilegalne trgovine supstancama koje oštećuju ozonski omotač, navedeno je u utorak, 7. juna 2016. godine, u saopštenju ministarstva.\nKako je precizirano, Odeljenje za zaštitu prirodnih resursa iz Sektora za zaštitu životne sredine nagrađeno je za doslednu primenu iPIC mehanizma kao jednog od načina za prevenciju ilegalnog prometa ovim supstancama, na Regionalnom sastanku carinskih organa zemalja Ozonske mreže za Evropu i centralnu Aziju u Ašhabadu koji je održan u maju 2016. godine.\nDodela nagrada ozonske mreže organizuje se svake dve godine, a predstavnici Ministarstva su ranije nagrađivani 2010, 2012, 2014. i 2016. godine. Samim tim Srbija predstavlja lidera u regionu u pogledu preduzimanja preventivnih aktivnosti.\nPored predstavnika Repub like Srbije ove godine nagrade su dobili i predstavnici nadležnih ministarstava, carinskih službi i policije iz Bosne i Hercegovine, Kine, Hrvatske, Evropske unije, Gruzije, Kirgistana, Rumunije, Rusije, Španije, Turske, Tadžikistana, Ukrajine i Uzbekistana.


SZO: „Šokantna neravnoteža“ u distribuciji vakcina\nTanjug 9. aprila 2021. 14:53\nŽENEVA – Postoji „šokantna neravnoteža“ u distribuciji vakcina protiv kovida-19 širom sveta, a većina zemalja nema ni blizu dovoljno vakcina da pokrije rizične grupe, izjavio je danas generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije (SZO) Tedros Adanom Gebrejesus.\n„U proseku, u zemljama sa visokim prihodima, skoro svaki četvrti čovek je primio vakcinu protiv kovida-19. U zemljama sa niskim prihodima, to je jedan na više od 500“, rekao je direktor SZO na konferenciji za novinare, a prenosi agencija Rojters.\nPrema njegovim rečima, širom sveta je do sada dato više od 700 miliona doza vakcina, ali je 87 odsto od tog broja otišlo zemljama sa visokim ili srednjim prihodima, dok su zemlje sa niskim primanjima primile samo 0,2 odsto doza.\nUdruženje za vakcine GAVI i SZO saopštili su danas da je, šest nedelje nakon početka distribucije vakcina preko KOVAKS mehanizma isporučeno 38,4 miliona doza za 102 zemlje na šest kontinenata.