G.IMI restoran- inovativnost i poslovanje - Poslovni magazin\nInovacija u poslovnom svetu znači prepoznavanje informacije i primena iste na opšte zadovoljstvo klijenata i kompanije. Užurbanost u 21. veku donela je sa sobom i malu dozu ekscentričnosti i otuđenja između ljudi. Uspeh su beležili oni koji su potencirali uvek komunikaciju između sebe i svojih klijenata. Prepoznatljivost jedne firme, kompanije ili restorana u mnogome zavisi od prvog vizualnog utiska.\nG.IMI restoran – kao parametar uspešnog restorana koji na vešt način koketira sa stilom i ukusom. Dizajniran tako da podseća na smerni ambijent minimalističkog principa uređenja a definisan kao ozbiljna kuhinja sa bezbroj začina i ukusa. Ponuda samog restorana je uvek bila više nego raznovrsna i uvodila nas je u priče mnogih nacionalnih kuhinja. Kažu da je najlakše upoznati neku kulturu naroda ako isprobamo njihovu tradicionalnu hranu. U ovom restoranu ne sumnjivo možemo izučiti i naučiti dosta o samoj umešnosti pripreme jela sa raznih podneblja.\nMnogi koji nakon nedeljne užurbanosti i posla jedva dočekaju vikend i druženje sa prijateljima biraju mirno mesto koje nudi ambijentalnu, tihu muziku koja budi u nama i tu emotivnu stranu. Uz ritmičnu intonaciju šarenolika ponuda vinske karte i samih pića ambiciozno prati svakog od nas u želji za vikend odmorom i uživanjem.\nTrenutna euforija novogodišnje večeri prati sve nas i svi mi užurbano jurimo i tragamo za idealnim poklonima… Momenat se bliži i novogodišnja noć mora biti obeležena na svojstven i inovativan način. G.IMI se potrudio da i za tu noć nama izađe u susret. Kažu da ako imaš prijatelja koji je uvek uz tebe ne trebaš brinutii već čuvati izgrađeno prijateljstvo. Nekada je dovoljno da nam neko samo da nagoveštaj i u nama se ideja budi. Jedno je sigurno da smo više nego spremni da dočekamo sledeću godinu zajedno.


"Dan partnerstva" u Zaječaru | Za media\nU utorak 22. septembra, sa poičetkom u 17 časova, u muzičkoj školi Stevan Mokranjac u Zaječaru, će biti održan "Dan partnerstva".\nU Danu partnerstva će učestvovati Udruženje građana za pomoć osobama sa Daunovim sindromom RIME, muzička škola Stevan Mokranjac, osnovna škola Desanka Maksimović, Narodni muzej Zaječar, i Dom za LOMR Jabuka iz Jabuke.\nBiće priređen nastup inkluzivnog hora sa deset pesama i recitovanje poezije u angažmanu odraslih osoba sa intelektualnim smetnjama i onih iz "zdrave populacije".\nRazlog susreta je početak priprema novih usluga u zajednici, gde bi Dom iz Jabuke bio partner i to na obuci za takozvano stanovanje uz podršku, ali i zagovaranje javnih manifestacija na Felix Romulijani, koje bi uključivale ove kategorije.\nNa kasnoantičkom lokalitetu Felix Romulijana oko 11 sati hor će održati probu, a sa Borom Dimitrijevićem će se razgovarati o zagovaranje pomenutih manifestacija.


Da li ste znali? Crnogorci platili NAJVEĆU cenu zbog ljubavi prema Rusiji\nM. P. 3. jula 2018. 22:30\nOd minimum 16 hiljada zatvorenika na Golom otoku, čak oko 3.390 je bilo iz Crne Gore. To se najpre može objasniti tradicionalnim usmerenjem Crnogoraca prema Rusiji.\nNavršilo se 70 godina od usvajanja rezolucije Informbiroa u Bukureštu, kojom je ozvaničen raskol između Titove Jugoslavije i Staljinovog Sovjetskog Saveza. Titovo istorijsko „ne“ Staljinu, koje je 1948. otvorilo prvu pukotinu u takozvanom istočnom komunističkom bloku sa kasnijim ogromnim geopolitičkim reperkusijama, u bivšoj SFRJ se ipak najviše pamti po Golom otoku — jedinom logoru za političke zatvorenike u drugoj polovini 20. veka.\nPriča o Golom otoku je i dalje naročito bolna u Crnoj Gori, u kojoj ni nakon sedam decenija zainteresovana javnost nema pristup informacijama i dosijeima koji svedoče o jednoj od najvećih društveno-političkih kontraverzi bivše Jugoslavije. Ipak, ono što se danas sa sigurnošću zna, jeste da su Crnogorci procentualno u odnosu na broj stanovnika bili najčešći posetioci na Golom otoku.\nTo je nedvosmisleno potvrdila i po prvi put nedavno izrađena mapa uhapšenih informbirovaca po opštinama bivše Jugoslavije, čiji su autori istoričar dr Srđan Cvetković i dr Miloš Popović, koja je uverljivo pokazala da je najviše ljudi koji su završili na Golom otoku iz Crne Gore, pri čemu je predvodnik opština — Berane, iz koje je mapirano 636 osoba.\nAko se tome doda da je na Golom otoku od minimum 16 hiljada zatvorenika (iako razni izvori tvrde da je prava cifra zapravo mnogo veća) čak oko 3.390 bilo iz Crne Gore, onda postaje jasno kakve su razmere terora bile u posleratnoj Crnoj Gori.\nNa pitanje kako se može objasniti fenomen da su Crnogorci doslovce najviše stradali nakon razlaza Tita i Staljina, istoričar dr Budimir Aleksić kaže da se to najpre može objasniti tradicionalnim usmerenjem Crnogoraca prema Rusiji, što, po njemu, snažno potvrđuje i činjenica da „opredijeljenost za Staljina i Rusiju nije bila samo ideološka, jer je ideologija u to vrijeme bila istovjetna i u Sovjetskom Savezu i u komunističkoj Jugoslaviji“.\nAleksić dodaje da su crnogorski ibovci u Rusiji zasigurno videli „neku snagu i istinu koja je u Rusiji za njih bila vjekovima utemeljena, pa i tada“.\nNaš sagovornik se na kraju osvrnuo i na nameru pojedinih istoričara bliskih vlastima u Crnoj Gori, koji razlaz Tita i Staljina danas sve više pokušavaju da interpretiraju kao događaj koji je otvorio prostor za „demokratizaciju jugoslovenskog društva“, pa time i da fenomen, kao što je golootočka trauma, na neki način opravdaju i relativizuju.\nMožda u odnosu na broj stanovnika, ali… Crnogorac poreklom iz Crne Gore a živeo u Srbiji to nije isto. A zašto ne bi objavili podatke i za ostale bivše republike SFRJ. U bivšoj državi ( a ni u kraljevini) nikada nije u ničemu utvrđen tačan broj stradalih… pa ne bi bilo u redu da neko na osnovu pretpostavki pravi statistiku.\nJak vetar prekinuo saobraćaj na pruzi Nikšić – Podgorica\nZG: Neformalno druženje Grabar-Kitarovićeve i Pahora\nGeneralna sekretarka RCC: Nastavljamo rad sa regionom do samita u Poznanju\nMostar: Zbog bure otežan prelazak Starog mosta na Neretvi\nBiH: Jedna osoba povređena zbog jakog olujnog vetra\nNova afera: Profesorka čak 10 godina predavala istoriju s lažnom…\nGeneralna sekretarka RCC: Nastavljamo rad sa regionom do…


Finalizovan dogovor o izgradnji aerodroma Trebinje | Trebinje Live\nNakon današnjeg radnog sastanka posvećenog finalizovanju dogovora o izgradnji aerodroma i prateće infrstrukture, Dodik je istakao da je ohrabren nastojanjima Vlade Srbije i Javnog preduzeća "Aerodromi Srbije" da se procedura izgradnje ubrzava.\n"Razgovarali smo o raspodjeli obaveza i dužnosti, upoznali se sa procedurama koje je neophodno provesti. Rok do kada projekat treba da bude završen je 2023. godina i zato se bavimo operativnim pitanjima da ne bi bilo zastoja", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nDirektor "Aerodroma Srbije" Mihajlo Zdravković istakao je da ovo javno preduzeće zajedno sa nadležnim Ministarstvom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture nastavlja rad na gradnji aerodroma u Trebinju.\n"Riječ je o kompleksnom projektu, koji zahtijeva uključivanje svih nadležnih institucija, zbog čega smo zahvalni srpskom članu Predsjedništva koji je organizovao sastanak na kojem smo razjasnili sve detalje o daljem toku izgradnje", rekao je Zdravković.\n"Nadamo se da će projekat ići onom dinamikom koju smo dogovorili i da ćemo već na proljeće, sa početkom građevinske sezone, ući u radove", naglasio je Zdravković.\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić napomenuo je poslije sastanka da je aerdorom u Trebinju kapitalan projekat za Republiku Srpsku, te da će na narednoj sjednici Vlade biti odluka o prenosu prava na upravljanje i izgradnju aerodroma na preduzeće "Aerodrom Trebinje".\n"Projekat je izuzetno kompleksan, a danas je praktično postignut dogovor o svim pitanjima, podijeljnjeni su zadaci, i na nama je da radimo", izjavio je Mitrović.\n"Grad Trebinje će maksimalno dati podršku ovom projektu, jer smatramo da je i te kako značajan, da je istorijski ne samo za Trebinje nego za cijelu Srpsku. Mi smo spremni da donesemo sve neophodne akte, izađemo u susret kad je riječ o taksama, jer je to projekt od strateškog značaja", rekao je Ćurić.\n"Nadam se da će to biti projekat na ponos svih nas i podstrek da ljudi ostaju u Trebinju i Hercegovini", naveo je Ćurić.\nTagovi: Srbija Privreda Milorad Dodik Aerodrom Trebinje Mirko Curic


15 godina od početka NATO bombardovanja - Knjaževačke novine\n15 godina od početka NATO bombardovanja\nDobro došli » 15 godina od početka NATO bombardovanja\nDanas se navršava 15 godina od početka vazdušnih napada NATO na Saveznu Republiku Jugoslaviju (SRJ).\nNapadi na Jugoslaviju počeli su 24. marta 1999. nešto pre 20 časova na osnovu naređenja tadašnjeg generalnog sekretara NATO Havijera Solane, a jugoslovenska vlada iste noći proglasila je ratno stanje.\nAkcija NATO, koju su Vlada SRJ, ali i brojni pravni stručnjaci nazvali agresijom, usledila je posle neuspešnih pregovora o rešenju krize na Kosovu u Rambujeu i Parizu, februara i marta 1999. godine. O materijalnoj šteti koja je naneta Jugoslaviji tokom bombardovanja izneti su različiti podaci. Tadašnje vlasti u Beogradu procenile su štetu na oko stotinu milijardi dolara i zatražile nadoknadu od članica NATO.\nGrupa ekonomista G17 štetu je procenila na 29,6 milijardi dolara. Bombardovanje Jugoslavije okončano je 10. juna, usvajanjem Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN. Dan ranije, predstavnici VJ i NATO potpisali su u Kumanovu Vojno-tehnički sporazum, kojim je precizirano povlačenje snaga VJ sa Kosova i ulazak u pokrajinu međunarodnih vojnih trupa.\nPrema podacima UNHCR-a, Kosovo je od dolaska mirovnih snaga napustilo oko 230.000 Srba i Roma, a u pokrajinu se vratilo oko 800.000 izbeglih Albanaca.\nU mnogobrojnim incidentima u istom periodu ubijeno je oko 500 ljudi, ranjeno više desetina i oteto 200, prema albanskim izvorima. Prema srpskim izvorima, od početka bombardovanja kidnapovano je oko 1.500 nealbanaca.\nU organizaciji UNHCR-a u periodu 2009. do 1013. na Kosovo se vratilo 2.540 osoba, podaci su te međunarodne institucije.\nPrema evidenciji UNHCR oko 200.000 iseljenih sa Kosova i dalje se nalazi van njegovih granica.\nVlasti u Prištini, pak, ističu da se na Kosovo do sada vratilo više od 18.000 ljudi, pripadnika svih zajednica.\nPrevPrethodnaKošarkaši “demolirali“ KK “Prokuplje“\nGODIŠNJICA KOJU NE TREBA DA ZABORAVIMO! 22 GODINE OD NATO BOMBARDOVANJA\nSada već daleke 1999-te godine, na današnji dan, u 19,45h oglasile su se prve sirene\nGodišnjica početka Nato agresije biće danas obeležena u Knjaževcu\nNa današnji dan pre 22 godine počelo je NATO bombardovanje Savezne Republike Jugoslavije (SRJ) u\nObeležavanje dvadesetogodišnjice od početka NATO bombardovanja Republike Srbije, obeleženo je danas na Trgu kralja Milana


Digitalno bankarstvo: Potrošači očekuju veću transparentnost transakcija\nFeb 3, 2021 digitalno bankarstvo, MasterCard\nMastercard predstavlja novo rešenje za digitalno bankarstvo kako bi se korisnicima kartica pružilo još više informacija o njihovoj kupovini. Novo rešenje razvila je kompanija Ethoca, koja u vlasništvu kompanije Mastercard, a novi proizvod će unaprediti digitalno korisničko iskustvo pružajući im dodatne detalje o transakcijama, kao što su poslovno ime trgovca, njegov logotip i tačna lokacija na kojoj je kupovina obavljena. Trgovci se pozivaju da unesu svoje logotipe u sistem već danas, kako bi povećali vidljivost svog brenda i smanjili zabune u vezi sa transakcijama koje dovode do nepotrebnog povraćaja sredstava. Istovremeno, kompanija Mastercard sarađuje sa izdavaocima kartica na uspostavljanju novog industrijskog standarda, tako da će obogaćeni podaci o transakcijama biti dostupni kroz kanale digitalnog bankarstva do 2022. godine.\nU sklopu istraživanja koje je kompanija Mastercard sprovela, većina potrošača prijavljuje probleme u identifikaciji pojedinih transakcija kroz kanale digitalnog bankarstva, što je izjavilo i 48% ispitanika iz Srbije, a interesantno je da je većina u starosnoj grupi između 30 i 39 godina (21%). Anksioznost zbog potencijalne prevare navodi potrošače da podnesu zahteve za povraćaj sredstava, a to bi se moglo izbeći pravilnom identifikacijom transakcija.\nU situacijama kada ne mogu da se sete pojedine transakcije, korisnici pokušavaju da reše sumnjive transakcije tako što odmah nazovu svoju banku (35%) ili, ređe, trgovca (6%). Dok 59% potrošača priznaje da se nakon određenog vremena seti sumnjivih transakcija, Bugari, Grci, Rumuni i Ukrajinci pre svega pozivaju svoju banku umesto da sami pokušavaju da identifikuju transakcije, a to radi i 28% ispitanika iz Srbije.\nDan zaštite podataka o ličnosti – 28. januar 2021.


"Na četvrtu godišnjicu objave rata Kraljevini Srbiji od strane Austrougarskog carstva 28. jula 1918. godine, predsjednik Vilson je donio proglas obilježavanja ovog dana kao "Srpskog dana" u znak podrške tada teško stradaloj srpskoj naciji, koja se još uvijek borila za pravo života u sopstvenoj otadžbini", podsjetio je Vučić.\nOn je napomenuo da je saopštenjem izdatim 8. januara 1918. godine, poznatim pod imenom "14 tačaka", Vilson kao postulat mira postavio nesmetani globalni protok robe, transparentnost međudržavnih sporazuma, demokratiju, i založio se za pravo naroda na samoopredjeljenje.\n"Posebno bih izdvojio jedanaestu tačku saopštenja, koja je govorila o potrebi osiguranja suvereniteta država na Balkanu, kao i o davanju slobodnog i bezbijednog pristupa moru, tada još uvijek Kraljevini Srbiji", navodi Vučić u inicijativi, u koju je Tanjug imao uvid.\n"Zahvaljujući podršci predsjednika Vudra Vilsona, Srbija je više teritorijalnih sporova rješila u svoju korist i utvrdila granice sa susjedima", istakao je Vučić u inicijativi.\n"Bulevar koji već nosi ime predsjednika Vudra Vilsona i koji simbolizuje kontinuirani progres naše prestonice vezujući Kalemegdan, Savamalu, Savski amfiteatar i Beogradski sajam je, smatram, prikladna i primjerena lokacija za podizanje spomenika predsjedniku Vilsonu, čiji život i djelo su ostali upamćeni po posvećenosti miru i prosperitetu", istakao je Vučić.\nOtvoreni Balkan istorijski korak za region\nSa Vučićem o dešavanja u BiH i pridruživanju Srpske "Otvorenom Balkanu"


Vesti online / Vesti / Srbija / "Špijune tražite u zapadnim kompanijama, a ne u ruskom centru"\nMandatara za sastav Vlade Srbije. Rusko-srpski humanitarni centar u Nišu, formiranje vlade na Kosovu... Sve su ovo teme koje su obeležile dane koji su za nama, a o kojima je za Sputnjik govorio Milovan Drecun, poslanik SNS-a i predsednik skupštinskog odbora za Kosovo i Metohiju.\nKada se Zapad meša, nikom ne smeta: Milovan Drecun\nMilovan Drecun kaže da je siguran da će Ana Brnabić imati podršku SNS-a za formiranje Vlade. Kako je istakao, možda je neko drugi želeo da vidi neko drugo rešenje, ali smatra da će stranka podržati predlog Aleksandra Vučića.\n- Ona je jako posvećena poslu tako da taj manjak životnog i profesionalnog iskustva može da se nadoknadi. Najbolje je iskombinovati energiju i žar mladosti i iskustvo poznijih godina. Kada se to dobro ukomponuje, onda rezultat neće izostati. Njoj je put olakšan, jer je Vučić sa mesta premijera jasno trasirao put kojim Srbija treba da ide. Mislim da će i ovaj novi sastav Vlade igrati timski kao i do sada.\nRešavanje kosovskog pitanja\n* Srbiju čeka period izjašnjavanja - Zapad ili Rusija\nNa pitanje o tome kakvu politiku prema Kosovu očekuje od nove premijerke, Drecun kaže:\n- Mi kao država nemamo veliki manevarski prostor za rešavanje kosovskog pitanja. Krenuli smo putem koji je jedino bio moguć, drugi je bio da potpuno izgubimo Kosmet, da se proglasi ujedinjenje Kosova i Albanije. Opredelili smo se da s jedne strane stvorimo mehanizam preko koga ćemo imati uticaj u svim institucijama koje funkcionišu na KiM bez obzira što te institucije sebe smatraju nekakvom državom, a mi ih tretiramo kao privremeni institucije samouprave. U njima ne možete da ne učestvujete, jer svakodnevni život srpskog naroda posebno južno od Ibra zavisi od njih. Plan je da ostvarimo uticaj u institucijama, da imamo političku težinu kako bismo mogli da sprečavamo jednostavne odluke Albanaca štetne po srpski interes, a onda da razvijemo proces normalizacije odnosa sa Prištinom.\nHaradinaj ili Kurti?\nAktuelno pitanje svakako je izbor sledećeg premijera Kosova. Izbor će pasti na Ramuša Haradinaja ili Aljbina Kurtija, a evo šta bi, za Drecuna, bilo manje zlo za Srbiju.\n- To može da bude problem za sve nas, za ceo srpski narod. Prvo moramo da vidimo ko će formirati izvršnu vlast u našoj južnoj pokrajini. Svi oni mogu jedni sa drugima, samo su prazne priče za decu da ne mogu. Ko je mogao da veruje da će Tači i Haradinaj da idu u koaliciju? Netrpeljivost je među njima evidentna, Haradinaj je pričao da će da se osveti Tačiju, jer ga je dva puta spakovao u Hag. Saznao sam je igra pritvaranja Haradinaja u Francuskoj zapravo bila igra Tačija i Kadrija Veseljija koji ima bliske veze sa strukturama u francuskim bezbednosnim službama da bi se Haradinaju podigao rejting i da bi po njegovom povratku bila formirana koalicija terorističkih komandanata i da im to bude najbolja odbrana od optužnica specijalizovanog tužilaštva. Ne bi mogli svi iz državnog vrha da se nađu na optužnicama, što bi i samo specijalno tužilaštvo dovelo u delikatnu poziciju, ali na sreću taj plan im nije prošao. Kada je reč o srpskom narodu, mi nemamo ohrabrujuće signale čak ni od koalicije oko Demokratskog saveza Kosova, koja bi trebalo da bude politički racionalnija.\nDrecun smatra da će određeni uticaj na kosovsku politiku imati i osvojeni mandati Srpske liste.\n- Oni jesu određena politička snaga, jer je i za međunarodnu zajednicu koja većinski podržava secesiju Kosmeta jako bitno da u jednom multietničkom društvu prikaže učešće svih nacionalnosti u vlasti da bi se pokazalo kako se ljudska prava poštuju i kako Kosovo napreduje. Istina je da napreduje samo teritorija i da ima više birača nego stanovnika, da ne poverujete! Ako su jedinstveni, Srbi imaju snagu, taj jedan Srbin koji je dobio poslanički mandat i njegovo dosadašnje ponašanje ukazuje na prostor za manipulisanje od strane Albanaca, ali ovih devet poslanika i plus jedan Goranac biće nepremostiva snaga za nametanje jednostranih rešenja koja su od strateškog značaja za život takozvanih manjina. Naravno, Albanci će uvek pokušavati da marginalizuju i da plate što jeftinije prisustvo srpskih predstavnika u institucijama u pokrajini.\nDrecun se osvrnuo i na izjave zvaničnika Stejt departmenta Hojta Brajana Jiam koji je izrazio zabrinutost zbog Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu.\n- Iako nije bio u tom centru, i ambasador SAD Kajl Skot u Beogradu je rekao da deli zabrinutost da to ne bude špijunski centar i da je to prvenstveno problem Srbije i njenih građana. Bio sam u centru i impresioniran sam kako je postavljen, kakvu opremu ima. Možda bi američki ambasador trebalo da potraži špijune negde na drugom mestu, u nekim zapadnim kompanijama koje su takođe prisutne u Nišu. Svašta se govorkalo ovih godina da se u nekim kompanijama nalaze upravo agenti CIA koji te firme koriste kao masku. Nije sporno da pogotovo velike sile imaju špijune, ali ovde je u pitanju pokušaj potpunog eliminisanja bilo kakvog ruskog uticaja i prisustva u Srbiji. U jednoj emisiji sam pitao Sonju Biserko i Jelenu Milić da li znaju koliko stotina života su spasili pripadnici Srpsko-ruskog humanitarnog centra, koliko puta su intervenisali na poziv slovenačke vlade? Nama je u regionu potrebno nekoliko takvih centara, a ne jedan. A neko bi želeo da se činjenice ne vide i da sve prebaci na teren spekulacija, jer je to najisplativije. U zemljama koje su iz bivšeg Istočnog bloka zvaničnici sada viču da ih Rusi napadaju, Rusi se mešaju u unutrašnje stvari u demokratske procese, a kada se zapadne zemlje mešaju, onda nema veze. U svetu nemate pravdu, a taj princip je nametnuo Zapad i svako ko pokušava da se bori protiv takvog principa naravno da će biti žigosan i oklevetan - kaže Milovan Drecun.\nSubota 17.06.2017. 23:11\nZnači Rusi moraju napolje da bi se otvorilo sledeće poglavlje u pregovorima:šta je sledeće\nSubota 17.06.2017. 23:07\nSubota 17.06.2017. 23:08\n16:30 >> 16:34\nNemačka: Napad nožem u autobusu, 14 povređenih\nIzbeglice se vraćaju u Siriju?\n"Kitarović bi provokacijama da pravda zločine...\nOružje iz BiH završilo kod ekstremista\nSavić "nagradio" vaterpoliste: Imaćemo pet...\nEP: Srbija overila prvo mesto i plasirala se u...


Podgorica kroz vjekove\nSaga o Podgorici\nKazivanje o gradu\nSekretarijat za rad, mlade i socijalno staranje\nReagovanje: Glavni grad doprinosi traženju zakonitog i održivog rješenja\nGlavni grad je u više navrata javno i u direktnim razgovorima sa predstavnicima građana Park šume Zagorič isticao otvorenost i spremnost da bude dio rješenja za njihove probleme. Međutim, pojedini predstavnici mještana iznošenjem netačnih i nedobronamjernih konstatacija u javnosti ne doprinose rješavanju njihovog problema, zbog čega imamo pravo i da sumnjamo da želja tih pojedinaca zapravo i nije rješenje, već usložnjavanje problema.\nI tokom izborne kampanje i nakon preuzimanja odgovornih funkcija u Glavnom gradu, gradska uprava je vrlo otvoreno i jasno saopštila predstavnicima Park šume Zagorič koja su održiva i zakonita rješenja njihovog problema.\nPolazeći od toga da su i predstavnici Park šume Zagorič kazali da su oni od prvog momenta, kao i danas, svjesni da moraju platiti uzurpirano zemljište, onda nema dileme da to treba da bude polazna osnova za rješenje problema. I tokom kampanje, a i danas, smatramo da rješenje treba tražiti u Zakonu o regularizaciji neformalnih objekata i izradi planske dokumentacije.\nPodsjećamo mještane Park šume Zagorič, kao i ukupnu javnost, da je Gradonačelnik sa saradnicima, u više navrata razgovarao sa građanima koji žive u Park šumi Zagorič. Takođe, razgovori su vođeni i sa porodicama Stamatović i Vučinić kojima je u postupku restitucije vraćeno zemljište u pokušaju da se pronađe održivo rješenje.\nGlavni grad ni danas ne bježi od odgovornosti za obaveze koje mu u skladu sa zakonom pripadaju. Građanima smo obećali da ćemo urbanizovati to područje i na tome intenzivno radimo. Opredijelili smo veći novčani iznos od uobičajenog da bi se izradio DUP za taj prostor, raspisali javni oglas, zaključili ugovor sa projektantskom kompanijom o izradi DUP-a i redovno pratimo sve faze njegove izrade.\nPrilikom poslednjih konsultacija dobili smo informaciju da se privodi kraju Nacrt tog plana i da će on uskoro biti upućen Sekretarijatu za planiranje i uređenje prostora i zaštitu životne sredine i tako dajemo još jedan konkretan doprinos rješavanju problema građana park šume Zagorič.\nPDF version Povratak nazad\nVoda sa Mareze ispravna za piće\nGrupna izložba slika članova Nevladinog udruženja likovnih stvaralaca "Amfora" sa Cetinja\nUčenici volontirali u Narodnoj kuhinji\nCopyright 2014 by Glavni Grad Podgorica.


Vreme 915 - Gruzija: Puzeci rat -->\nKriza u vezi sa separatističkim republikama u Gruziji – Abhazijom i Južnom Osetijom – ovog leta eskalirala je do oružanih incidenata i preti da preraste u novi kavkaski rat. Incidenti traju već nekoliko meseci, od pojedinačnih eksplozija u separatističkim republikama, do povremene razmene vatre i stalne tenzije u gruzijskom vazdušnom prostoru, a poslednji incidenti odneli su i ljudske živote.\nU političkom kontekstu, kriza u Gruziji došla je do tačke gotovo direktne konfrontacije između Sjedinjenih Američkih Država i Rusije: Vašington je obećao Tbilisiju da će ulaskom u NATO rešiti problem teritorijalne celovitosti zemlje, dok Moskva ulaže sve napore kako bi sprečila širenje severnoatlantske alijanse u sferu njenih tradicionalnih interesa. Vrhunac zategnutih odnosa dogodio se prošle nedelje uoči posete Gruziji državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država Kondolize Rajs, kada su ruski borbeni avioni probili vazdušni prostor gotovo do prestonice Tbilisija, što je nedvosmisleno protumačeno kao ruski odgovor na povećan američki angažman u Jugoistočnoj Evropi i na Kavkazu.\nINTERNACIONALIZACIJA: Problem separatističkih republika u Gruziji poslednjih nedelja značajno je internacionalizovan. Moskva i Tbilisi su tome doprineli u podjednakoj meri, ali više koristi od uključivanja međunarodne zajednice u rešavanje pitanja separatizma u Abhaziji i Južnoj Osetiji očekuje Gruzija.\nNaime, povodom krize u gruzijskim separatističkim republikama, pred Savetom bezbednosti Ujedinjenih nacija (SB UN) našla su se, gotovo istovremeno, ali posebno, dva predloga za raspravu – ruski i gruzijski. Prvo je, prošle nedelje, Rusija dala na razmatranje SB UN-a rezoluciju kojom se izražava "duboka zabrinutost eksplozijama u zoni gruzijsko-abhaskog konflikta", te se poziva Tbilisi da se suzdrži od primene sile i podsticanja terorizma (vidi antrfile Abhazija: Eksplozije i žrtve).\nNekoliko dana kasnije, takođe prošle nedelje, Gruzija je zatražila hitnu sednicu SB UN-a povodom "rasprave o narušavanju njenog vazdušnog prostora od strane Ruske Federacije" (vidi antrfile Južna Osetija: Hlađenje usijanih glava).\nProbijanje gruzijskog vazdušnog prostora osudila je većina zapadnih zvaničnika. Krajem prošle nedelje visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana, u telefonskom razgovoru sa ministrom spoljnih poslova Gruzije Ekom Tkešelašvilijem, izrazio je duboku zabrinutost u vezi sa pogoršanjem bezbedonosne situacije u Abhaziji i Južnoj Osetiji i neodobravanje narušavanja gruzijskog vazdušnog prostora od strane ruskih vazduhoplovnih snaga.\nZapadni zvaničnici pozvali su više puta Moskvu da bude suzdržana u gruzijsko-abhaskom konfliktu. Inače, međunarodna zajednica ne podržava samostalnost Abhazije i Južne Osetije i zastupa poziciju teritorijalne celovitosti Gruzije. SAD, Velika Britanija, Nemačka i Francuska pozvali su Rusiju da ne podržava separatizam u Gruziji, a i OEBS je dao potpunu podršku suverenitetu Gruzije. Za vreme prošlonedeljne posete Gruziji, američki državni sekretar Kondoliza Rajs u razgovoru sa predsednikom Mihailom Sakašvilijem izjavila je da Vašington podržava teritorijalnu celovitost Gruzije.\nNajaktivnije u abhasko-gruzijskoj, ili bolje rečeno, rusko-gruzijskoj krizi su Sjedinjene Američke Države. Vašington insistira da se u rešavanje gruzijske krize u separatističkim republikama uključe mirotvorci iz zapadnih država, smatrajući da Rusija kao umešana strana ne može da bude i nepristrasan arbitar. Zvaničnici Sjedinjenih Američkih Država izjavili su da bi "priključenje Gruzije NATO-u moglo rešiti pitanje njene teritorijalne celovitosti".\nMoskva je na tu izjavu oštro reagovala. Šef ruske diplomatije Sergej Lavrov rekao je da "takve izjave smanjuju mogućnosti mirnog rešavanja aktuelne krize", a od gruzijskih vlasti Lavrov je zatražio da se potpiše sporazum o rešavanju krize između separatističkih republika i Tbilisija isključivo mirnim putem.\nKONTROLA: Gruzijski ministar unutrašnjih poslova u klancu Kodori, mestu prošlogodišnjih sukoba\nZVECKANJE: Uporedo sa tragičnim incidentima, u Gruziji i regionu uočljivije je aktiviranje raznih snaga bezbednosti. Ruska Federacija je u Abhaziji zbog navodnog porasta broja incidenata u aprilu povećala broj mirotvoraca sa dve na gotovo tri hiljade. Od prošle nedelje u povišenoj vojnoj pripravnosti su vojske samoproglašenih republika Abhazije i Južne Osetije. Nakon nedavne pucnjave u prestonici Južne Osetije, ruski mirotvorci pojačali su svoje prisustvo u pograničnoj zoni bezbednosti, a vlasti u Činvaliju upozoravaju da će u zonu bezbednosti sa Gruzijom dopremiti tešku artiljeriju.\nMoskva ništa ne krije kada je reč o vojnoj podršci Abhaziji i Južnoj Osetiji. Komandant ruskih snaga severnokavkaskog vojnog okruga Sergej Makarov je za ruske novine "Komersant" izjavio da su "ruske snage bezbednosti, u slučaju obnavljanja oružanih sukoba u separatističkim republikama, spremne da pruže pomoć ruskim mirotvorcima i državljanima Ruske Federacije". Na jugu Rusije, nedaleko od granice sa Gruzijom, ovih dana traju vojne antiterorističke vežbe ruskih snaga bezbednosti pod nazivom "Kavkaz 2008", u kojima učestvuje oko 8000 vojnika.\nIstovremeno, prošle i ove nedelje u Gruziji traje međunarodna vojna vežba pod nazivom "Brzi odgovor 2008", u kojoj učestvuju predstavnici armije Sjedinjenih Američkih Država, Gruzije, Ukrajine, Azerbejdžana i Jermenije. U saopštenju piše da je vojna vežba u okviru NATO-ovog programa "Partnerstva za mir", da je organizovana 100 kilometara od granice sa Rusijom i da u njoj učestvuje više od hiljadu predstavnika američkih desantnih snaga i pešadije. Slične vojne vežbe Gruzija je pre dva meseca organizovala i sa Turskom.\nVETROVI SA ZAPADA: Postoji više verzija tumačenja šta, u stvari; predstavlja podgrevanje krize u separatističkim republikama u Gruziji i internacionalizacija tog problema, uz prateće nasilje i "zveckanje oružjem". Za Rusiju je osnovni problem širenje NATO-a na prostor bivših sovjetskih republika, koje smatra sferom svojih tradicionalnih interesa. Moskva ne prikriva svoje protivljenje integraciji Gruzije i Ukrajine u NATO, kao ni razmeštanju elemenata protivraketne odbrane SAD u Češkoj i Poljskoj. Narušavanjem vazdušnog prostora Gruzije, Rusija je dala do znanja da je, ukoliko to bude potrebno, spremna da upotrebi silu.\nJedan od glavnih razloga zbog čega je, u stvari, NATO-u toliko važno da se proširi na Istok jeste ostvarivanje energetske bezbednosti najvažnijih transatlantskih partnera – Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije. Snabdevanje naftom i prirodnim gasom iz Kaspijskog basena i Centralne Azije direktno je povezano sa privrednim razvojem i političkom stabilnošću većine članica severnoatlantskog pakta, ali i sa pitanjem njihovog budućeg savezništva. Najverovatnije je da će se ambicije za širenjem NATO-a u najskorije vreme proširiti i na Azerbejdžan i Jermeniju, čime bi se težilo zaokruživanju energetskog koridora od Baltičkog i Crnog, do Kaspijskog i Sredozemnog mora.\nTeško da će Rusija uspeti da se dugoročno odupre vetrovima sa Zapada i da ostane monopolista na polju energenata u regionu. Moskva jedino može da smanji uticaj SAD u regionu, privremeno zaustavi širenje NATO-a i uspori širenje uticaja zapadnih ekonomskih interesa na prostoru bivšeg SSSR tako što će podgrevati "zamrznute konflikte" poput Abhazije, Južne Osetije, Nagorno Karabaha u Azerbejdžanu i Transdnjestaraske Republike u Moldaviji. U prilog tome ide i činjenica da zvanična Rusija ne podržava nezavisnost tih otcepljenih republika.\nInternacionalizacija gruzijske krize i proširivanje formata mirovne misije i na zapadne organizacije za Moskvu može da znači pristanak na uključivanje u rešavanje kavkaske krize takozvane treće strane i potiskivanje Rusije iz zone njenih tradicionalnih interesa. Malo je izgleda da će se na gruzijskoj teritoriji Rusija direktno konfrontirati sa ambicijama Zapada, iako nije isključena mogućnost stalnog prisustva tenzije, uključujući i učestale pojedinačne oružane incidente. Razlog zbog koga Rusiji na Kavkazu ne odgovara ratni sukob jeste u tome što joj je Evropska unija važna za trgovinsku saradnju i kao budući partner u eksploataciji i trgovini energentima. A i dugoročni oružani sukob pre Olimpijade u Sočiju 2014. godine, koji je od Abhazije udaljen samo stotinu kilometara, ne bi išao u korist međunarodnom ugledu Ruskoj Fedraciji.\nJužna Osetija: Hlađenje usijanih glava\n(Slika - PROVOKATIVNA POSETA: Kondoliza Rajs sa gruzijskim predsednikom Sakašvilijem)\nPolovinom prošle nedelje ruske vazduhoplovne snage probile su vazdušni prostor nad Gruzijom. Takva radikalna ruska diplomatija navodno je bila izazvana incidentima u zoni bezbednosti na gruzijsko-osetinskoj granici. U noći između 3. i 4. jula, nedaleko od prestonice Južne Osetije Činvalija, čuli su se pucnji i ispaljene su granate iz minobacača. Južnoosetijska strana saopštila je da je u predgrađu prestonice ubijeno dvoje i ranjeno desetoro ljudi, te da je pogođeno nekoliko zgrada i bolnica. Vlasti u Južnoj Osetiji tvrde da je vatru otvorila gruzijska strana, dok vlasti u Tbilisiju tvrde da su gruzijske snage otvorile samo vatru kao odgovor na pucnjavu iz pravca separatističke republike.\nČetiri vojna aviona vazduhoplovnih snaga Ruske Federacije 9. jula doletela su iz pravca Južne Osetije gotovo sve do prestonice Tbilisija. Informacije o nelegalnom prelasku ruskih aviona na teritoriju Gruzije potvrdila je zvanična Moskva, a u saopštenju nediplomatskim rečnikom navedeno je da "taj korak predstavlja hlađenje usijanih glava iz Tbilisija koje su nasilnim putem pokušale da reše problem nepriznatih republika". Kako pišu ruski mediji, vojni avioni namerno su probili vazdušni prostor zbog toga što je Tbilisi navodno planirao akciju oslobađanja gruzijskih vojnika, što bi predstavljalo inscenirani povod za upad na teritoriju Južne Osetije. Prema pisanju gruzijskih medija, američki državni sekretar Kondoliza Rajs spustila se u Tbilisi samo nekoliko sati nakon vazduhoplovnog incidenta. U vezi sa tim, Tbilisi je povukao na konsultacije svog ambasadora iz Moskve.\nPrema poslednjim statističkim podacima, čak 90 odsto građana Južne Osetije ima državljanstvo Ruske Federacije. Lideri obe separatističke republike – Južne Osetije Edvard Kokojti i Abhazije – Sergej Bagapš, smatraju da nakon proglašenja nezavisnosti Kosova i njihove republike takođe imaju pravo na samostalnost.\nAbhazija: Eksplozije i žrtve\nPočetkom prošle nedelje predsednik Abhazije Sergej Bagapš, izjavio je da ta nepriznata republika prekida sve kontakte sa Gruzijom zbog niza eksplozija po abhaskim gradovima – Gali, Gagri i prestonici Suhumiju, iza kojih – prema Bagapševim rečima – direktno stoje gruzijske vlasti. Eksplozije su ranile i usmrtile više osoba.\nU gradu Gali nedaleko od granice sa Gruzijom, 6. jula eksplodirala je bomba u kafeu, usmrtila četiri i ranila šest osoba, među kojima je vršilac dužnosti lokalnog načelnika državne bezbednosti Abhazije Džansuh Murati, prevodilac misije UN-a u Abhaziji Ahra Lagvilav, kao i dva vojna lica.\nSamo nekoliko dana ranije eksplozije su se dogodile po gradovima Gagri i prestonici Suhumiju, od kojih je stradalo osmoro ljudi. Isti dan odjeknulo je još pet eksplozija sa obe strane gruzijsko-abhaske granice, a nakon incidenata vlasti nepriznate republike Abhazije zatvorile su granicu sa Gruzijom.\nMeđutim, napetost u Abhaziji počela je mnogo ranije, još u aprilu, nekoliko dana nakon samita NATO-a u Bukureštu na kome su Gruzija i Ukrajina očekivale plan za priključenje transatlantskoj alijansi, koji nije ostvaren zbog više poteškoća koje imaju te bivše sovjetske republike, kao i zbog opreznosti evropskih država – posebno Nemačke i Francuske – da zbog proširenja alijanse pogoršaju odnose sa Rusijom. Tada, u aprilu, Gruzija je saopštila da su ruske vazduhoplovne snage, koje navodno nelegalno deluju na teritoriji Abhazije, uz pomoć borbenog aviona oborile gruzijsku bespilotnu letelicu. O slučaju obaranja više gruzijskih bespilotnih letelica od strane ruskih snaga bezbednosti raspravljalo se i pred Savetom bezbednosti UN-a. Epilog višenedeljnih rasprava u vezi s osmatračkim letelicama završio se izveštajem misije UN-a u Gruziji koja je potvrdila umešanost ruskih vazduhoplovnih snaga barem u jednom od tih incidenata, a gruzijska strana se obavezala da neće slati bespilotne avione u pravcu Abhazije.\nPolovinom aprila, po ukazu predsednika Ruske Federacije, tada još Vladimira Putina, uspostavljeni su mehanizmi bliže ekonomske i humanitarne saradnje sa ruskim državljanima u Abhaziji i Južnoj Osetiji. Poznata je činjenica da gotovo dve trećine građana Abhazije ima državljanstvo Ruske Federacije. Rusija, koja ima status države mirovnog posrednika u abhasko-gruzijskom konfliktu, krajem aprila povećala je u Abhaziji broj mirotvoraca sa dve na blizu tri hiljade, pozivajući se na pogoršanje bezbedonosne situacije između Suhumija i Tbilisija. Ministar inostranih poslova Ruske Federacije Sergej Lavrov nakon raspoređivanja novog kontingenta ruskih mirotvoraca izjavio je da "Rusija ne planira da ratuje sa Gruzijom, već da je spremna da zaštititi svoje državljane u Abhaziji". Zvanični Tbilisi optužio je Moskvu da vojno podržava Abhaziju, dok je ruska strana saopštila da je broj raspoređenih ruskih mirotvoraca u skladu sa prethodno potpisanim Moskovskim mirovnim sporazumom iz 1994. godine. Visoki zvaničnik EU Havijer Solana, uvođenje dodatnih ruskih mirotvoraca tada je komentarisao kao "nerazumnu politiku Moskve", a Tbilisi je tražio da ruske mirovnjake zameni misija Evropske unije, ili da u postojećoj misiji više učestvuju UN i OEBS.\nVruće italijansko leto >\nPrevremeni izbori u Austriji >\nNajslabije države 2008. godine >


Luksuzni satovi na aerodromu\npetak, 06 septembar 2019.\nCarinici su 5. septembra 2019. godine na beogradskom aerodromu sprečili pokušaj krijumčarenja nekoliko luksuznih satova čija ukupna vrednost iznosi gotovo 40.000 evra.\nSatovi su otkriveni prilikom izlazne carinske kontrole, u ručnom prtljagu 33-godišnje putnice iz Novog Sada koja se predstavila kao turizmolog.\nOna se u kasnim popodnevnim satima prijavila za let ka Nici, a na pitanje carinika odgovorila je da nema ništa da prijavi. Nakon toga, u njenoj tašni je otkriveno dva sata marke ''roleks'', jedan vredan oko 9.000 evra, a drugi gotovo 15.000, kao i jedan sat marke ''hublot'' od gotovo 14.000 evra. Istovremeno, putnica je na ruci nosila još jedan sat marke ''roleks'' koji nije bio predmet prekršaja, već je tretiran kao lični nakit.\nNa pitanje zašto nije prijavila skupocene satove koje je nosila u tašni, putnica je odgovorila da poseduje veliku kolekciju sličnih satova i da nije znala da treba da ih prijavi, jer ih uvek nosi sa sobom.\nPodsećamo putnike da pre putovanja treba da se informišu o svojim pravima i obavezama, što mogu učiniti i putem sajta Uprave carina. Ukoliko u inostranstvo putuju sa vrednom robom putnici imaju obavezu da prijave takve predmete, što važi i za putnike koji kroz Srbiju samo prolaze na putu do svog konačnog odredišta. Kada na vreme prijave vredne predmete i popune Obrazac o privremenom uvozu ili izvozu, mogu bezbrižno da nastave svoje putovanje bez plaćanja dažbina i nepotrebnih kazni.\n''To je formalnost koja se brzo obavi na izlaznoj carinskoj kontroli i na osnovu toga kasnije može da se vidi da je ta roba (satovi, kamere, lap-topovi i sl.) izneta iz Srbije i da je ovde kupljena, da je reč o robi domaćeg porekla i naravno, da se na taj način izbegnu neprijatnosti”, savetuju carinici sa beogradskog aerodroma koji se često suočavaju sa pokušajima krijumčarenja skupocene robe.


Ono što ne možemo da učinimo – Suština pasijansa™\nPre petnaestak godina, dok sam slovio za muzičkog urednika “jedinog pravog r’n’r radija u zemljici Srbiji”, poslali smo mladog kolegu na studijsku razmenu – u Bugarsku. Nisam ništa očekivao, EU je insistirala, ali vredni kolega se vratio sa pozitivnim vibracijama i obimnim materijalom u vidu nekoliko diskova punih pesama bugarskih grupa. Nisam bio lenj, pa sam bacio uvce na taj materijal – tako sam se uverio da u Bugarskoj, iako mainstream mediji tvrde suprotno, postoji veoma živa rock & roll scena različitih usmerenja… O tome da su Bugari veoma muzikalan narod i ne treba trošiti reči.\nTu bi se moj kontakt za bugarskim rock & rollom uglavnom i završio da me na ovom letnjem raspustu đavo nije poterao da proverim šta radi Simon Phillips… A onda su stvari počele da se odvijaju neočekivanim tokom.\nIspostavilo se da je dotični prethodno leto proveo u Bugarskoj, u društvu sa još nekim poznatim muzičarima sa Zapada, a rezultat toga je Intelligent Music Project i album My Kind O ‘Lovin’ (2014). Malo čeprkanja po Internetu daje zanimljive informacije: iza svega stoji Milen Vrabevski, interesantna figura koja uopšte i nije muzičar. A napisao je sve pesme i, verovatno debelo, platio prisutnu ekipu.\nPreslušavanje albuma i dalje me ostavlja u nedoumici. Polovina pesama su vrhunske, na tragu onoga što rade prisutni muzičari u grupama u kojima su se proslavili (Toto, Uriah Heep), a ostatak nije ni malo loš – ovo je rok za matore slušaoce.\nJedva čekam da se oglasi Emil Tedeschi – njegovoj gospođi, za rođendan, na uvce peva Brett Anderson, lično. A i poznat je kao filantrop i ljubitelj dobre muzike… Doduše, on više preferira Brit pop.\nMi, Srbi, u ovoj EU igri nemamo šta da tražimo.\nPrethodno Prethodni prilog: Gde prestaju činjenice, tu počinje istina\nSledeće Sledeći prilog: Muzej bez glutena


DRUGA ŽRTVA Dvogodišnjak u Nišu preminuo od malih boginja\nDvogodišnji dečak J. R. koji je 12 dana bio na aparatima zbog komplikacija izazvanih virusom malh boginja, preminuo je danas na Dečjoj klinici u Nišu.\n- Reč je o dečaku koji je rođen šest nedelja pre termina i koji je zbog toga imao nezrelost pluća. Nažalost, virus morbila može u takvoj situaciji da bude poguban, što se na krju i dogodilo. Učinili smo sve što smo mogli, i tokom praznika smo neprekidno dežurali kraj njega, pokušali smo da preksinoć dodatnom terapijom poboljšamo rad pluća, ali nije vredelo - kaže načelnik intenzivne nege na Dečjoj klinici Dejan Milojević.\nDečak nije bio vakcinisan, jer je za dve godine života imao pet ili šest zapaljenja pluća, pa nije ni mogao da primi MMR vakcinu.\n- Sigurno da bi posledice morbila bile blaže, ali on zaštitnu vakcinu nije mogao da primi upravo zbog problema sa plućima - dodaje dr Milojević.\nPre dve nedelje na klinici je preminuo i dvogodišnji V. P., ali kod njega nije bio klinički potvrđen virus morbila. Radilo se o dečaku sa narušenim imunitetom zbog teškog urođenog oboljenja.\nNOVA ŽRTVA GRIPA U NIŠU Za dva dana umrlo dvoje, lekari se bore za život osmoro pacijenata\nStekli se uslovi za odjavu epidemije malih boginja


12/11/2019 6 min za čitanje\nNova stranka, PDP 1999, koja će danas biti zvanično osnovana u Doboju, lokalna je priča koja neće posebno uzdrmati političku scenu Republike Srpske a jedini razlog zašto se za kratko vrijeme našla u udarnim terminima medija jeste njen naziv koji asocira na cijepanje druge po snazi opozicione stranke, PDP-a.\nPiše: Ognjen Tešić/Izvor fotografije: Klix.ba\nU posljednjih pet godina samo iz Socijalističke partije nisu nastale nove stranke (što ranije nije bio slučaj), a rekorder je svakako SDS, najveća opoziciona stranka, iz koje je nastala Ujedinjena Srpska Nenada Stevandića, Uspješna Srpska Zlatka Maksimovića, ali i poslanički klub u prošlom mandatu, SDS-K. Njeno ime bilo je sadržano u Prvoj SDS, a sa njima se identifikovali i Stvaraoci RS. Krajem prošle godine „pocijepao“ se i vladajući DNS, nakon što su iz njega izbačeni predsjednik republičkog parlamenta Nedeljko Čubrilović i još troje novoizabranih narodnih poslanika, koji su ubrzo potom osnovali Demos. Čak je i najveća stranka u RS imala jedno, doduše lokalno, cijepanje, kada je dio odbornika iz Prnjavora kratko djelovao u klubu nazvanom „SNSD plus“.\nZajedničko svima bilo je prozivanje bivših stranaka da su se udaljile od izvornih ideja i programa, dok su sa druge strane upotrebljavane klasifikacije o izdaji, “papcima” te ličnim interesima.\nVečeras u 19 časova politička scena Srpske dobiće još jednu partiju, PDP 1999. Inicijativu za osnivanje pomenute stranke podnio je Tihomir Gligorić, bivši socijalista i SNSD-ovac, kasnije i kritičar istih, koji je dio PDP-a postao 2015. godine, nakon što je u ovu stranku integrisao “Srpsku alternativu”, čiji je bio predsjednik, a koja je postajala svega 1,5 godinu.\nKako bivši direktor Geodetske uprave RS prije dvije decenije nije bio među osnivačima PDP-a, a primjetno je da će se nova stranka referisati na “izvorne principe” te stranke, na čelo PDP 1999 će doći Siniša Đorđević, jedan od saradnika Mladena Ivanića iz vremena kada je ta stranka nastajala.\nSam Đorđević najavljuje da će novoj partiji pristupiti mnoga “PDP-ova zvučna imena”, a nešto slično je na svom blogu objavio i poslanik SDS-a Nebojša Vukanović tvrdeći da se sprema njena podjela, slična onoj u DNS-u. On tvrdi da bi ova stranka vrlo brzo mogla postati i parlamentarna jer će joj pristupiti “jedan ili više poslanika Narodne skupštine RS”. Sa druge strane, lider PDP-a Branislav Borenović, ali i nekoliko poslanika sa kojima smo razgovarali, odbacuju takve navode, smatraju da je PDP 1999 “priča dva čovjeka”, da se stranka neće cijepati te da u vrhu PDP-a nema problema.\nSagovornici eTrafike ističu da će nova partija ipak biti lokalna priča, koja PDP-u istinsku štetu može nanijeti samo u Doboju i Stanarima ili eventualno u još nekoj lokalnoj zajednici, ali se neće reflektovati na nivo Republike Srpske. Nezadovoljstvo Đorđevića i Gligorića, bivših predsjednika dobojskog PDP-a, nastalo je nakon Borenovićeve odluke da otkažu podršku skupštinskoj većini u ovom gradu, čiji je dio SNSD. Međutim, treba imati u vidu da je danas na čelu SNSD-a u Doboju bivši gradonačelnik Obren Petrović, koji je decenijama vodio lokalni SDS, a PDP, odnosno Đorđević i Gligorić, sa njim odlično sarađivali. Ovaj dvojac očito smatra da Petrovićeva promjena stranačkog dresa nije dovoljan razlog da se dosadašnja saradnja prekida.\nMeđutim, sa vrhom stranke se složio jedini odbornik PDP-a u dobojskoj skupštini, Slobodan Vasiljević, koji je krenuo djelovati opoziciono. Ovo se nije svidjelo Đorđeviću i Gligoriću, koji su Vasiljevića isključili iz stranke, zbog čega je reagovao i sam Borenović, raspustivši odbor u Doboju te imenovavši Vasiljevića za povjerenika. Tih dana je zabilježena bizarna scena kada je Vasiljević držao konferenciju za medije u obližnjem parku dok je isto uporedo radio i Gligorić, održavši svojevremeni kontraskup.\nNovinar Saša Bižić u razgovoru za eTrafiku ističe da motiv za osnivanje ove partije treba tražiti upravo u događajima u Doboju te dodaje da ne očekuje kako će PDP 1999 stvoriti veće probleme Partiji demokratskog progresa.\n“Ne sumnjam da će oni imati naglašen medijski prostor za promociju, neproporcionalan njihovom značaju, ali, ukoliko ‘doguraju’ do prvih narednih izbora, maksimalan domet može da im bude kao u slučaju sličnih verzija SDS-a, pri čemu mislim na Prvu SDS i ‘Uspješnu Srpsku’ i njihove rezultate, manje od jedan odsto na nivou RS. Za Borenovićev i Ivanićev PDP, ako pretpostavimo da žele da zadrže jasan opozicioni odnos prema aktuelnoj vlasti u Srpskoj, znatno veći izazov biće oni kadrovi – a njihov broj nije zanemarljiv – koji rezonuju slično kao i Siniša Đorđević, ali nemaju namjeru da napuštaju partiju, već će iznutra pokušavati da nametnu ulazak u aranžmane sa SNSD-om kao zvaničnu politiku stranke”, ističe Bižić.\nŠto se tiče Siniše Đorđevića i Tihomira Gligorića, dodaje Bižić, čini se da je riječ o specifičnom slučaju, jer politička pravila iz ostalih dijelova RS, naprosto, ne važe u Doboju.\n“Međutim, nisam siguran da se u narednom periodu neće dogoditi obrnut proces, jer ne isključujem mogućnost da gotovo cijela Srpska, u političkom smislu, postane jedan veliki Doboj, u kojem skoro niko – bar kada je riječ o strankama, ne mislim na građane – ne želi da bude u opoziciji”, zaključio je naš sagovornik.\nPolitikolog Velizar Antić za naš portal ističe da mu PDP 1999 zvuči kao lokalna priča te dodaje da ne očekuje kako će, bar na početku, ova priča ići ka nivou Republike Srpske.\n“Vjerujem da će nova stranka napraviti štetu PDP-u samo na lokalu, u Doboju, Stanarima ili možda još nekoj lokalnoj zajednici u Srpskoj. Na tom nivou mogu se nadati da na izborima sljedeće godine osvoje jedan ili dva mandata u lokalnim skupštinama. Mislim da sam PDP nije bio nešto posebno jak u ovim sredinama pa šteta samim tim može biti još manja”, ističe Antić.\nPriča bi, dodaje on, bila mnogo ozbiljnija ukoliko je podržana od vrha vlasti u RS.\n“Kada bi dobili finansijsku podršku, mogućnost zapošljavanja u javnim preduzećima i slično, ta partija bi brzo rasla. Vidjeli smo Ujedinjenu Srpsku i Demos. Ne vjerujem da je PDP 1999 ta priča, ali ako jeste, to će vrlo brzo postati ‘golim okom’ vidljivo”, zaključio je za eTrafiku Antić.\nbranislav borenovićnebojša vukanovićOgnjen TešićPDPPDP 1999politikaSiniša ĐorđevićTihomir Gligorić


Humanity in Action BiH otvara poziv dostavljanje prijava studenata_tica na učešće na virtuelnom ljetnom programu o ljudskim pravima koji organizuje Humanity in Action ured u Sarajevu (6. juni – 30. juni. 2022. godine), ljetni program koji organizuje danski Humanity in Action ured koji će se održavati u Kopenhagenu uživo (6. juni – 30. juni 2022.), te na „Mapping Inequities“ Fellowship, koji će se održavati virtuelno (1. jun – 17. jun. 2022. godine).\nNaši interdisciplinarni ljetni programi svake godine se istovremeno održavaju u šest gradova i okupljaju preko 110 studenata i mladih profesionalaca iz Evrope i SAD-a. Sastoje se od niza predavanja i diskusija sa univerzitetskim profesorima, novinarima, političarima i aktivistima, a uključuju i studijske posjete muzejima, državnim institucijama i nevladinim organizacijama.\nPoziv za prijave otvoren je do 13. februara 2022. godine putem online aplikacije. Budite jedan od studenata_tica koji će predstavljati Bosnu i Hercegovinu na ovom prestižnom programu!


ODIGRAN OSMI MEMORIJALNI TURNIR "SINIŠA GAVRILOV" : Srbobran.net web portal\nODIGRAN OSMI MEMORIJALNI TURNIR "SINIŠA GAVRILOV"\nPreko sto dečaka okupilo se na turniru u nedelju da odmeri fudbalsko znanje i sačuva sećanje na Sinišu Gavrilova, trenera najmlađih generacija koji nas je prerano napustio.\nČetiri škole fudbala i preko sto dečaka u nedelju su odigrali turnir u fudbalu, najboljima su pripali pehari, a svi učesnici dobili su medalje. Učestvovali su polaznici škola fudbala iz Bečeja, Novog Sada (Bolesnikov), Temerina (One team) i domaćina FK Srbobran.\nTurnir se igrao u dve kategorije, dečaci 2006. i 2007. godište. Svi učesnici pokazali su entuzijazam i želju za igrom i pobedom, a da li će neko od njih uspeti da napravi fudbalsku karijeru pokazaće vreme i njihova marljivost.\nOdigrano je ukupno 13 utakmica, po sistemu svako sa svakim. Revijalnu utakmicu odigrali su polaznici škole fudbala FK Srbobran, dečaci 2008. 2009. i 2010. godište.\nOne Team Temerin\nNajuspešniji tim na turniru bio je temerinski "One team", koji je osvojio prvo mesto u obe kategorije. Kod dečaka 2006.godište drugi je bio domaći Srbobran, a treći su Bečejci. Kog dečaka godinu dana mlađih, drugo mesto pripalo je bečejcima, a treći su bili dečaci škole fudbala "Bolesnikov" iz Novog Sada.\nSve učenike na kraju turnira pozdravio je trener najmlađih Srbobranaca, jedanod utemenitelja ovog turnira, Mile Bošnjak, a priznanja učesnicima dodelili su Slaviša, rođeni brat Siniše Gavrilova i Zoran Mladenović predsednik opštine Srbobran.\nOrganizatori su iskazali nadu da će dogodine turnir biti još bolji i da će okupiti dečake koji vole fudbal i žele da napreduju u ovoj igri koju i pored svih nedaća koje su je kod nas snašle i dalje zovu najvažnija sporedna stvar na svetu.


NACRT ZAKONA O UPRAVLJANJU RIZIKOM OD ELEMENTARNIH NEPOGODA: PREDVIđA SE OSNIVANJE DIREKCIJE ZA UPRAVLJANJE RIZIKOM I VANREDNIM SITUACIJAMA, OBJEDINJAVANJEM KANCELARIJE ZA POMOć I OBNOVU POPLAVLJENIH PODRUčJA VLADE RS I SEKTORA ZA VANREDNE SITUACIJE MUP-A. DIREKCIJA ćE POčETI SA RADOM 1. JANUARA 2016. GODINE, A IMAćE FUNKCIJE UPRAVLJANJE RIZICIMA, REAGOVANJA NA VANREDNE SITAUCIJE I FUNKCIJU OBNOVE\nSrbija bi do kraja 2015. godine trebalo da dobije Zakon o upravljanju rizikom od elementarnih nepogoda, koji će jasno definisati zadatke, uloge i odgovornost svih relevantnih institucija na lokalnom i nacionalnom nivou.\nNacrt zakona o upravljanju rizikom od elementarnih nepogoda predviđa osnivanje Direkcije za upravljanje rizikom i vanrednim situacijama, koja bi trebalo da nastane objedinjavanjem Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja Vlade Srbije i Sektora za vanredne situacije MUP-a.\nDirekcija za upravljanje rizikom i vanrednim situacijama trebalo bi da počne sa radom 1. januara 2016. godine, a imaće tri funkcije:\nreagovanje na vanredne sitaucije i\nDirektor Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja, Marko Blagojević, smatra da je Srbija danas bezbednija nego u maju 2014. godine, ali da je pred nama rad na uređenju sistema koji treba da doprinese upravljanju rizicima i učini nas otpornijim da sprečimo štetu nastalu dejstvom prirode.\nUsvajanjem ovog zakona, navodi Blagojević, Srbija će postati prva zemlja čiji će zakonski okvir upravljanja rizicima biti usklađen sa najvišim međunarodnim standardima, odnosno sa Okvirom za smanjenje rizika od katastrofa iz Sendaja.\nNacrtom zakona se predviđa uvođenje novih instituta, poput planova smanjenja rizika koje su nadležni organi dužni da sprovedu, registar rizika kao geografsko-informaciona baza podataka koju vodi Direkcija, a kojim bi bile precizno definisane zone povećanog i neposrednog rizika.\nBlagojević dodaje i da Nacrtom zakona nije predviđena obaveza osiguranja nekretnina, ali da se mora razgovarati i raditi na unapređenju svesti ljudi o značaju osiguranja.\n"Osiguranje je veoma bolna tema.To je dodatni trošak na već velike troškove i mala primanja", naveo je Blagojević.


FK „Trio“ iz Paraćina lider 2. lige regiona Istočne Srbije za pionire - Kanal M | Radio Televizija Paraćin\nFK „Trio“ iz Paraćina lider 2. lige regiona Istočne Srbije za pionire\nČlanovi FK Trio iz Paraćina lideri su na tabeli 2. lige regiona istočne Srbije za pionire u grupi Sever. U prvoj polusezoni koja je nedavno završena nemaju nijedan poraz niti su igrali utakmicu sa nerešenim ishodom. Posle 12 odigranih utakmica Trio ima 10 bodova prednosti u odnosu na najbližeg pratioca.\nNajveći razlog za dobru formu i odlična izdanja ove jeseni su teški i naporni treninzi. Naime, sezona je počela krajem jula, a ovi klinci su sa pripremama krenuli skoro dva meseca ranije.\nPioniri FK Trio rođeni su 2006. i 2007. godine i svi su ponikli u fudbalskom klubu za koji i danas igraju.\nPrvu polusezonu fudbaleri FK Trio odigrali su vrlo atraktivno i krasila ih je sjajna napadačka igra. Postigli su čak 84 gola, a primili samo 13 što je daleko bolja gol razlika u odnosu na onu koju imaju ostale ekipe u prvenstvu.\nPrema statistici su daleko ispred svojih rivala u prvenstvu, ali to ne znači da su do pobeda dolazili sa lakoćom.\nU FK Trio očekuju da narednog proleća nastave sa dobrom igrom, a čak će probati i da svaku utakmicu do kraja sezone završe pobedom. Glavni cilj je prolazak u viši rang takmičenja. Iako ih tamo očekuju znatno kvalitetniji rivali, oni se nadaju da će u 1. ligi regiona Istočne Srbije imati značajnu ulogu u borbi za vrh tabele.\nŠkola fudbala Trio osnovana je krajem 2014. godine i broji 120 mladih fudbalera. Grupa petlića koju čine dečaci rođeni 2008. i 2009. godine takođe se tamiči u istom rangu kao i pioniri. Mlađe grupe od njih su predpetlići i cicibani gde treniraju dečaci koji su rođeni od 2012. pa čak i do 2015. godine.\nTags: FK Trio, fudbal, Kanal M, Paraćin, pioniri\nPrevious PostSpomenik poginulim staklarima u Drugom svetskom ratu\nNext Post7 smrtnih slučajeva i 104 potvrde infekcije koronom u Pomoravlju za jedan dan


Nerazvijena tržišta rada, neadekvatne javne politike: aktivne politike zapošljavanja u Albaniji, Bosni i Hercegovini i Makedoniji | Analitika\nZemlje zapadnog Balkana suočavaju se sa brojnim ekonomskim manjkavostima koje, između ostalog, rezultiraju u brojnim problemima tržišta rada. Ova regija pati od hronično visoke stope nezaposlenosti, niskog stepena kreiranja novih poslova, visokog udjela strukturalne nezaposlenosti u ukupnoj nezaposlenosti te generalno nerazvijenog institucionalnog okvira tržišta rada. Tri zemlje koje su u fokusu ovog istraživanja – Albanija, Bosna i Hercegovina i Makedonija – također karakterišu ovi socioekonomski trendovi i problemi.\nStudija pokazuje da su, unatoč tome, aktivne politike zapošljavanja u ovim zemljama razvijene tek u rudimentarnom obliku te da pate od brojnih nedostataka. U tom smislu, javna potrošnja na ove politike je generalno niska, obuhvat radne snage aktivnim mjerama značajno ograničen, dok sami dizajn i ciljanje programa aktivnih politika zapošljavanja zahtijeva značajna unapređenja u sve tri zemlje. Osim toga, nedostatak evaluacija postojećih aktivnih politika zapošljavanja umnogome onemogućava donošenje adekvatnih mjera koje bi bile zasnovane na činjenicama i, stoga, korespondirale postojećem ekonomskom kontekstu.\nOva studija objavljena je u sklopu istraživanja kao dio “Think and Link Regional Policy Programme” projekta “Borba protiv nezaposlenosti na Zapadnom Balkanu: unapređenje aktivnih politika zapošljavanja u Albaniji, Bosni i Hercegovini i Makedoniji”, kojeg provodi Centar za društvena istraživanja Analitika u saradnji sa Finance Think iz Makedonije i Agenda Institute iz Albanije, a podržava Evropski fond za Balkan. Stanovišta iznesena u ovom policy briefu odražavaju stanovišta autora i ne predstavljaju nužno stanovišta Evropskog fonda za Balkan.


Vučić: Ovo nije 1389... Erdogan: Bošnjacima ću reći da nisam za bilo koji nacionalizam\nSrbija osjeća Tursku kao prijatelja, a mi smo prijatelji i Turske i turskog naroda, rekao je danas srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić i, na zajedničkoj press konferenciji za novinare sa predsednikom Recepom Tayyipom Erdoganom, te ocijenio da će odnosi dvije zemlje u budućnosti biti sve bolji, prenosi Tanjug.\nNastavak kontinuiteta antibosanske kampanje\nInstitut za za istraživanje genocida Kanada (IGC) izdao je saopćenje povodom antibosanskih napada na pravosudne institucije države Bosne i Hercegovine povodom oslobađajuće prvostepene presude Naseru Oriću i Sabahudinu Muhiću.\nPredsjednik Turske Recep Tayip Erdogan doputovao je sinoć u Beograd, a na aerodromu su ga dočekali predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijerka Ana Brnabić i članovi Vlade Srbije, prenosi Anadolija.\nTurske trupe započele vojnu operaciju u Siriji\nDebevec: Presuda u slučaju Orića donesena odlukom vijeća, a ne sudije pojedinca\nGazija s Drine: Navršile se 22 godine od pogibije Zaima Imamovića\nPrije 22 godine, na današnji dan, poginuo je gazija s Drine Zaim Imamović, komandant 14. divizije Prvog korpusa Armije Republike Bosne i Hercegovine, posthumno odlikovan najvišim ratnim priznanjem "Zlatni ljiljan".\nVlasti Saudijske Arabije postigle su sporazum sa Rusijom o kupovini ruskog antiraketnog sistema S-400, prenosi Anadolija.\nVučić o Oriću: Srbija će za pravdu morati da se bori sama\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je oslobađajuća presuda za ratnog komandanta bošnjačkih snaga u Srebrenici Nasera Orića dokaz da „životi srpskih civila nisu jednako vrijedni kao životi drugih ljudi i da je to znak da će Srbija za pravdu uvijek morati da se bori sama“.\nKuda vodi novi "rat" Turske i SAD?\nSjedinjene Američke Države su u nedjelju objavile da su obustavile izdavanje neimigrantskih vize u svojim diplomatskim predstavništvima u Turskoj poslije hapšenja jednog konzularog službenika, što je dovelo do toga da ubrzo i Turska obustavi izdavanje viza u Sjedinjenim Državama, pišu svjetske agencije.


Ventu.rs je 'crowdinvesting' platforma koja povezuje investitore i biznise\nGrađani i firme u Srbiji od danas preko pomenute platforme za crowdinvesting mogu da ulažu u domaća, lokalna preduzeća, kao i tehnološke startap kompanije sa potencijalom za rast. Ventu.rs predstavlja značajan pomak na finansijskom tržištu i iskorak ka alternativnom finansiranju kakvo privrednici u razvijenim zemljama već uveliko koriste.\nPokretanjem ove platforme malim i srednjim preduzećima u Srbiji se omogućava novi izvor finansiranja i proširuju se njihove mogućnosti da dođu do sredstava za ulaganje u dalji razvoj biznisa. Štaviše, Ventu.rs povezuje kompanije koje traže sredstva za finansiranje rasta i zainteresovana fizička ili pravna lica, koja mogu da postanu investitori za nekoliko minuta – uz najmanji mogući iznos ulaganja od 100 evra.\nPomenuti sajt je zajednički projekat kompanije BDO Business Advisory iz Beograda i kompanije CONDA iz Austrije, a kako bismo saznali više detalja o pozadini nastanka Ventu.rs, trenutnom poslovanju ali i daljim planovima, razgovarali smo sa Lukom Pejovićem, direktorom ove crowdinvesting platforme.\nJedna od ideja je i uključivanje dijaspore u proces investiranja\nVeć na samom početku Luka nam je govorio više o tome odakle je potekla ideja, tačnije potreba za prvom domaćom crowdinvesting platformom i kako se generalno gleda na investicije u Srbiji. Naš sagovornik objašnjava da je ideja potekla iz iskustva stečenih kroz rad na tržištu u svojstvu finansijskog konsultanta. Kako kaže, njegove kolege i on su se kroz dugogodišnji rad iznova sretali sa žalbama privrede na postojeće stanje na finansijskom tržištu.\n“Taj problem posebno je izražen u segmentu mikro i malih kompanija i tehnoloških startapa. Jednostavno, banke nisu zainteresovane za taj segment, a drugih opcija je bilo vrlo malo i nisu ni malo jednostavne. Logična posledica je bila želja da se napravi nešto što će pokušati da ublaži problem finansiranja za takvu vrstu firmi”, otkriva nam Pejović i kaže:\nSa druge strane, spektar opcija za investiranje u Srbiji činio nam se jako ograničen što kao posledicu ima ogromnu količinu novca koji svakodnevno gubi vrednost na tekućim, a i štednim računima građana. Imajući to u vidu, kao i već opisanu situaciju sa finansiranjem mikro i malih kompanija, shvatili smo da najvažniji sastojci za uspeh crowdinvesting-a u Srbiji postoje.\nTo naravno ne znači da su ta dva uslova dovoljna. Naši građani generalno nemaju kulturu investiranja, a imaju užasna iskustva sa finansijskim institucijama u poslednjih 30 godina. Međutim, to ne znači da uz adekvatnu edukaciju ne bi bili spremni da deo svoje ušteđevine investiraju.\nSama platforma o kojoj ovde govorimo je u potpunosti otvorena široj populaciji, a može se reći i da je njoj i namenjena. Kako je Luka istakao, s obzirom na to da je pored finansijskog, marketinški efekat kod crowdinvesting-a izuzetno važan, jasno je da šira populacija bude uključena – iako ova terminologija jeste nova, ali nije naročito komplikovana. Otuda, Pejović poseban akcenat stavlja i na momenat edukacije vezane za termin crowdinvesting-a:\nNaši edukativni materijali, kao što su animirani klipovi, brošure, ali pre svega Vodič kroz crowdinvesting, treba da posluže svima koji su zainteresovani da razumeju kako crowdinvesting ali i Ventu.rs funkcionišu.\nGledajući sa pravne strane, tim koji stoji iza pomenute platforme ovom izazovu je doskočio kroz ugovor o subordinarnim zajmovima. Limit investiranja je od 100 do 10.000 evra, ali je ono isključivo ograničeno za građane Srbije. Iz tog razloga, našeg sagovornika smo upitali da li postoji ideja da se u nekoj od narednih iteracija uključi i izuzetno jaka dijaspora, ili postoje zakonska ograničenja za takvu ekspanziju? Luka objašnjava:\nInicijalna ideja i jeste bila da se dijaspori omogući investiranje i to i dalje ostaje naš cilj. Smatramo da bi to bila sjajna prilika da se udeo novca koji iz brojne dijaspore ide u investicije poveća u odnosu na udeo koji ide u potrošnju. Pouzdano znamo da u inostranstvu postoji veliki broj ljudi koji žele da investiraju u Srbiji, ali im se ne nudi jednostavan instrument da to i učine.\nNažalost, trenutno nam je to onemogućeno zbog određenih pravilnika NBS vezanih za Zakon o deviznom poslovanju. Verujemo da ćemo vremenom, kroz dijalog sa NBS, uspeti da otklonimo ovu prepreku i otvorimo mogućnost investiranja za naše sunarodnike u inostranstvu.\nKada govorimo o kompanijama koje mogu da ulistaju svoju kampanju tj. zahtev za finansiranjem na sajtu Ventu.rs, to su svakako mala i srednja preduzeća. Otuda nas je i zanimalo postoje li neki pravni ili tehnički limiti po pitanju kampanje – bilo da govorimo o sektoru iz kog kompanija dolazi ili visini investicije koju potražuje? Luka za Netokraciju otkriva da što se tiče pravnih i tehničkih limita, reč je o tri ključna primera:\nPravna forma kompanije mora biti DOO u trenutku kada pokreće kampanju;\nIznos zajma koji kompanija želi da uzme mora iznositi najmanje 50.000 EUR;\nPotrebno je da kompanija ili preduzetnik iz sopstvenog okruženja (prijatelji, porodica, poslovni partneri i ostali.) donese 40% od minimuma koji kampanja treba da prikupi.\nOno što smo takođe uspeli da saznamo jeste da je pored toga bitno da kompanija nema otvorene sudske sporove, poreska dugovanja, da poseduje dozvole za svoju delatnost, da je vlasnik ključne materijalne i nematerijalne imovine i sve drugo što je neophodno da bi kompanija mogla da funkcioniše.\n“Na kraju bih rekao da je jedan od ključnih kriterijuma da kompanija ima dobar poslovni model, biznis plan koji podrazumeva rast kompanije i želju da taj plan sprovede u delo”, kaže Pejović.\nCilj je da se crowdinvesting približi što većem broj preduzetnika\nIzmeđu ostalog, Luka nam je detaljnije približio koji su kratkoročni, a koji dugoročni planovi za Ventu.rs, posebno sada u godini koja je donela brojne izazove posebno u sektoru malih i srednjih preduzeća. Kako naš sagovornik dodaje, kratkoročni planovi uključuju pre svega širenje investitorske zajednice i pronalaženje što većeg broja kvalitetnih kompanija koje ispunjavaju kriterijume za crowdinvesting kampanju i žele da je sprovedu.\nPejović ističe da u okviru dugoročnih planova potpada cilj da se od crowdinvesting-a napravi izvor finansiranja koji mikro, mala i srednja preduzeća uvek uzimaju u razmatranje kada su im potrebna sredstva za rast i koji neretko koriste. Namera je, kaže Luka da investitori prihvate crowdinvesting kao instrument kroz koji mogu kontinuirano investirati određeni deo svoje ušteđevine – a da im Ventu.rs platforma u svakom trenutku nudi izbor od nekoliko aktuelnih kampanja u koje mogu da investiraju.\n“Ova godina zaista jeste nečuvena i jako teška za započinjanje bilo čega. Istini za volju, u aprilu mesecu smo bili jako blizu odustajanja od celog projekta, jer nam se situacija činila isuviše nepovoljnom za pokretanje platforme”, ističe naš sagovornik. Kako nam je kazao, nakon više internih sastanaka i razgovora sa partnerima tim je odlučio da ipak nastavi dalje, shvativši da crowdinvesting u ovakvim uslovima zapravo možda ima najviše smisla:\nPuno malih biznisa koje volimo i čiji proizvodi i usluge čine našu svakodnevicu će ući u velike probleme izazvane višom silom. Sada nam se pruža šansa da ih investicijom podržimo, pomognemo im da prebrode težak period, a oni će nam kada se situacija normalizuje vratiti investiciju i to uz dobar prinos.\nSa tim u vezi, Luka je iskoristio priliku da najavi kampanju pod nazivom Srbija investira, koja za cilj ima upravo stavljanje crowdinvesting-a u trenutni kontekst i to u smislu koji je Pejović već opisao. “Smatramo da je vreme da se kao društvo udružimo i podržimo male biznise, sačuvamo pre svega radna mesta, ali i neke proizvode i usluge koje volimo, a da pri tome i zaradimo”, kaže on i dodaje:\nEdukaciju preduzetnika već jesmo radili u vidu crowdinvesting radionice i edukativnih materijala, ali svakako planiramo da to radimo i ubuduće. Edukacija i preduzetnika i investitora je nešto što smatramo ključnim za naš opstanak na tržištu.\nPotpuno razumevanje finansiranja kroz crowdinvesting otkloniće mnoge sumnje koje bi preduzetnici eventualno mogli imati, dok će edukacija investitora umanjiti njihovu nesigurnost i pripremiti ih da informisano i odgovorno investiraju.\nŽelja čitavog tima za naredni period jeste da mehanizmi crowdinvesting-a svima budu podjednako poznati i jasni, kao što je danas to slučaj sa bankarskim kreditima ili oročavanjem sredstava. “Informisano, plansko i, što je možda i najvažnije, odgovorno investiranje i zaduživanje je nešto što ćemo se sigurno uvek truditi da promovišemo”, zaključio je na kraju Luka.


Živinice: Poslovna zona Ciljuge donijela 60 miliona KM investicija » pressing.ba\nNakon što je poslovna zona Ciljuge II u Živinicama imala veliki uspjeh i donijela 60 miliona KM ulaganja u grad Živinice, iz Gradske uprave su odlučili da naprave još dvije poslovne zone. Kako nam je kazao gradonačelnik Samir Kamenjaković, ovaj prijedlog gradskih službi upućen je Gradskom vijeću, gdje je i podržan, te slijede dalje aktivnosti.\n- Tražili smo da dobijemo mogućnost gradnje dvije poslovne zone, jedna bi bila industrijska, a jedna industrijska zona Naučno-tehnološki park. Smatramo da taj park može biti spoj nauke, privrede i institucija, s obzirom na to da imamo univerzitet u blizini Živinica, imamo aerodrom Tuzla koji se nalazi u Živinicama i brojne druge pogodnosti, te smatramo da smo sazreli za jedan takav poduhvat, kazao nam je Kamenjaković. Prije tri godine, pojasnio nam je, pokrenuli su startup projekt u sklopu kojeg su napravili mini inkubator, te smatra da je sljedeći stepen otvaranje Naučno-tehnološkog parka.\n- Sada idemo u prezentaciju i u pravljenje projekta, kroz koji ćemo sublimirati potrebe u privredi i potrebe koje su važne za poboljšanje stanja u privredi. Smatramo to direktnom pomoći privredi, te barijerom koja treba zaustaviti odliv pameti iz BiH, poručio je Kamenjaković.\nVeć su ostvarili kontakt sa univerzitetskim profesorima iz različitih oblasti, a tražit će kombinaciju između univerziteta, institucija i privrede, na osnovu čega će i biti urađen zvaničan projekt. Kamenjaković smatra da bi izrada projekta trebala trajati oko sedam mjeseci, nakon čega bi se trebalo krenuti u izgradnju infrastrukture. Njegove pretpostavke su da bi za 12 mjeseci prvi korisnici mogli ući u ovaj park.\n- Ono što je prednost ovih u odnosu na prethodnu poslovnu zonu jeste blizina grada, imamo vodovodnu, putnu i sve ostale infrastrukture, pa bi i troškovi bili smanjeni u odnosu na poslovne zone koje smo do sada radili. Konačnu cijenu gradnje ovih zona znat ćemo tek kada napravimo projekt izgradnje, istakao je Kamenjaković.


Markizio: Ne smemo da zaboravimo fudbal - Sportklub\nMarkizio: Ne smemo da zaboravimo fudbal\nSerie A Autor:Marko Vlahović10. maj. 202014:11 > 14:14\nBivši vezista Juventusa Klaudio Markizio je apelovao na sve vodeće ljude i Italiji da ne zaborave fudbal i da omoguće da se prvenstvo u toj zemlji završi.\nKlaudio Markizio je početkom aktuelne sezone objavio da završava profesionalnu igračku karijeru. Osim Juventusa, u kom je i ponikao, on je igrao i jednu sezonu za Zenit iz Sankt Peterburga. Sada Klaudio poručuje da fudbal mora da se nastavi u Italiji.\n„U ovom trenutku je fudbal zarobljen u kandžama situacije kao i sve ostale profesije. Međutim ne smemo da zaboravimo fudbal koji je jedna od 10 najjačih industrija u ovoj zemlji. On ima veliki finansijski doprinos i milioni ljudi žive od njega„, kazao je Markizio.\n„Fudbal nije samo elita milionera igrača koji se pojavljuju na naslovnim stranama. Čak i igrači Serije B i Serije C koji imaju drugačije plate, onda svi manje vidljvi radnici koji zavise od sporta i koji tako izdržavaju porodice, fizioterapeuti, novinari, obezbeđenje, svi zavise od fudbala„.\nMarkizio kaže da mu fudbal mnogo nedostaje i da se nada da će se utakmice brzo vratiti.\n„Čitam debatu o riziku od zaraze, ali ne bih da ljudi čekaju da postoji nula rizika. Nula rizika ne postoji u fudbalu. Moramo da napravimo sistem da rizik bude što manji, ako čekamo nula rizika nikad nećemo opet igrati„, dodao je Markizio.\nDodaje da ako Vlada odluči da se više ne igra mora da preuzme odogovrnost za finansijsku propast mnogih klubova koji će bankrotirati ako ne budu nastavili da igraju.


U Siriji stradala 23 člana iste porodice u napadu koalicionih snaga\n► U Siriji stradala 23 člana iste porodice u napadu koalicionih snaga\nUkupno 23 člana jedne iste porodice stradalo je u napadima međunarodne koalicije predvođene SAD na sirijsko selo na istoku zemlje koje drže džihadisti Islamske države, saopštila je danas sirijska opoziciona Opservatorija za ljudska prava.\n"Najmanje 23 civila, među kojima osmoro dece i šest žena, stradalo je napadu koalicije na sirijsko selo", navela je opservatorija.\nŽrtve, koje potiče iz jedne iste porodice, krile su se u jednoj kući u koju su pobegli od sukoba u susednom selu.\nMeđunarodna koalicija predvođena SAD podržava arapsko-kurdsku koaliciju u borbi protiv Islamske države na obala Eufrata u sirijskoj provinciji Deir Ezor.\nTa provincija je velikim delom pod kontrolom sirijskih snaga, ali postoje još male oblasti u kojima se nalaze islamisti.\nKoalicija je navela da će biti otvorena istraga zbog smrti civila ističući da "jedino gađa važeće vojne mete".\nTa koalicija nedavno je priznala da je nenamerno ubila 800 civila u napadima u Siriji i susednom Iraku od kada dejstvuje na tim područjima 2014. godine.\nU Siriji je od početka sukoba u martu 2011. godine stradalo više od 340.000 ljudi.


Krit, Čanija avionom iz Beograda samo 94 evra! – Lovci na Odmore\nKrit, Čanija avionom iz Beograda samo 94 evra!\nBy admin June 19, 2015 Putovanja iz Beograda No Comments\nAegean Airlines kompanija vam nudi let iz Beograda za Krit, Čaniju u septembru za datume od 16. do 22 septembra po ceni od samo 94 evra. Sve takse su uključene u cenu, a putovanje je za dve osobe i cenom po osobi. Ukoliko želite da se dodatno informišete javite nam se na facebook.\nPovratnu kartu iz Beograda za Krit\nLet je s Aegean Airlines\nKlikom na linkove ispod (kliknite na SELECT) i rezervirate let i smještaj:\nBEOGRAD – KRIT AVIONSKA KARTA\nSmeštaj potražite ovdje: BOOKING.COM\nTags: aviokarte hr, čanija, cena krit, Grčka, iz beograda, izletnadlani, Krit, lastminute beograd, letalske karte, ponuda putopvanja, potovati po svetu, putovanje, slovenija, timtravels, tripologija\nPutovanje u Istanbul u septembru (rujnu) 8 dana, smeštaj + avionska karta, 289 eura!\nPutovanje u Pariz avionom iz Beograda za samo 52 evra!


Poseta državne sekretarke za brigu o porodici i demografiju - PRIBOJSKI PORTAL\nPoseta državne sekretarke za brigu o porodici i demografiju\nU radnoj poseti Priboju 23. septembra, boravila je državna sekretaraka u Ministarstvu za brigu o porodici i demografiju, Milka Milovanović Minić, gde je sa rukovodstvom opštine Priboj razgovarala o demografskoj situaciji u ovoj lokalnoj samoupravi i mogućnostima da se ona unapredi i poboljša.\n„Opština Priboj će u narednoj budžetskoj godini značajno povećati izdvajanja za mere populacione politike, od sadašnjih sedam na oko 30 miliona dinara, mada je stav rukovodostva lokalne samouprave, da će dugoročne mere ekonomske stabilnosti, ipak dati bolje rezultate.“, istakao je predsednik opštine Priboj i dodao da je umesto trenutnih izdvajanja, bolje stvoriti uslove za zaposlenje žena, a sigurna egzistencija će ih osnažiti za stvaranje ili proširivanje porodice.\nNovoformirano Ministarstvo za brigu o porodici i demografiji je strateško ministarstvo države Srbije, jer je demografska situacija i u našoj zemlji ali i Evropi, sve lošija. Prirodni priraštaj je vrlo nizak, stanovnika na ovim prostorima sve je manje, pa iako to stanje nije od juče, već traje decenijama, država je odlučna da se to pitanje, ipak dugoročno i promeni i poboljša.\n„Država Srbija je odlučna da stane na put ekonomskim migracijama i to tako što ćemo doprineti boljim demografskim prilikama na lokalu. Odlićan primer prakse u Pribou je formiranje i finansiranje nove socijalne ustanove, kako bi moglo da nastavi da živi već oformljenih pet veoma bitnih usluga socijalne zaštite. Primer za isticanje je i ulaganje u nova radna mesta, gde bi se zaposlila nova, uglavnom ženska, radna snaga.“, rekla je državna sekretarka Milovanović Minić.\n„Demografija nije tema za dnevno-političku raspravu, demografska politika se vodi na duže staze.“, zaključila je državna sekretarka.\nDržavna sekretarka obišla je i Centar za socijalni rad Priboj, gde je upracvo naišla na primere dobre prakse, koji će, kako je istakala, biti korišćeni kao pozitivni primer u našoj zemlji.\nNaime, lokalna samouprava u Priboju je, među retkima u Srbiji, svojim pravovremenim delovanjem, produžila život socijalnim uslugama, za sada pet usluga socijalne zaštite, od kojih neke, funkcionišu i gotovo dve decenije.\nPredstava „Pomahnitali“ na festivalu „Dani Danila Lazovića“


Predsednik Obama obraća se novinarima u Beloj kući, 24. novembra posle odluke porote u Fergusonu da ne podigne optužnicu protiv policajca Derena Vilsona.\nZa američkog predsednika Baraka Obamu, pitanje rasnih odnosa je duboko lične prirode. Tokom krize u Fergusonu u Mizuriju, predsednik je pozivao na mir, uzdržanost i poštovanje vladavine prava.\nNasilje u Fergusonu navelo je predsednika Obamu da koristi jezik koji je oštriji nego što je to činio ranije u porukama o rasnim odnosima, čime je razbio tabue oko tog pitanja Amerikancima, od kojih se većina nadala da će izbor crnog predsednika u Belu Kuću možda značiti da će ovakve scene biti stvar prošlosti. Nasilje je izbilo u Fergusonu u noći kada je objavljeno da beli policajac Deren Vilson neće biti optužen za ubistvo Majkla Brauna, nenaoružanog crnog tinejdžera. Pozivajući na mir, predsednik Obama rekao je da situacija u Fergusonu govori o širim izazovima sa kojima se društvo i dalje suočava.\n“Moramo da prepoznamo da to nije pitanje samo Fergusona. To je američko pitanje. Načinili smo ogroman napredak u rasnim odnosima tokom poslednjih nekoliko decenija. Bio sam svedok toga sopstvenim životom i negiranje tog progresa je negiranje sposobnosti Amerike da se menja. Ali ono što je takođe istina je da postoje problemi i da nebelačke zajednice ne izmišljaju te probleme.”\nAnalitičari su ocenili da nisu samo bol i nezadovoljstvo demonstranata naveli predsednika Obamu da govori mnogo otvorenije o rasnim odnosima. Sa samo dve godine do kraja svog mandata, oni kažu da Obama nema mnogo da izgubi pomerajući razgovor o rasnim odnosima korak dalje. Danijela Gibs Ledžer je bivša saradnica predsednika.\n“Politički rizik je na neki način ublažen pošto on više ne ide na izbore. Da li ima druge vrste rizika? Uvek, svaki put kada govorite o rasi u ovoj zemlji. Ali isto tako mislim da to ide dalje od političkog rizika i da je to veoma lično pitanje za njega.”\nPredsednik Obama govorio je strastveno o rasnom pitanju i ranije. 2012. godine, kada je crni tinejdžer Trejvon Martin bio ubijen na Floridi u drugom slučaju koji je imao aspect rasnih odnosa, on je rekao da je Martin mogao da bude njegov sin. Ovog puta, predsednik je upozorio da nepreduzimanje akcije može da vodi ka većim tenzijama i nasilju.\n“Oni koji su zainteresovani samo za fokusiranje na nasilje i samo žele da problem nestane, moraju da znaju da imamo mnogo posla ovde i da ne bi trebalo da preko toga pređemo.”\nMajkl Fontroj je politikolog na univertitetu Hauard u Vašingtonu. On kaže da se, iako su obraćanja predsednika Obame mnogo snažnija nego pre, postavlja pitanje da li je predsednik bio dovoljno snažan.\n“Ono što se dogodilo u Fergusonu u Mizuriju i posle toga, je nešto što je, na neki način, predsednik bio primoran da komentariše. Dakle, tačno je da je on razbio tabu, ali nadam se da će, sada kada je taj tabu razbijen, on zapravo uraditi nešto sa tim.”\nKada je predsednik Obama preuzeo položaj, postojala je nada među mnogim Amerikancima, crnim i belim, da bi rasni problemi u Americi, u najvećoj meri, mogli da nestanu. Događaji u Fergusonu pokazali su da će za rešavanje stotina godina rasnih sukoba biti potrebno više od jednog čoveka i jednog predsednika.


"Rosoneri" žele tinejdžera, Bijelsa pravi pometnju? - Sportske.net\nFrancuz željena meta.\nFoto: EPA-EFE/Paul Ellis / POOL\nLE (kval.) - Ibra i Čalhanoglu pogađali u Irskoj, "Vukovi" sigurni u Albaniji, Voša dobila rivala!Nova sezona, stari Ibra!Čelsi potrošio bogatstvo, vreme je za prodaje, dvojac se seli u Seriju A?Skup si "Bleki" ali ima nade!Milan nije završio, Pioli ima tri velike želje, koliko je realno?\nBijelsin Lids je pokazao neverovatan fudbal u prvom kolu kada su gostovali šampionu Liverpul. "El Loko" je izgubio u vatrometu golova sa 4:3, ali jasno da ovaj tim za sada ne treba potcenjivati.\nEkipa sa "Eland Rouda" je ove sezone otkupila trojicu igrača koji će konkurisati za prvi tim. Stigao je Rodrigo iz Valensije, Koh iz Frajburga a Košta je posle uspešne pozajmice otkupljen od Vulvsa.\nJoš uvek traju spekulacije oko dolaska De Paula, a Lids je i u trci sa Milanom i još par premijerligaša oko kupovine Kuadia Konea.\n19-godišnjak se prošle sezone u potpunosti probio u prvi tim Tuluza, mladi Francuz igra na poziciji centralnog veznog igrača. Poseduje veliki potencijal, videćemo koliko su zainteresovane strane spremne da izdvoje za njegovu kupovinu.\nIbra ostaje, ali Rajola završava još jedan posao!


Kosovo: Političke poruke na pravoslavni Božić\nProslava Božića na Kosovu protekla je uz protest, ispaljivanje pirotehničkih sredstava, pucanje iz vatrenog oružja, a onda i privođenje. Iako predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću nije bilo dozvoljeno da za Božić boravi na Kosovu, drugi srpski zvaničnici posetili su nekoliko mesta sa većinski srpskim stanovništvom, šaljući političke poruke da je Kosovo neodvojivi deo Srbije.\nDirektor kancelarije Vlade Srbije za Kosovo Aleksandar Vulin bio je jedan od zvaničnika koji je boravio na Kosovu tokom božićne proslave. Ovom prilikom je kazao da će Beograd "reći svoje" ove nedelje političkom platformom, koja će biti predstavljena i međunarodnoj zajednici.\n“Ovo je godina u kojoj očekujemo od međunarodne zajednice da se ponaša u skladu sa obavezama koje je preuzela. Ovo je, nadamo se, poslednji put da se predsedniku Republike Srbije zabranjuje da bude sa svojim narodom i da se između njega i njegovog naroda ispreči sila. Ovo je veliki praznik - praznik mira i nade. Ovo je praznik nade za sve nas koji verujemo da je Kosovo i Metohija sastavni deo naše države i da se to nikada neće promeniti. Ovo je godina u kojoj će biti donete velike i važne odluke, ovo je istorijska godina u kojoj će se Srbija, nadam se izboriti, za ono u šta svi zajedno verujemo”, poručio je Vulin.\nZa njegovu bezbednost tokom boravka na Kosovu, pobrinula se Policija Kosova. Međutim, nakon božićne liturgije u manastiru Gračanica, nekoliko lica srpske nacionalnosti privedeno je zbog, kako iz policije kažu, opravdane sumnje.\n"Zbog bezbednosti osobe koju Policija Kosova prati, danas je u Gračanici, pod opravdanom sumnjom, privedeno 9 osoba radi legitimacije i verifikacije. Policija je kontaktirala tužioca i radimo sa njegovom dozvolom”, kazao je Brahim Sadriu, portparol policije Kosova.\nSaznaje se da su privedene osobe bile su u pratnji Aleksandra Vulina.\nBez štete i povreda\nKosovske vlasti nisu odobrile posetu srpskom predsedniku, a kosovski zvaničnici su istovremeno podsetili na slučajeve kada se kosovskim ministrima nije omogućio boravak u Preševskoj dolini.\nInače, iz policije su rekli da je na Kosovu povodom Božića boravilo oko 60 lica iz Srbije, čiji su ulaz odobrile vlasti u Prištini.\nU nedelju je u Đakovici došlo i do protesta dvadesetak aktivista pokreta "Samoopredeljenje" i organizacije "Glas majki" iz Đakovice.\nOni su se oko 8 časova ispred pravoslavne crkve okupili s namerom da onemoguće ulazak grupi od pedesetak Srba koji su najavili dolazak na Badnji dan kako bi prisustvovali crkvenim manifestacijama povodom pravoslavnog Božića.\nUz primenu sile, policija je oko deset časova ispred ulaza u portu crkve uklonila demonstrante i time omogućila da autobus u kome su se nalazili Srbi uđe u portu crkve.\nProslava Božića na severu protekla je bez incidenata, ali uz znatnu upotrebu vatrenog oružja, izjavio je za RSE portparol policije u Mitrovici, Besim Hoti.\n“To je bilo u severnim lokacijama. Najbitnije je da u tim lokacijama nije bio prijavljen nijedan međuetnički incident. Sve je to bilo u svrhu slavlja, mada je bilo remećenja javnog reda i mira i ugrožavanja opšte bezbednosti korišćenjem vatrenog oružja. Na svu sreću sve je prošlo bez štete i povreda“, naveo je Hoti.


Principi za izmjene Ustava BiH prezentovani Sattleru - Radio Nasa Rijec Chicago\nPredstavnici nevladinih i organizacija civilnog društva sastali su se u Sarajevu sa šefom Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini Johannom Sattlerom.\nU saopštenju se dodaje da su predstavnici civilnog društva su tokom sastanka izrazili razočarenje neprincipijelnom politikom EU te uputili zahtjev za jasnijom i preciznijom politikom EU, posebno u implementaciji presuda sudova UN-a i Evropskog suda za ljudska prava. Zatraženo je i da se Komitet EU upozna sa “Principima za izmjene Ustava BiH” i otvorenim pitanjima.\n“Principi za izmjene Ustava BiH”, koje je dosad podržalo više od 18.000 bh. građana putem web aplikacije www.izmjeneustava.com, kao i pismo međunarodnim zvaničnicima ranije su uručeni bivšem i aktuelnom visokom predstavniku u BiH Christianu Schwarz-Schillingu i Christianu Schmidtu, te europarlamentarcima iz Njemačke i Holandije.\nNewer Njemačka zabrinuta zbog kretanja ruskih trupa u blizini Ukrajine\nOlder Za transparentnije izbore potrebna podrška svih stranaka u BiH


Bivši premijer Crne Gore se častio: Markovićeva limuzina od 42.000 evra\nSvet Autor:Vijesti15. sep. 202109:54 > 12:35\nDuško Marković Foto: EPA-EFE/STEPHANIE LECOCQ\nPoslanik u Skupštini Crne Gore Duško Marković prijavio je sredinom prošlog meseca Agenciji za sprečavanje korupcije da je postao vlasnik nove limuzine “volvo S90”, koju je platio više od 40.000 evra.\nDuško Marković na Tviteru: „Da je vječna Crna Gora“\nURA izviždana na Cetinju, odbornici DPS-a vređali Krivokapića i Abazovića\nIz dokumentacije, koju je prema Zakonu o slobodnom pristupu informacijama, dobila nevladina organizacija Mreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS), ova trgovina Markovića je koštala 42.000 evra.\nPoslanik Demokratske partije socijalista (DPS) nije odgovarao na pitanja “Vijesti”, između ostalog, na koji način je finansirao novi luksuzni automobil metalik-crne boje sa motorom koji je dizel/hibrid. Na sajtu ovlašćenog zastupnika se navodi da, između ostalog, ovaj model automobila nudi parking kameru i pomoć pri parkiranju, a proizveden je 2021. godine.\nDirektor Istraživačkog centra MANS-a Dejan Milovac ističe da je Marković kao javni funkcioner dužan javnosti do u detalje da objasni poreklo novca za kupovinu.\n”Imajući u vidu, s jedne strane, da njegov imovinski karton za prethodnu godinu pokazuje da on nije mogao iz redovnih prihoda da to priušti, a s druge strane da nemamo informaciju o tome da li je u međuvremenu podigao kredit ili na neki drugi način obezedio ta sredstva,” kazao je Milovac.\nPrema poslednjem redovnom godišnjem imovinskom kartonu, Marković je prošle godine prihodovao nepunih 28.000 evra, a na kraju prošle godine na tekućem računu imao je ušteđeno 12.655 evra.\nU poslednjoj godini premijerskog mandata Marković je uglavnom primao platu od malo više od 1.770 evra, a još 356 evra mesečno kao predsednik Vladinog Saveta za privatizaciju i kapitalne investicije.\nNakon poraza na prošlogodišnjim parlamentarnim izborima i izbora Vlade Zdravka Krivokapića početkom decembra, Marković je prijavio prvu poslaničku platu od nepunih 1.800 evra. Istog meseca, iz Fonda PIO je prijavio prihod od nepunih 950 evra.\nZakonom o sprečavanju korupcije propisano je da je javni funkcioner dužan da posebnim izveštajem prijavi svako uvećanje imovine vrednosti preko 5.000 evra.\nMarković je u zakonskom roku prijavio uvećanje imovine.\nU kartonu se kao osnov sticanja navodi kupovina, ali nema drugih detalja.\nDuško Marković Foto:EPA-EFE/VASSIL DONEV\n”Marković je Agenciji, uz izveštaj o prihodima i imovini koji se odnosi na uvećanje imovine preko 5.000 evra, dostavio detaljne podatke o osnovu sticanja putničkog motornog vozila marke ‘volvo S90’, što je potvrđeno u toku provere, koja je poverljive prirode”, kazali su iz institucije na čijem je čelu Jelena Perović.\nIz MANS-a poručuju da Agencija svojim odgovorom, a Marković neodgovaranjem na pitanja “otvaraju ogroman prostor za spekulacije i za nagađanja odakle je poreklo tog novca”.\n”Ovo je samo nastavak načina na koji Agencija zapravo štiti ne javni interes, nego privatnost javnih funkcionera na koji oni nemaju pravo kada je u pitanju interes javnosti da zna odakle konkretno Markovću novac za automobil vredan 42.000 evra”, kazao je Milovac.\nMilovac dodaje da i postojeća legislativa, ali i način na koji je Agencija sprovodi ide više u korist javnog funkcionera koji eventualno imaju nešto da sakriju nego što je u korist javnog interesa, odnosno prava građana da zna.\n”A nema spora da je javnost zainteresovana, imajući u vidu sve ono što smo mogli do sada da vidimo kada je u pitanju životni stil visokih javnih funkcionera. A najčešće kod visokih javnih funkcionera bivše vlasti možemo da vidimo tu ogromni razliku između onoga što su njihovi zvanični prihodi a šta je njihov životni stil, koji se ogleda u nekretninama, automobilima i uopšte načinu na koji žive oni i njihove porodice”, kazao je Milovac.\nDuško Marković Foto:EPA-EFE/FELIPE TRUEBA\nSadašnji poslanik, a bivši premijer nije imao svoj automobil u poslednjih petnaestak godina, vidi se iz imovinskih izveštaja koji su dostupni na sajtu Agencije.\nKada je u pitanju pokretna imovina prijavio je da je vlasnik osam komada vatrenog oružja – šest pištolja, revolvera puške, koji su proizvedeni između 1990. i 2005. godine.\nU poslednjem redovnom godišnjem imovinskom kartonu prijavio da je vlasnik stambenog prostora od 103, pomoćnog objekta od 32 i garaže od 27 metara kvadratnih koje je stekao razmenom. Pored toga je razmenom stekao i 2.049 metara kvadratnih zemljišta. Ostatak imovine je stekao nasleđem, četvrtinu kuće od 72 i pašnjaka od 25.882 metra kvadratna, kao i osmine pašnjaka od 10.630 metara kvadratnih.\nMarković nije dao ASK-u saglasnost za uvid u bankarske račune.\nU vreme dok je Marković bio premijer, kupljena su dva identična “mercedesa majblah S650”, plaćena iz kase ANB 1,3 miliona evra, a jedan je koristio on.\nKrivokapićeva Vlada je na početku mandata saopštila da će ova vozila prodati, ali to ni posle devet meseci još nije učinila.\nBONUS VIDEO: Dritan o tome zašto se ne hapse visoki funkcioneri DPS\nCrna GoraDuško MarkovićVolvo


Udruženje radnika na internetu: Odbili smo predlog Vlade o načinu oporezivanja - 24vesti\nPredsednik Udruženja radnika na internetu (frilenseri) Miran Pogačar rekao je danas da nisu prihvatili inovirani predlog Vlade Srbije o modelu oporezivanja njihovih prihoda za poslednjih pet godina.\nOn je za Betu, posle razgovora u Vladi, koje je uz prisustvo predstavnika Ministarstva finansija, vodila premijerka Ana Brnabić, rekao da je učinjen samo mali pomak u odnosu na predlog koji je Udruženje već odbilo pre dva meseca i da je takođe neprihvatljiv.\nVlada je u februaru predložila da radnici na internetu plate porez za poslednjih pet godina, od 2015. godine, prema iznosima koje su izračunali poreski službenici u kontroli krajem prošle godine, da se normirani troškovi podignu sa 20 odsto na 43 odsto i otpiše kamata, a preostali dug plati u mesečnim ratama od deset godina.\nRadnici na internetu tvrde da bi zbog tih astronomskih iznosa pali u „dužničko ropstvo“ i da je kriva država što nije ranije donela zakon o oporezuvanju tog zanimanja kako bi mogli da se obaveste o visini i načinu poreza, pa su predložili da se prvo donese zakon, a verbalno ih je podržao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić konstatacijom da do sada nije bilo zakona.\n„Jedini mali ustupak u odnosu na prethodni predlog je da neoporeziva suma mesečno iznosi 18.300 dinara“, rekao je Pogačar.\nDodao je da je taj pomak daleko od rešenja i da je na sastanku rekao premijerki Brnabić da se predlog odbacuje.\nUkoliko se usvoji zakon sa tim ili sličnim rešenjem nastavićemo proteste, i prvi je zakazan za 24. april, a pre toga podržaćemo proteste drugih nezadovoljnih građana“, rekao je Pogačar.


Prva pametna solarna lampa u Beogradu, Srbiji i regionu! - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Prva pametna solarna lampa u Beogradu, Srbiji i regionu!\nPrva pametna solarna lampa u Beogradu, Srbiji i regionu!\nAh Neša 6. juni 2017. BG servis 1 komentar\nU četvrtak, 8. juna u 10.00, ispred SRPC „Milan Gale Muškatirović“ (ulaz sa Dunavskog keja) počeće sa radom prva pametna solarna lampa u Beogradu, ali i Srbiji i regionu.\nSolarna ulična rasveta osim što štedi novac, jer eliminiše račune za struju, smanjuje i štetne uticaje ugljen-dioksida na gradsku sredinu jer ukida potrebu za tradicionalnim osvetljenjem.\nKoristeći energiju Sunca i pametan softver, ovakva ulična rasveta je u mogućnosti da obezbedi svetlo svih 365 dana u godini potpuno besplatno.\nPostavljanjem i promocijom prve pametne solarne lampe u Srbiji, GO Stari grad u saradnji sa kompanijom „Volta Technology“ i poslovnim inkubatorom „Impact Hub Beograd“ pokreće inicijativu za stvaranje „Pametnog grada“, radi rešavanja ključnih gradskih problema u sferama energetske efikasnosti i modernih tehnologija. (danubeogradu.rs)\nTagovibg servis dunavski kej ekologija solarna energija solarna lampa srpc milan gale muškatirović\nPrethodni U bioskopima: Mumija\nSledeći Lacuna Coil u Dom omladine Beogradu\n10. јуна 2017. at 13:41\nSuper, da je Å¡to viÅ¡e ovakvih solarnih uredjaja pa da se polako prebacujemo na mnogo zdravije obnovljive izvore energije.


Epidemija virusa korona je zbog ograničavanja prostora u kojem se ljudi kreću i teških ekonomskih uslova koje izaziva uslovila za 30 odsto povećan broj slučajeva nasilja nad ženama, izjavila je Mirzeta Tomljanović iz Fondacije "Lara" u Bijeljini.\n"Nasilje nad ženama treba zaustaviti prije nego što poprimi karakteristike pandemije", poručila je ona.U praksi to pokazuju podaci da je od početka godine u Sigurnoj kući u Bijeljini boravilo 20 žrtava nasilja, od kojih je čak 12 maloljetno, a trenutno je u njoj zbrinuto 11 žrtava.\n"U Osnovnom sudu u Bijeljini je na zahtjev žrtve nasilja u porodici izrečena jedna zaštitna mjera prema nasilniku, što ohrabrije da u ovoj borbi možemo bolje i jače", dodala je Tomljanovićeva.\nFondacija "Lara" je na Trgu kralja Petra Prvog Karađorđevića u Bijeljini organizovala uličnu akciju povodom obilježavanja Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama i početka globalne kampanje 16 dana aktivizma protiv rodno zasnovanog nasilja.\nFondacija "Lara" pruža specijalizovane usluge podrške za žene i djecu žrtve nasilja u porodici i drugih oblika rodno zasnovanog nasilja, a za 10 mjeseci ove godine primili su 540 poziva na SOS telefon 1264 za prijavu nasilja i savjetovanje.


Dinar probija sve granice, najsnažniji prema EUR - Naslovi.net vesti\nDinar probija sve granice, najsnažniji prema EUR\nBeograd -- Dinar će zabeležiti nov najviši nivo prema evru u ovoj godini i zvanični srednji kurs iznosiće 118,5471 dinar za evro.\nTo je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije. NBS je intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 15 miliona evra kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa, a od početka... »\nDinar sutra ponovo beleži rekord\nDinar će u sredu zadržati približno istu vrednost prema evru u odnosu na danas i zvanični srednji devizni kurs biće 118,54 dinara za jedan evro, što će biti najniža vrednost domaće valute u ovoj godini, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro je danas koštao 118,60 dinara. Narodna banka Srbije intervenisala je danas kupovinom 15 miliona evra na medjubankarskom deviznom tržištu kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa. Dinar će sutra prema evru biti... »\nRekord dinara prema evru\nDinar će zabeležiti nov najviši nivo prema evru u ovoj godini i zvanični srednji kurs iznosiće 118, 5471 dinar za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije.\nFoto: Mondo/Stefan Stojanović NBS je intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 15 miliona evra kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa, a od početka godine je kupila, uključujući i današnju... »\nDinar će u sredu zadržati približno istu vrednost prema evru u odnosu na danas i zvanični srednji devizni kurs biće 118,5471 dinara za jedan evro, što će biti najviša vrednost domaće valute u ovoj godini, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro je danas koštao 118,6014 dinara. Narodna banka Srbije intervenisala je danas kupovinom 15 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa. Dinar će sutra prema evru biti... »\nRekord dinara prema evru, kurs sutra 118,54\nDinar će zabeležiti nov najviši nivo prema evru u ovoj godini i zvanični srednji kurs iznosiće 118,5471 dinar za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije.\nNBS je intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 15 miliona evra kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa, a od početka godine je kupila, uključujući i današnju intervenciju, milijardu i 265 miliona... »\nDinar će u sredu zadržati približno istu vrednost prema evru u odnosu na danas i zvanični srednji devizni kurs biće 118,5471 dinara za jedan evro, što će biti najviša vrednost domaće valute u ovoj godini, objavila je Narodna banka Srbije (NBS). Evro je danas koštao 118,6014 dinara. Narodna... »\nKamatica utorak, 14. novembar 2017.\nDinar je danas zadržao približno istu vrednost prema evru kao juče i zvanični srednji kurs iznosi 118,6014 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar je jači prema evru za 0,7 odsto nego pre mesec dana, a na godišnjem nivou je jači za 3,7 procenata. Od početka godine, dinar je prema evru ojačao za 4,1 odsto. Indikativni kurs dinara prema dolaru je juče mirovao na nivou... »\nEvro danas 118,60 dinara\nDinar je danas zadržao približno istu vrednost prema evru u odnosu na juče i zvanični srednji devizni kurs je 118,6014 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro je juče koštao 118,5863 dinara. Dinar je prema evru jači za 3,7 odsto nego pre godinu dana, za 0,7 odsto jači nego pre mesec dana, a 4,1 odsto je jači nego na početku ove godine. Ove godine je dinar bio najslabiji 3.... »\nDinar jači, kurs 118,58\nDinar će biti jači prema evru za 0,7 odsto nego pre mesec dana, a na godišnjem nivou će biti jači za 3,8 procenata. Od početka godine, dinar je prema evru ojačao za 4,1 posto. Indikativni kurs dinara prema dolaru je porastao u... »\nBEOGRAD - Dinar je danas zadržao približno istu vrednost prema evru kao juče i zvanični srednji kurs iznosi 118,6014 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar sutra bez oscilacija, kurs 118,6014\nDinar će sutra zadržati približno istu vrednost prema evru kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 118,6014 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar će biti jači prema evru za 0,7 odsto nego pre mesec dana, a na godišnjem nivou će biti jači za 3,7 procenata. Od početka godine, dinar je prema evru ojačao za 4,1 posto. Indikativni kurs dinara prema dolaru je danas mirovao... »\nNiška škola obeležila Dan demokratije, deca i nastavnici predstavili narode i nacije\nRTV pre 1 sat još 32 povezane\nBBC News pre 2 sata još 29 povezanih\nBeta pre 5 sati još 21 povezana\nPress pre 4 sata još 17 povezanih\nPolitika pre 3 sata još 16 povezanih


PUTIN OTVARA DIONICU TURSKOG TOKA | RTV Slobomir\nPUTIN OTVARA DIONICU TURSKOG TOKA\nRuski predsednik Vladimir Putin potvrdio je da će danas u Turskoj prisustvovati ceremoniji puštanja u rad gasovoda Turski tok.\n"Vladimir Putin će 8. januara boraviti u radnoj poseti Republici Turskoj, odnosno Istanbulu, kako bi prisustvovao ceremoniji puštanja u rad gasovoda Turski tok", navodi se u saopštenju na zvaničnom sajtu ruskog predsednika.\nDodaje se da će Putin tokom posete Turskoj razgovarati s turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom o pitanjima daljeg razvoja rusko-turske saradnje i hitnim međunarodnim pitanjima, uključujući situaciju u Siriji i Libiji.\nU Turskoj će svečano biti puštena u rad deonica gasovoda "Turski tok", kojom će gas od ruske Anape do turskog mesta Kijikej ići cevima ispod Crnog mora.\nSvečanom otvaranju će, prema ranijim najavama domaćina, turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, prisustvovati veliki broj zvaničnika, uključujući ruskog predsednika Vladimira Putina i bugarskog premijera Bojka Borisova.