Općinski sud Živinice odredio je jednomjesečni pritvor za Samira Suljića, v.d. direktora RMU Đurđevik, i Abdulaha Zukića, savjetnika gradonačelnika Živinica, koji su uhapšeni u petak u SIPA-inoj akciji “Jafa”, potvrđeno je za FTV.\nSuljića i Zukića se sumnjiči da su svojim uticajnim pozicijama i djelujući kao grupa od vlasnika zaštitarske agencije Protection BH Živinice tražili mito za dugovanja Rudnika mrkog uglja Đurđevik, piše federalna.ba.\nPodsjetimo, oni su uhapšeni prilikom preuzimanja označenih novčanica, a u izvršenju krivičnog djela zatekla ih je policija. Akciju su izveli pripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu iz Tuzle, a po nalogu Tužilaštva Tuzlanskog kantona.\nHapšenje Suljića i Zukića pozitivan je primjer saradnje građana i policijskih agencija s ciljem sprečavanja činjenja koruptivnih djela.\nPrethodna vijestU BiH stigla donacija od 200 hiljada kineskih vakcina iz Mađarske\nSlijedeća vijestZulfo Salihović: Marš mira za preživjele predstavlja liječenje trauma i obavezu da pričaju svoje priče


Reakcije na Putinovu doktrinu: Amerika osuđuje, susedi prihvataju realnost | WebTribune\nHome SPEKTAR Reakcije na Putinovu doktrinu: Amerika osuđuje, susedi prihvataju realnost\nKao što se očekivalo, Putinova oštra izjava o amandmanima na ustav u pogledu teritorijalnog integriteta zemlje i utvrđenju ruske teritorijalne politike je do sad naišla na oštre osude SAD-a.\nAmerički stručnjak za teritorijalne sporove Krista Vigand iz Centra za globalne bezbednosne studije u Tenesiju izjavila je da Rusija ne želi da igra po međunarodnim pravilima i da su zemlje poput Japana i Ukrajine u rizičnoj situaciji.\nTakođe je negativno ocenila ruska potraživanja prema Artiku. Rusija je, na osnovu dokaza fizičke povezanosti ispod mora, izrazila zahtev za površinu od 1,2 miliona kvadratnih kilometara za koju je utvrđeno da obiluje prirodnim resursima.\nU ovoj oblasti, Amerika pronalazi saveznike u Kanadi, Norveškoj i Danskoj.\nMeđutim, jasno je, kao i u slučaju drugih teritorijalnih sporova, da Amerika, osim ekonomskih pritisaka, ne može značajno da utiče na unutrašnje odluke Rusije u pogledu svojih teritorija.\nReakcije ruskih suseda\nZa razliku od Amerike, zemlje koje bar imaju direktne veze sa „spornim“ teritorijama reagovale su mnogo racionalnije i opuštenije. Generalni sekretar vlade Japana Jošide Suga, ocenio je da su promene u ruskom ustavu unutrašnja stvar, dok je ruski stručnjak Ikuro Nakamura rekao da japanska vlada mirno reaguje na ove ustavne promene.\nPo njegovom mišljenju, promene su usmerene na podizanje patriotske svesti u ruskom društvu. Nakamura smatra da je jedan od ciljeva promena javna demonstracija moći koju će Putin pokazati svetskim liderima, koji će se okupiti u Moskvi u maju.\nGerhard Mangot, profesor sa Univerziteta u Insbruku, rekao je da takve ustavne odluke obezbeđuju teritorijalni integritet Rusije u slučaju Krima i Sevastopolja. On ne vidi mogućnost sukoba Rusije i Japana kada je u pitanju takva odluka. Svaka razmena teritorija, ili prenos teritorije u slučaju Japana, sigurno se neće dogoditi uskoro, primetio je.\nMajkl Geistlinger, profesor na Univerzitetu u Salzburgu, rekao je da je, kada je u pitanju Krim, ljudima urođeno pravo na samoopredeljenje.\nOn smatra da se aneksija Krima ne može smatrati aneksijom, jer je to bila samo potvrda nacionalnog glasanja kojim se odlučilo da je Krim deo Rusije.\nKada je reč o teritoriji Kalinjingrada, profesor je rekao da ne sumnja da je Kalinjingrad deo Rusije i da Rusija ima pravo da organizuje svoju teritoriju onako kako je ranije bila formirana.\nRekao je da je u Nemačkoj objavio radove u kojima se upoređuju Hrvatska, Letonija, Litvanija i Estonija i slučaj Krim, gde su akcije zapadnih zemalja bile jednostrane kad je rč o samoopredeljenju, dok su u slučaju Krima koristile potpuno drugačiji standard. Zbog svojih stavova često je trpeo kritike.\nBivši savetnik grčkog premijera za saradnju sa Ruskom Federacijom i Istočnom Evropom Dimitris Velanis, rekao je: „Rusija je mnogo puta u svojoj istoriji doživela napad ili pokušaj drugih sila da okupiraju njenu teritoriju. Bilo je to u skoro svim ratovima. Iz svih ovih ratova Rusija je izašla kao pobednik i nije izgubila nijednu svoju teritoriju. Ove godine se obeležava 75. godišnjica Velike pobede. To je vrlo upečatljiv primer koji nas podseća da su mnogi vladari sveta, uključujući Hitlera, imali veoma visoke apetite kada je u pitanju pokušaj zauzimanja ruskih prirodnih resursa. Naišli su na takav otpor koji će čovečanstvo dugo pamtiti. Čovečanstvo ove godine slavi pobedu, jer Rusija nije samo odbranila svoju teritoriju. Rusija je uspela da spasi i druge zemlje od uništenja, što su, kao što smo videli, mnogi zaboravili”.\nPored toplih reči upućenih Rusiji, Velanis je prokomentarisao ustavne promene dodajući da takve opasnosti i dalje postoje, ali i da postoje ustavne promene da ih spreče. On je naveo kao pogrešnu odluku da se suverenitet delova ruske teritorije prenese na druge države, kao u slučaju Krima.\nFrancusko ministarstvo spoljnih poslova je preko svog predstavnika reklo da je “ustavna promena suverena odluka Ruske Federacije, koja u potpunosti mora da bude u skladu sa međunarodnim obavezama”.\nIz samo dela izjava o novim ustavnim promenama jasno je da se Amerika sve više nalazi sama u tome da usmerava oštrice svoje spoljne politike prema Ruskoj Federaciji i Putinu.\nStalno ponavljanje istih parola od početka „krstaškog rata“ protiv Rusije 2014. godine se sve manje prihvata od strane svetskih i evropskih političara i političkih analitičara, dok velika većina prihvata činjenice kao realnost koja će trajati veoma dugo zaključuje Artur Evans za fortruss.


sreda, 29 april 2015 15:12\nPravo na apliciranje imaju studenti svih univerziteta u Srbiji bez obzira da li su koristili ovu vrstu stipendije u prethodnim Programima stipendiranja studenata. Program stipendiranja studenata se realizuje tokom letnjeg raspusta (dve nedelje u julu ili avgustu) i omogućava pohađanje opštih ili specijalizovanih kurseva stranih jezika, jezičkih radionica i specijalizovanih seminara. Ovog leta studenti će imati priliku da naučite jedan od 12 ponuđenih jezika: engleski, nemački, italijanski, ruski, norveški, švedski, španski, francuski, portugalski, arapski, kineski i japanski!\nProgram je osmišljen tako da su radnim danima prepodnevni i dnevni termini rezervisani za druženje u učionici i nastavu stranog jezika, dok su vikendi rezervisani za stručne seminare, jezičke radionice i kulturne večeri stranih zemalja i sve to uz druženjesa kolegama iz cele Srbije.\nZa kolege koje ne studiraju u Beogradu i koje nemaju mogućnost sopstvenog smeštaja (kod svoje rodbine, prijatelja, u hotelu...) obezbeđen je smeštaj u studentskom domu/hostelu po posebnim uslovima samo za učesnike Programa stipendiranja.\nViše iz ove kategorije « iSerbia - Konkurs za mlade umetnike\tUNESKO 2015 Program za mlade profesionalce »


Diskretan nadzor lica | Detektivska agencija Seguridad Beograd\nVeliki deo našeg poslovanja odnosi se upravo na nadzor lica. Iskustvo i tehnologija kojom se koristimo omogućila nam je da pružimo odlične rezultate u ovom segmentu detektivskih usluga.\nDiskretan nadzor lica se primenjuje prema svim subjektima u skladu sa procenom agencije, a uz saglasnost klijenta. Vrši se prema bračnim partnerima, deci, licima koja se kriju, licima koja su Vam prouzrokovala štetu i sl., kao i prema mestu, objektu ili prostoru koje je, ili može biti, predmet istrage. Nadzor je jedini način da se 100% uverite u verodostojnost određenih sumnji koje imate i dobijete dokaze o kretanju te osobe, mestu stanovanja, načinu života i sl.\nPostoji nekoliko elemenata koje je potrebno ispuniti kako bi diskretni nadzor bio uspešan. Ono što je najvažnije, je korišćenje iskusnih i osposobljenih operativaca, detektiva s potrebnim veštinama u savladavanju različitih problema koji mogu nastati tokom obavljanja navedene delatnosti.\nDetektivska agencija Seguridad doo Beograd ima na raspolaganju kvalifikovano osoblje s dugogodišnjim iskustvom u diskretnom nadzoru i prismotri. Naš je zadatak da budemo nevidljivi i prikupimo što više dokaza i informacija koje po završetku nadzora prezentujemo klijentu u obliku detaljnog izveštaja.\nDetektivska agencija Seguridad za Vas pruža usluge nadzora lica i vozila u realnom vremenu i to je jedan od najpouzdanijih načina da dobijete informacije o osobi koja je predmet nadzora.\nUkoliko smatrate da Vam možemo pomoći prikupljanjem informacija do kojih možemo doći diskretnim nadzorom osobe stojimo Vam na raspolaganju.


Radojičić čestitao JKP "Gradska čistoća" 136. godišnjicu postojanja i rada - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Radojičić čestitao JKP „Gradska čistoća“ 136. godišnjicu postojanja i rada\nRadojičić čestitao JKP „Gradska čistoća“ 136. godišnjicu postojanja i rada\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić čestitao je danas Javnom komunalnom preduzeću „Gradska čistoća“ 136. godišnjicu postojanja i rada, saopštio je Beoinfo.\n1Piše: FoNet 01. avgusta 2020. 13.36 Izmenjeno: 13.36\nRadojičić je u čestitki naveo da „impozantnih 136 godina tradicije koji čine bogatu, a nedovoljno prepoznatu istoriju“ „Gradske čistoće“ svedoče o gradu koji je još u pretprošlom veku „prepoznao potrebu za sistematskim načinom rešavanja smeća“.\n„Gradska čistoća“ je od 1884. godine do danas doživela „izuzetne transformacije, od jednostavnih metli i zaprežnih kola koja su vukli konji, do najsavremenije mehanizacije i tehnoloških rešenja po principima ‘pametnog grada'“, istakao je Radojičić.\nGlavni motor svega toga, istakao je Radojičić, su požrtvovani ljudi, radnici „Gradske čistoće“, „nevidljivi borci za Beograd koji u vreme kada svi drugi građani spavaju, sakupljaju i odnose smeće, čiste i peru ulice samo da bi, kada se probudimo, zatekli naš grad, osvežen i umiven za novo svitanje“.\nJKP Gradska čistoća, Zoran RadojičićBeograd\nRadojičić: Vandalski čin prema radnicima „Gradske čistoće“ se ne sme ponoviti\nJovana Ćebić kaže:\n01. avgusta 2020. u 17.31\nJoš jedan državnički potez gradonačelnika!


Treća titula za Toyotu u Evropi - Yaris je evropski automobil godine za 2021. godinu\nNakon 21 godine i prve osvojene nagrade, Yaris je ponovo automobil godine u Evropi! Četvrta generacija Yarisa titulu je osvojila glasovima žirija sastavljenog od 59 specijalizovanih novinara\nPotpuno nova Toyota Yaris proglašena je evropskim automobilom godine za 2021. godinu! Odabran od žirija sastavljenog od 59 automobilskih novinara iz cele Evrope, Yaris četvrte generacije dobio je tu nagradu 21 godinu nakon što je inovativna prva generacija 2000. proglašena evropskim automobilom godine, kao prva Toyota koja se okitila tom prestižnom titulom. Yaris je takođe neprestano prepoznavan od strane evropskog žirija, sa svakom generacijom modela, svrstavanjem u uži izbor nagrade.\nŽiri evropskog automobila godine posebno je cenio Toyotin uspeh u ponovnom rasplamsavanju strasti prema tržištu rasnih sportista širom Evrope, lansiranjem GR Yarisa. Nagrada za evropski automobil godine 2021. stiže samo nekoliko dana nakon što je novi Yaris prvi put proglašen najprodavanijim automobilom u Evropi, što je jasan znak da se evropski kupci slažu sa žirijem izbora za automobil godine!\n-Ovo je velika čast za Toyotu i želeo bih da zahvalim žiriju na pažnji i priznanju. Takođe bih iskoristio ovu priliku da istaknem strast naših razvojnih timova u Evropi i Japanu. Ovo je najbolji Yaris ikada, i baš kao što je Akio Toyoda zamišljao, već izaziva osmeh na licu naših kupaca - rekao je Matt Harrison, izvršni potpredsednik Toyota Motor Europe.


Dejvid Makalister je na pitanje novinara o taksama koje Priština i dalje ne ukida na robu iz centralne Srbije, istakao da je EU veoma jasno do sada naglasila da te takse treba da budu ukinute.\nNavodeći da smatra da Prištinu domaća politika onemogućava da se fokusira na to, Makalister je istakao – "naš stav je isti" i podsetio na saopštenje država Kvinte.\nNaglasio je da dijalog između Beograda i Prištine ne postoji i da od obe strane zavisi kada će dijalog biti nastavljen.\nMakalister je, takođe, primetio da nije bilo rekacija u Prištini na saopštenje Kvinte i rekao da pretpostavlja da treba sačekati ishod parlamentarnih izbora na Kosovu.\nNa pitanje da li Evropa ima dodatni argument da Prištinu pozove da ukinu takse ili to prepušta SAD, Makalister je naglasio da su Evropljani jednako uključeni u to kao i Amerikanci i da su na isti način pozvali vlasti na Kosovu da suspenduju tu odluku.\n"Poslednja izjava država Kvinte je jasna u SAD i države EU su rekle isto. Nadam se da će odgovorni ljudi u Prištini poslušati savet i zahtev sa naše strane", rekao je Makalister, koji je istakao da Priština otkada je uvela takse dobija istu poruku u vezi sa suspenzijom.


Republika / Neko me je prokleo: Tražiću da mi duplo zašiju samo da budem spokojna!\nNa Marka Miljkovića izvršen napad: Uznemiren uputio javnu poruku napadačima!\n- Rada je ubeđena da ju je neko prokleo ili da je tera maler i zbog toga je rešila da duplo proštepa šta god da obuče za nastup za Novu godinu. Iskreno je brine da bi ponovo mogla da ima peh na bini- otkrio je izvor blizak pevačici.\n- Kao za neki inat, za Novu godinu uvek rašivam haljinu. U zadnjem trenutku mi uvek pukne haljina i onda mi je ili zašivaju na meni ili moram da idem da se presvlačim. Zbog toga imam ogromnu tremu i ove godine, tako da ću tražiti da mi duplo zašiju haljinu da mogu spokojna da izađem na binu- istakla je ona.


cena apartmana na Divčibarama\nKako objašnjava Branka Ilić, dugogodišnja hotelijerka i meštanka Divčibara, interesovanja onih koji novogodišnje praznike žele da provdu na vodećoj turističkoj destinaciji valjevskog kraja itekako ima, ali da bi definitivno doneli odluku da li će i gde rezervisati, ne odlučuje cena, već da li će biti uvedene kovid propusnice na 24 sata.\n- Zbog toga, trenutno mnogo više rezervacija postoji za privatne smeštaje u apartmanima, vilama i vikendicama gde se neće tražiti kovid propusnice na 24 sata, dok će hoteli, pored ograničenog broja gostiju, zbog poštovanja epidemioloških mera, morati da ispoštuju i tu odluku ukoliko bude doneta. Uz to, potencijalni gosti prate i vremensku prognozu, odnosno, da li će u tom periodu na Divčibarama biti i snega – objašnjava Branka Ilić.\nPo rečima ostalih divčibarskih ugostitelja, i onih koji se bave izdavanjem smeštajnih kapaciteta, upravo zbog toga većina vikendica je već “planula”, iako su njihovi vlasnici odlučili da ih izdaju za minimum tri dana novogodišnjih praznika, a cene se kreću od 210 do 330 evra za tri noćenja. Apartmani, od kojih je većina u novogradnji, s obzirom da na Divčibarama, kako je o tome “Blic” već pisao, u poslednje tri godine “cveta” izgradnja i ulaganje u nekretnine, još su skuplji – od 80 do čak 180 evra za jedan dan boravka u onima sa oznakom “luks”, a ni njihovi vlasnici ne daju mogućnost rezervacije manje od tri noćenja!\nŠto se tiče divčibarskih hotela, cene zavise od kategorije i od usluge koja se nudi za period od 30. decembra do 3. januara, odnosno, da li goste samo pored kreveta za prespavati, očekuje i doručak ili polupansionska usluga, svečana večera za doček i reprizu dočeka, do korišećnja bazena, spa i velnes sadržaja.\nTako se na Divčibarama tokom ova četiri dana novogodišnjih praznika, zavisno koji hotel odaberete, možete prespavati za 3.400, imati polupansionsku uslugu u rasponu od 4.600 do 24.800, ili priuštiti sebi luks hotelski apartman sa svim obrocima i uslugama od čak 60.690 dinara po osobi!\nZanimljivu ilustraciju o cenama daju popularni sajtovi, i to upravo za slobodne kapacitete od 30. decembra do 3. januara, pa tako na primer iznajmljivanje apartmana za dve osobe iznosi 45.501, hotelske sobe sa velikim bračnim krevetom uz doručak i večeru košta 134.505, a kuće sa tri spavaće sobe i pet kreveta 188.118 dinara!\n- Nesporno je da su rasponi u cenama veliki i da oni zavise od kategorije objekta i svih ostalih usluga, ali defintivno ih ima za svačiji džep, od onih kojima je bitna lokacija do onih koji sebi žele da priušte maksimalni luksuz, tako da treba očekivati da će na Divčibarama za novogodišnje praznike biti gostiju iz svih tržišnih grupa – kaže Branka Ilić.\nI ne samo da su rasponi cena smeštaja takvi, već su one namenski zbog Nove godine podignuti. Na Divčibarama sada, na primer, apartman se može iznajmiti od 40 do 60 evra dan, a vikendice po ceni od 25 do 50 evra za noćenje. Raspitivanja i rezervacija za ovaj i period pre Nove godine, kako navodi Branka Ilić, ipak je znatno manje.\n- Na Divčibarama tradcioninalno najviše interesovanja i gostiju ima u periodu od 8. do 20. januara, dakle, posle Božića. Ovaj period do novogodišnjih praznika nije specijalno tražen, jer se čega sneg. O pomeranju zimskog raspusta tako da počne 15. decembra još uvek se samo priča, ali čak i tako da bude opet ne očekujemo više gostiju jer četiri dana kasnije sledi Sveti Nikola, najveća slava kada polovina stanovništva slavi, a druga polovina odlazi kod njih na slavu, tako da pravu posetu očekujemo tek u periodu posle Božića – kaže naša sagovornica.


M. K. 5. aprila 2017. 22:13\nŠef britanske Boris Džonson rekao je danas u Sarajevu da je Ujedinjeno Kraljevstvo u potpunosti predano prosperitetu i stabilnosti zapadnog Balkana i naglasio da Britanija napušta Evropsku uniju, ali da ne napušta Evropu i da će biti potpuno predani miru i stabilnosti ovog regiona.\nDžonson je u razgovoru sa predsedavajućim Saveta ministara BiH Denisom Zvizdićem rekao da je Bosna i Hercegovina i dalje u fokusu prioriteta spoljne politike Ujedinjenog Kraljevstva.\nZvizdić je zahvalio Džonsonu na dosadašnjoj podršci na putu evroatlantskih integracija Bosne i Hercegovine i rekao da je uveren da će Ujedinjeno Kraljevstvo i dalje nastaviti da podržava procese reformi u BiH na putu ka Evropskoj uniji.\nZvizdić je dodao da jako ceni ideju britansko-nemačke inicijative i da veruje da će njena puna realizacija naposletku biti ostvarivanje statusa kandidata za članstvo BiH u Evropskoj uniji.\nZvizdić i Džonson su ocenili da su bilateralni odnosi izmeđi BiH i Ujedinjenog Kraljevstva dobri i da se mogu unapređivati. Razgovarali su i o ekonomskoj saradnji dve države i saglasili se da postoje veliki potencijali za dalje unapređenje. Izrazili su nadu da će se u narednom periodu intenzivirati obim ekonomske razmene i povećati britanske investicije u BiH.\nDenis Zvizdić je pozdravio održavanje konferencije o zapadnom Balkanu koja će, nakon ovogodišnje u Trstu, biti održana u Londonu iduće godine.\nVelika Britanija, iako napušta Evropsku uniju nakon Bregzita, ne napušta Evropu i ostaje za nas veoma važan partner i prijateljska zemlja sa kojom nastavljamo da razvijamo i unapređujemo odnose, izjavio je Crnadak nakon susreta sa Borisom Džonsonom.\nCrnadak je dodao da Velika Britanija kao jedna od najznačajnijih zemalja u Evropi i svetu, ostaje u samim prioritetima spoljne politike BiH.\nNa poziv britanskog ambasadora u Bosni i Hercegovini Edvarda Fergusona u Sarajevu je održan i sastanak kojem su pored Džonsona prisustvovali predsednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović i premijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić, saopšteno je iz Kancelarije premijera Federacije BiH.\nGlavna tema razgovora bila je Reformska agenda i pomaci u njenoj realizaciji. Velika Britanija je jedan od pokretača ideje sprovođenja seta kompleksnih ekonomskih reformi u Bosni i Hercegovini s ciljem ubrzanja evropskih integracija BIH.\n„Vatreni“ u akciji: Hrvati bakljama zapalili čuveno ostrvo…


Vrtače u Bosanskom Petrovcu - rijedak prirodni fenomen - RIO priče sa putovanja\nVrtače u Bosanskom Petrovcu bez dileme, jedno su od najneobičnijih mjesta u našoj zemlji i mjesto koje kada pogledate sa visine, izgleda kao da nije sa naše planete.\nIako u još nekim dijelovima Bosne i Hercegovine, kao recimo na Manjači ili Kupresu, mogu da se vide ovi zanimljivi kraški fenomeni, ovdje u Bosanskom Petrovcu ih ima ubjedljivo najviše, te iako im se ne zna tačan broj, rekao bih da ih ima nekoliko stotina. Gusto zbijene jedna uz drugu i smještene u prelijepom Bravskom polju, ove vrtačem još jedan su dokaz koliko sama priroda može da podari nevjerovatne stvari.\nOno što je posebno karakteristično za njih je veoma plodno tlo, a osim toga što lokalnim stanovnicima omogućavaju uzgoj raznih biljnih kultura, pružaju im isto tako i zaklon od jakih vjetrova i nanosa.\nZanimljivo je spomenuti da vrtače nisu jedina morfološka pojava na ovom području, a podzemni reljef, zastupljen je još u čak 17 pećina, samo na području Bosanskog Petrovca.\nKako posjetiti vrtače u Bosanskom Petrovcu?\nPrije svega, vrtače se nalaze u selu Bravskom, odmah kod Bosanskog Petrovca i zaista ih nije teško pronaći, s obzirom na to da se prostiru na ogromnog površini.\nAli ono što vam moram odmah napomenuti je kada dođete na ovo mjesto, vjerovatno vam se prizor koji ćete ugledati, neće učiniti jednako atraktivnim kao onaj koji ćete dobiti kada ga vidite sa visine, iako i dalje izgleda zaista lijepo.\nAli zamislite samo kako bi bilo zanimljivo kada bi postojale ture malim avionom iznad ovog mjesta? Ne mora to biti neka velika tura, 20 minuta bilo bi sasvim dovoljno, ali u tih 20 minuta, ispod sebe biste imali i možda najnevjerovatniji pogled koji možete zamisliti. A iako trenutno ne postoje turističke ture za obilazak ovoga mjesta, mislim da bi nešto ovako, zaista veliki broj ljudi želio da isproba.


Inicijator Željkovog i Leontininog pomirenja je Željkova supruga Jovana, koja je ugostivši Leontinu na Pinku i čuvši njene nove pesme shvatila da bi ponovna saradnja dvoje plodnih muzičara bio pun pogodak.\nPosle nekoliko dana stvar je bila gotova i pomirenje je palo. Leontina i Željko ne kriju zadovoljstvo zbog ponovne saradnje.\n- Ovom pesmom sam izašao takoreći iz rutine i veoma sam zadovoljan zbog toga. Do ponovne saradnje sa Leontinom je došlo zhvaljujući mojoj Jovani. Stvorili smo pesmu koja će pomeriti standarde i sigurno postati hit - rekao je Željko.\nLeontina se preko saradnje sa Željkom, faktički vratila na estradu, a za "Blic" otkriva da još nekoliko pesama priprema sa bivšim dečkom.\n- Sa Jovanom rado sarađujem i ona jeste bila spona između mene i Željka, jer je Željku predočila moje nove "muške" kompozicije koje sam uradila u jednom danu, a da nisam imala viziju za koga ih radim - rekla je Leontina.\nOsim Jovane, prema Leontinim rečima , zasluga za uspostavljanje ponovne saradnje sa Željkom pripada i Milici Mitrović koja je odmah rekla da su kompozicije njene kume, rođene za Željka.\n- Milica je odmah imala ideju da su moje pesme kao stvorene za Željka, a kad smo uspostavili kontakt i kad je finalizirao pesmu "Ludak" shvatila sam da je Željko odavno nedostižan i jednostavno ne prestajem da slušam tonove koje je Željkov aranžam doneo, svesna da smo uradili najbolju pesmu od svih postojećih u poslednjih 20 godina - zaključila je Leontina.\nLeontina i Željko su najveći uspeh postigli antologijskim evrovizijskim hitom „Lane moje“ za koju je Leontina pisala tekst, a Željko muziku, aranžman i produkciju. Zajedno su uradili i pesme: „Leđa o leđa“ (muzika i tekst Leontina), „Crno pa se ne vidi“ (kompozitor Željko Joksimović), „Kad prave ljubavi ginu“ i dr...\nMila Kunis jednom prilikom odvela je svog supruga u kuću u kojoj je rođena u Ukrajini, a njih dvoje su tamo doživeli neprijatnost.\nCarstvo Ahmetovih: Šta sve ima mladoženja ćerke Marijane Mateus\n"Blic" otkriva za koga se udaje Dajana Kostić (26), ćerka srpskog biznismena Miodraga Kostića, šta sve to njen budući muž, mladi Damir Ahmetov (28), sin ukrajinskog biznismena i oligarha, poseduje. Venčanje je danas u londonskom hotelu "Dorčester".\nDunja Ilić ostavila supruga zbog droge\nPevačica Dunja Ilić mnoge je iznenadila kada se prošle godine iznenada udala za Sašu Grujića iz Vranja, a potom, posle samo dve nedelje, i razvela. Pevačica posle toga nije imala lepe reči za bivšeg supruga, a sada je rešila da otkrije pojedine detalje o njihovom kratkotrajnom braku.


[PREMIUM] Najava Premier lige – 5. kolo (nedelja) - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Najave i prognoze Fudbal Najava Premier lige – 5. kolo (nedelja)\nTOTENHEM – VEST HEM JUNAJTED\nTOTENHEM u ovo kolo ulazi nakon istorijskog trijumfa na Old Trafordu, gde su sa neverovatnih 1:6 savladali Mančester Junajted. Izuzetno ubedljiva pobeda, ali i sama igra na terenu je sasvim sigurno londonskoj ekipi donela veliku dozu samopouzdanja. Popularni “Pevci” su u prvim utakmicama demonstrirali da imaju itekako potentan napad – do sada su postigli čak 12 pogodaka, a timu se sada nakon povrede priključuje i najveće letnje pojačanje – G.Bale, te sada treba da budu još opasniji pred protivničkim golom. U novoj sezoni i dalje nemaju pobedu na svom stadionu, te će ovog puta biti motivisani da osvoje sva tri boda i ne dozvole sebi tri vezane utakmice na domaćem terenu bez trijumfa. Van stroja su – J.Tanganga (defanzivac), dok su nezivesni nastupi – E.Dier (defanzivac), G.Lo Celso (vezista).\nOčekivani sastav (4-3-3) – H.Lloris – S.Aurier, T.Alderweireld, D.Sanchez, S.Reguilon – P.Hojbjerg, M.Sissoko, T.Ndombele – E.Lamela, H.Kane, Son\nVEST HEM JUNAJTED je nakon dva startna poraza, odigrao dve savršene utakmice, jer su barem “na papiru” pobedili dva kvalitetnija rivala od sebe pobedili dosta lako i ubedljivo (Vulverhempton 4:0 i Lester Siti 0:3). Stoga, londonski tim je po ko zna koji put pokazao da je jedan od najnepredvidljivijih klubova u Premier ligi, odnosno mogu da odigraju od sjaja do očaja i obrnuto. Sada imaju ulogu autsajdera na strani protiv gradskog rivala, ali su pretpeli samo jedan neuspeh na poslednja četiri gostovanja Totenhemu. Za goste neće nastupiti – A.Masuaku (defanzivac), R.Fredericks (defanzivac).\nOčekivani sastav (5-2-2-1) – L.Fabianski – V.Coufal, C.Dawson, I.Diop, A.Ogbonna, A.Cresswell – T.Soucek, D.Rice – P.Fornals, J.Bowen – M.Antonio\nPredlog za tipovanje – 1X&2-5 / @1.55 – 3:3\nLESTER SITI – ASTON VILA\nLESTER SITI je nakon tri startna i ubedljiva trijumfa u minulom kolu doživeo veoma neočekivan poraz na svom terenu od Vest Hem Junajteda (0:3). Popularne “Lisice” nisu uspeli ni počasni pogodak da postignu, što je zaista iznenađujuće, jer su u prva tri kola u 12 navrata zatresli mrežu svojih rivala. Stoga, u naredni duel ulaze sa imperativom da se “opravdaju” za spomenutu slabu partiju i da se vrate na “put” pobeda. Dok napadački deo tima funkcioniše veoma dobro, postoje “rupe” u defanzivi, te su do sada primili sedam pogodaka, a pritom imaju problema sa izostancima – C.Soyuncu (defanzivac), R.Pereira (defanzivac), J.Evans (defanzivac), D.Amartey (vezista), W.Ndidi (vezista), dok su upitni nastupi – W.Morgan (defanzivac), D.Praet (vezista).\nOčekivani sastav (4-1-4-1) – K.Schmeichel – T,Castagne, W.Morgan?, W.Fofana, J.Justin – N.Mendy – C.Under, Y.Tielemans, J.Maddison, H.Barnes – J.Vardy\nASTON VILA je “bacila na kolena” aktuelnog prvaka, Liverpul i “demorila ga” sa neverovatnih 7:2 (pritom su mogli da postignu još koji pogodak) i time šokirali sportsku javnost. Klub iz Birmingema koji je minule sezone “strepeo” za opstanak sve do poslednjeg minuta, sada igra neverovatno dobro, te su vezali tri pobede u novom šampionatu i postigli 11 golova. Stoga, sa velikim samopouzdanjem ulaze u predstojeći meč i velikom željom za pobedom koja bi ih “lansirala” na prvu poziciju na tabeli. Nemaju epitet favorita, ali itekako imaju svojih šansi za pozitivan rezultat. Za goste neće zaigrati – T.Heaton (golman), B.Engels (defanzivac), Wesley (napadač), dok je neizvestan nastup – K.Hause (defanzivac).\nOčekivani sastav (4-3-3) – E.Martinez – M.Cash, E.Konsa, T.Mings, M.Targett – J.McGinn, D.Luiz, R.Barkley – J.Grealish, Trezeguet, O.Watkins\nPredlog za tipovanje – 1+I&1+II / @1.60 – 0:1 (0:0)\nUtakmica je na programu u nedelju sa početkom od 20:15 na stadionu “King Power”.\nPrethodni tekstCardiff City doveo trojicu novajlija\nSledeći tekstVranje posle šampiona nadigralo i Kalču, Zufo bolji od Jastrepca, šestica Banjice


Roman o pijanstvima - Igor Marojević - Lupa\nPočetnaDramaRoman o pijanstvima – Igor Marojević\nDomaći autori, Drama\nGodina izdanja: 18. oktobar 2019.\n„Maja 2009. godine u džez klubu na Vračaru dva prijatelja razrađuju uređivačku strategiju za književni časopis. Situacija je nakon dve-tri rakije izmakla kontroli, na svu sreću brzo su stigla kola Hitne pomoći i policija. Tako započinje roman čiji glavni junak, pisac zavisan od alkohola, promiskuitetan i sklon tuči, pokušava da izroni iz problema. On menja devojke, prijatelje, lekare, poslove i kafane, putuje u Barselonu, Gvadalaharu, Ljubljanu, na Brač, u Dimitrovgrad i Nikšić, ali u tim mestima i usled pogrešnih izbora tone sve dublje. Stiče se utisak da se ne može spasti, kako zbog karaktera tako i zbog opšte društvene klime, ali čitalac gaji nadu do poslednje piščeve reči. Ovom knjigom Igor Marojević je prešao opasnu granicu do koje je svojim dosadašnjim pisanjem stizao, i nije stradao.“\n„Novi Marojević je i dalje onaj dobri, stari Marojević! Ovoga puta meštar pripovedanja o bolesti i identitetima ispisuje priču o junaku sa unutrašnjim sagorevanjem.“\n„Roman o pijanstvima ponosno stoji kao delo koje mogu da preporučim potpuno trezan.“\nKategorije: Domaći autori, Drama Oznaka: Laguna\nBudite prvi koji će napisati komentar za: “Roman o pijanstvima – Igor Marojević” Odustani


Tanjug 6. decembra 2019. 14:14\nNOVI SAD – Dokumentarni roman „Dogodilo se u Ečki“ profesora prava Tibora Varadija promovisan je sinoć u Novom Sadu.\nTibor Varadi, potomak čuvene advokatske porodice, koja je, između ostalog, skoro pola veka zastupala plemićku porodicu, vlasnike imanja u Ečki, govorio je o tome kako je izgledao njegov rad advokatskog pripravnika u porodičnoj advokatskij kancelariji Varadi, u Bečkereku (današnji Zrenjanin).\nPosebno je govorio o odnosu sa svojim dedom, osnivačem kancelarije, ali i o najzanimljivijim anegdotama iz tog vremena i sudskim spisima, koji su zapravo i temelj romana 2Dogodilo se u Ečki“.\n„Živeli smo u istoj kući deda i ja, bilo je tamo puno protokola. Sećam se da mi je govorio da moram govoriti sve jezike naše ulice u kojoj smo živeli, srpski i mađarski, a pošto je na kraju naše ulice živela i jedna romska porodica, rekao mi je da moram znati i romski“, rekao je Varadi, prisećajući se da je njeov deda sa puno žara radio svoj posao, a da se za vreme Prvog svetskog rata zalagao za mađarska i srpska prava.\nPisac se prisetio brojnih anegdota iz tog vremena, koje opisuju život plemićke porodice Lazar – Harnonkur – Palavičini.\n„Moj deda je u početku bio angažovan uglavnom protiv grofova, a posle, kad je došlo do spora između grofova, jedna strana ga angažovala, pa je tako zastupao grofa. To je bio njegov najveći spor u karijeri“, rekao je Varadi.\nPeštanske novine pomno su izveštavale o parnicama u Ečki, rečeno je na promociji, a vesti iz Ečke punile su i naslovne stranice svetskih medija, poput francuskog Figaroa.\n„Šta se tačno dogodilo u dvorcu i njegovoj okolini, sad već niko ne zna“, beleži autor na početku romana.\n„Sreli smo se 1991. godine u Kaliforniji. Te godine sam otišao tamo, bilo je to jedno prigradsko naselje, ona je imala jako puno pitanja o mom dedi, koga je jako dobro poznavala, njegovom radu, imanju i dvorcu u Ečki. Osnovni red sam osećao da bi trebalo i ja nešto da pitam, ali nisam znao šta. Da sam tada čitao ove spise, imao bih i ja za nju pregršt pitanja“, rekao je Varadi.\nPrisetio se i spora koji je ostao njegovom dedi, nakon što je plemićka porodica napustila imanje. Naime, za vreme nemačke okupacije, Nemci su tužili imanje zbog neisporuke ribe i tražili su odštetu.\n„Kad su fašisti otišli, narodna vlast nasleđuje taj spor, pa su oni tražili tu imovinu. A nije više bilo ni ni para, ni imanja, i onda je moj otac napisao da je najbolje da se odustane od tog spora, jer nema više ko to da plati i odbor prihvata predlog mog oca. Onda stiže pismo u kojem je pisalo ‘Smrt fažizmu, sloboda narodu, advokatu Varadiju 75 dinara’“, prisetio se Varadi na promociji.\nRoman Tibora Varadija „Dogodilo se u Ečki“ književnik Dragan Velikić ocenio je kao „par exellence“.\n„Iz sudskih spisa vidi se da grofovi, njihovi gosti, salaški radnici, upravnici imanja, kuvarice, dvorkinje, zapravo su počinili romane“, napisao je Velikić.


Međunarodni dan volontera– 5. decembar\nSvim volonterima i volonterkama upućujemo čestitke povodom Međunarodnog dana volontera 5. decembra, uz podršku da dobrovoljnim radom nastave da daju puni doprinos u postizanju, između ostalog, ciljeva održivog razvoja u Bosni i Hercegovini. Ovo je ujedno prilika za promovisanje volontiranja, informisanje i edukaciju o aktivnostima i značaju volonterskog rada.\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija je 1985. godine proglasila Međunarodni dan volontera za ekonomski i društveni napredak (engl. International Volunteer Day for Economic and Social Development) i od tada se svake godine 5. decembra obilježava ovaj dan.\nVolonteri svojim angažmanom stvaraju nove vrijednosti, izgrađuju zajednicu koja uvažava dostojanstvo svih ljudi, doprinose ostvarivanju osnovnih ljudskih prava i poboljšanju kvaliteta života. Razvijajući društvenu solidarnost volonteri podstiču rješavanje socijalnih, kulturnih, ekonomskih i ekoloških problema i izgradnju humanijeg i pravednijeg društva.\nTreba napomenuti da su volonteri najčešće, ali ne i isključivo mlade osobe, i da su stariji volonteri ponekad nepravedno zapostavljeni, jer oni svojim iskustvom, znanjem i vještinama mogu dati ogroman doprinos u promociji volontiranja uz poštovanje principa dobrovoljnosti i solidarnosti i promociju inkluzivnog i samoodrživog razvoja.


srbijasport.net - Vesti - Vazduhoplovstvo - Padobranci na Mundijalu\n04.10.2016 VSS 1132\nPo povratku sa Svetskog prvenstva u klasičnim disciplinama, naši reprezentativci sumiraju utiske sa ovog velikog takmičenja\nReprezentacije Srbije u padobranstvu je učestvovala na 3. Svetskom Padobranskom Mindijalu u okviru kojeg je održano 34. svetsko padobransko prvenstvo u klasičnim padobranskim disciplinama od 11.-20. 09.2016. godine, na prostoru sportskog aerodroma Sky Dive Chicago.\nNaš nacionalni tim činili su: Miroljub Janićijević (tim lider reprezentacije i takmičar), LJubiša Naumović, Stevan Miletić, Igor Žmirić, Slobodan Marković, kao i Svetlana Simić koja je nastupala u individualnoj ženskoj konkurenciji.\nPored srpske ekipe, na takmičenju je učestovalo još 19 nacionalnih timova iz celog sveta i dve međunarodne ekipe sastavljene od takmičara pojedinaca koji nisu imali kompletne nacionalne selekcije. Na takmičenju su snage odmeravali nacionalni timovi Slovenije, Rusije, Kine, Češke, Belorusije, Nemačke, Francuske, Švajcarske, SAD-a, Katara, Italije, Brazila, Kanade, Velike Britanije, Litvanije, Hrvatske, Australije, Švedske i Portugala (ovo je ujedno i plasman ekipa na takmičenju u skokovima na cilj). Ukupno su bile prisutne 22 ekipe od čega 13 iz evropskih zemalja sa 104 muška takmičara, 10 ekipa ili 47 takmičarki u ženskoj konukrenciji i 30 juniora i juniorki.\nTim Srbije zauzeo je 14. mesto u skokovima na cilj, ispred ekipa Velike Britanije, Litvanije, Hrvatske, Australije, Švedske i Portugala, nakon 8 izvedenih skokova na cilj, sa rezultatom od 131 cm. U generalnoj ekipnoj konkurenciji naša reprezentacija plasirala se na 9. mesto.\nU pojedinačnoj konkurenciji plasmani naših takmičara u skokovima na cilj su uglavnom u drugoj polovini takmičara. Sa ukupno 41 cm Igor Žmirić i Miroljub Janićijević podelili su 74 mesto. Sa 42, odnosno 36 cm, Stevan Miletić i Slobodan Marković su podelili 77. mesto, a LJubiša Naumović je sa 63 cm osvojio 94. mesto. U konkurenciji žena Svetlana Simić se u skokovima na cilj plasirala na 36. mesto, u figurativnim skokovima na 20. Mesto, a generalno je zauzela 20. mesto.\nU figurativnim skokovima naši momci su ostvarili sledeći rezultat: Igor Žmirić 39. mesto, Miroljub Janićijević 41. mesto, Slobodan Marković 42 mesto, LJubiša Naumović 44. mesto, Stevan Miletić 46. mesto. U generalnom pojedinačnom plasmanu poredak je sledeći: Igor Žmirić - 41. mesto, Miroljub Janićijević – 43. mesto, LJubiša Naumović - 44. mesto, Slobodan Marković – 45. mesto, Stevan Miletić – 48. mesto. Rezultati takmičenja, svih padobranskih disciplina, mogu se preuzeti i pogledati na linku http://ipc-wcresults.org.uk/Mondial_2016/Mondial_2016.html.\n„Organizacija takmičenja je bilo na najvišem nivou, posebno kada se uzme u obzir da se u isto vreme na istom prostoru pored takmičenja u klasici održavaju i takmičenja u ostalim padobranskim disciplinama. Prilikom prijavljivanja na takmičenju je obavljena kompletna inspekcija naše padobranske opreme po standarima USP-a, kao i prijavlj u privremeno članstvo u UST zbog povlastica za osiguranje od štete nanete trećem licu koje je u Americi obavezno prilikom izvršenja padobranskih skokova“, priča vođa naše ekipe, Miroljub Janićijević.\nTrenažni skokovi su izvođeni iz lakih transportnih aviona Sky Otters i Cesna Karavan. Ceremonija otvaranja i zatvaranja takmičenja su upriličene u gradiću Otava, na prostoru kompleksa stadiona jedne srednje škole, uz prisustvo zvaničnika američke padobranske asocijacije i predstavnika FAI-a.\nVeć po sletanju na aerodrom u Čikagu, našu ekipu su sačekali dragi ljudi iz srpske dijaspore – Gojko Stoisavljević i Mladen Damnjanović, sa kojima je rukovodstvo VSS-a ranije dogovorilo podršku našem timu. Već prvog dana, kada je trenažni dan pomeren zbog lošeg vremena, „srpski domaćini“ su upriličili odlazak naše reprezentacije poznatom aerodromu Waukegan u Ilinoisu, na kome sa baš u to vreme održavao aeromiting Waukegan airshow na kome su leteli oldtajmeri avijacije.\nKasnije tog dana, u generalnom konzulatu Srbije u Čigagu, članove našeg nacionalnog tima je primio vicekonzul Republike Srbije u SAD, Milinko Špica. Tom prilikom poželeo im je dobrodošlicu i ponudio svaku pomoć koju konzulat može pružiti.\n„Sve vreme takmičenja su predstavnici naše dijaspore svakodnevno dolazili iz okoline Čikaga i bodrili našu reprezentaciju. Posebnu zahvalnost za toplo gostoprimstvo dugujemo Gojku Stoisavljeviću, Mladen Damnjanoviću, Draganu Kovačeviću, Dušku Pavloviću, Stefanu Grilu i Vladeti Markoviću“, kaže Miroljub Janićijević.


"Crvene" poražene u maratonu, za kraj sa šampionkama Evrope - Sportfem\nŽenska mlada odbojkaška reprezentacija Crne Gore poražena je od Portugala nakon drame od pet setova rezultatom 3:2 (16:25, 25:17, 22:25, 26:24, 15:13) u drugom kolu grupe E kvalifikacija za Evropsko prvenstvo.\nOdbojkašice Crne Gore imale su konstantnu prednost u prvom setu, koji su ubjedljivo riješile 25:16, dobrim servisom Marije Šušić, a odličnom igrom Nevene Vukčević i Simone Petranović.\nReprezentacija Portugala povela je u drugom setu i napravila prednost 6:3, pa 11:5, na kraju ubjedljivih 25:17 za 1:1.\nNevena Vukčević i saigračice vratile su enegriju iz prvog dijela igre i napravile šest poena prednosti na početku trećeg seta (9:3), vodile su 14:8, da bi gošće, nakon tajm-auta, prišle na 18:17). Nisu dozvolile Crnogorke iznenađenje, te su riješile treći set u svoju korist (25:22).\nČetvrti set je bio dramatičan. Portugal je vodio 20:16, ali je odličnom igrom Crna Gora prišla na poen zaostatka (19:20). Sjajnom igrom Simone Petranović preokrenula je Crna Gora 22:21, ali ipak je selekcija Portugala odvela meč u peti set (26:24).\nPortugal je stvorio prednost u petom setu (8:3), vratile su se naše odbojkašice, uspjele da izjednače 12:12, ali su Portugalke u finišu slavile rezultatom 15:13.\nSrodni člancinaslovnaŽenska mlada odbojkaška reprezentacija Crne Gore\nGaleb neće juriti velike stvari na međunarodnoj sceni, već će se fokusirati na odbranu...\nŠto je Kristijano Ronaldo po popularnosti na društvenim mrežama u svijetu fudbala i sporta...\nPoslije pet godina, Kelsi Robinson Kuk vraća se u Koneljano. Reprezentativka Sjedinjenih Američkih Država...\nDrugu godinu zaredom u kompleksu Slovenska plaža u Budvi održana se kamp za odbojkašice....


Razlika u dodatku biće isplaćena do kraja godine - Porodično zakonodavstvo - Ringeraja.rs\nUredništvo portala Ringeraja.rs, 14.8.2018\nĐorđević je tako odgovorio na pitanje da li je do njega došla informacija da još nisu počele da se sprovode mere za podsticanje rađanja koje su stupile na snagu 1. jula, odnosno da pojedini roditelji i dalje dobijaju stari iznos - za drugo dete 6.000 umesto 10.000 dinara.\n"Zakon je počeo da se primenjuje 1. jula, za nešto retroaktivno, za nešto ne. Kad su u pitanju drugo, treće i četvrto dete, za njih će biti, retroaktivno, isplaćena razlika do kraja godine, u narednih šest meseci. Finansijska sredstva imamo, ona su obezbeđena", rekao je Đorđević za konferenciji za novinare nakon sedncie SES-a.\nUpitan za kašnjenje isplata naknada porodiljama, Đorđević je istakao da tih kašnenja više nema i da se isplaćuju najkasnije do 20-og u mesecu, za prethodni mesec.\nPojasnio je da je izmenjen zakon, upravo da ne bi više bilo kašnjenja, jer je ranije, kaže, postojao "korak više", odnosno poslodavci su isplaćivali naknadu, a onda morali državi da pruže dokaz da su platili porodilji, kako bi im država refundirala ta sredstva.\n"Nema kašnjenja. Odredili smo da 20. u mesecu bude datum za isplatu, vodili smo rečuna o isplati plata i penzija, kako ne bismo opteretili trezor, tako da ništa ne kasni", rekao je Đorđević.\nMaterinstvo je san svake žene, ali prvi meseci sa bebom ne ostavljaju baš puno vremena za brigu o izgledu. Da biste olak...\nmama Jo u 23:24\nmama Jo u 23:23\nmama Jo u 23:22\nmama Jo u 23:21


Naša ekipa uspela je da razgovara sa više osoba kojima su ugašeni profili. Da li je to privremena mera, ili ne, za sada niko ne zna.\nIštvan Sarvak svakodnevno koristi fejsbuk, tako je bar bilo do sada. Od ponedeljka više ne može da se uloguje jer je njegov profil, bez ikakvog prethodnog upozorenja obrisan. Za ovog padejskog mladića čitav slučaj je neshvatljiv: „U ponedeljak popodne sam četovao sa jednim poznanikom, kada je odjednom mesindžer ispisao poruku da se ponovo prijavim. Uneo sam svoje korisničko ime i lozinku, ali mi je ispisano da mi je zabranjen pristup. Prijateljica je bila pored mene, i sa svog profila je pokušala da pogleda moju fejsbuk stranicu, ali je nestala, ništa nije moglo da se učita."\nZvezdana Stipančević sa Palića takođe nije „preživela" brisanje profila. Ne samo na fejsbuku, nego joj je nestao i mesindžer i instagram. Od tada, napravila je novi profil, i na zanimljiv način, sistem je povezao dva profila. Na novom profilu, u uglu se pojavljuje njena stara profilna slika, ali ne može da uđe u taj profil. Najviše žali što su joj nestale stare uspomene: „Žalim najviše za slikama iz mlađeg perioda koje sam držala u jednom zaključanom delu, nisu bile javne, ali su meni bile bliske uspomene, drage srcu. Zajedničke fotografije sa ocem, koji je preminuo, kao i zajedničke fotografije sa prijateljicom koja je takođe preminula prošle godine. Meni su bile važne, jer su to uspomene, i nikada nisam ni pomislila da će mi izgubiti i obrisati profil."\nIme Roberta Bodoa mnogi poznaju sa talasa Panon radija, jer pod imenom DJ Noyz vikendom pušta disko muziku. Robi je na svojoj fesjbuk stranici primetio da mu se značajno smanjio broj pratilaca. Kasnije su mu mnogi pisali sa novog profila, da im je stari ugašen.\n„Sve se dogodilo u trenutku, uveče sam legao i imao sa 9.000 lajkova na fejsbuku, a ujutru kada sam se probudio imao sam za 50 manje. Ne sećam se tačno da li je bilo 8.950 i nešto, umesto 9.010 i nešto. Tog dana sam na pola sata otišao na fejsbuk i broj je nastavio da opada i do kraja dana, za 24 sata broj lajkova je bio za stotinu manje na profilu DJ Noyz, na mojoj muzičkoj stranici" kaže Robert Bodo, disk džokej, voditelj programa, Panon radio.\nAndor Koza je programer, i proteklih dana i on se suočio sa ovim problemom, ali kaže da se i ranije događalo da fejsbuk obriše profile ili stranice. Do sada, to je činio samo ukoliko nisu korišćeni u skladu sa pravilima, tako je bilo na primer, ukoliko neko sa privatnog profila oglašava neku firmu: „Znamo da je fejsbuk pre izvesnog vremena pokrenuo kampanju u pokušaju da obriše fejk, lažne profile. To je činjeno zbog toga što je formirano veoma mnogo lažnih profila kako bi komentarisali razne stvari ili da javno mnjenje usmere u nekom pravcu. Prema njima je fesjbuk pokrenuo kampanju, ali izgleda da se neka greška potkrala u sistemu, i obrisani su i oni profili koji nisu lažni, nego pravilno korišćeni profili."\nZa sada nema tačnih podataka o tome koliko korisnika je izgubilo svoje profile, ali se čini po lajkovima na omiljenim stranicama, da je dosta korisnika pogođeno ovim problemom.


"Skupljaža, kalkulaža, ambalaža, reciklaža" i u vršačkoj školi\nNa sajtu Radio televizije Vojvodine objavljena je vest o projektu SKAR. SKAR ili "Skupljaža, kalkulaža, ambalaža, reciklaža" naziv je projekta koji se realizuje u 10 srednjih škola, među kojim je i vršačka Hemijsko medicinska škola. Nosilac projekta je Tehnološki fakultet iz Novog Sada u saradnji sa američkom ambasadom.\n"Iako je kod nas oblast ekologije, posebno odlaganje ambalažnog otpada, zakonom dobro regulisana, problem je primena i malo znanja među širokom populacijom", kaže Tijana Marinković sa Tehnološkog fakulteta iz Novog Sada, Departman za inženjering i zaštitu životne sredine i dodaje da je zato fokus bio na podacima koliko zagađujemo prirodu veštačkim materijalima kojima je sve više zatrpavamo, a za koje trebaju godine da bi se razgradili.\n"Plastici treba od 100 do 1000 godina i ako je ostavimo u prirodi, ona ne može sa njom da se izbori na prirodan način. Zato tu plastiku trba da recikliramo. Do 500 godina je vreme razgradnje za metal, za hranu ili materije biološkog porekla trebaju 2 nedelje. Mi u Srbiji stvaramo oko 0,9 kilograma otpada po stanovniku", kaže Tijana Marinković sa Tehnološkog fakulteta u Novom Sadu. Ovo je količina na dnevnom nivou, dok je 20 do 30 odsto kompletnog otpada ambalažni otpad.\nHemijska škola u Vršcu učestvuje u brojnim ekološkim akcijama, posebno đaci koji se školuju na smeru tehničar za zažtitu životne sredine, a u radionicu su uključeni i đaci sa smera tehničari za industrijsko farmaceutsku tehnologiju.\n"Važno je da čuvamo životnu sredinu, ne samo zbog nas nego i zbog generacija koje dolaze", kažu đaci učesnici radionice.\n"Zato plasitčne kese treba zameniti onima od prirodnih materijala i tako se ponašati gde god je to moguće. I nikada ne koristiti istu plastičnu flašu više puta jer postaje štetna po zdravlje", kaže profesorka Snežana Čejić. "Treba je sakupljati da ide na reciklažu tako da može ponovo da se iskoristi jer se pravi nova kesica ili flaša i dodaje se nova, neiskorišćena komponenta zajedno sa već postojećim i onda nisu štetne jer se mešaju u određenom odnosu", dodaje profesorka.\nPored teorijskog dela , radionica je imala i praktični deo u okviru koje su se đaci bavili računanjem koliko se novca može zaraditi od prodaje otpada, na osnovu podataka o komplentnom otpadu na području jedne opštine i broju stanovnika.\nProjekat SKAR ili "Skupljaža, kalkulaža, ambalaža, reciklaža" će imati završnicu u februaru 2018. godine, u Novom Sadu, gde će škole predstaviti svoje multimedijalne materijale nastale u okviru radionica.


Čanak: Jogurt revolucija uvod u raspad Jugoslavije | Autonomija\nČanak: Jogurt revolucija uvod u raspad Jugoslavije\nLider Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak izjavio je danas, povodom 20. godišnjice takozvane jogur…\nLider Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak izjavio je danas, povodom 20. godišnjice takozvane jogurt revolucije, da je Slobodan Milošević tada izvršio državni udar i tako započeo raspad Jugoslavije. Čanak je, tokom ulične akcije LSV, novinarima rekao da je u oktobru 1988. ne samo oborena autonomija Vojvodine, nego je izvršen državni udar na ustavni poredak SFRJ. „Tada je počeo koloplet zla koji, na moju veliku žalost, traje do dan-danas“, kazao je lider LSV.\nPrema njegovim rečima, LSV nije među predlagačima statuta Vojvodine jer je predlog dokumenta dobila dva sata pre njegovog puštanja u skupštinsku proceduru. „A u dva sata pristojan momak ne bi dao pristojnoj devojci nepristojnu ponudu“, rekao je Čanak. Prema njegovim rečima, usvajanje statuta zapravo znači naknadno prihvatanje Ustava Srbije. „Jer ako taj Ustav, protiv kojeg smo demonstrirali na ulicama kada je donošen, treba da se legitmizuje u Vojvodini prihvatanjem statuta koji je u saglasju sa tim Ustavom, onda ja predlažem da oni koji su doneli Ustav donesu i statut, pa neka postoji kontinuitet“, naveo je Čanak. Dodao je da će LSV na sednici Skupštine Vojvodine 14. oktobra amandmanima pokušati da popravi Predlog statuta.\nČanak je kazao da se sutra navršava i osam godina od demokratskih promena u Srbiji i izrazio žaljenje što nije došlo do očekivanih brzih promena. Dodao je da će LSV u Skupštini Srbije zatražiti da budu zabranjene neonacističke i klerofašističke organizacije. Prema njegovim rečima, LSV će pružiti žestok otpor najavljenom skupu neonacista u Beogradu 11. oktobra.


Br. dela: 57X0300\nLexmark uređaj za kontaktnu proveru identiteta poboljšava pristup mrežnim štampačima ili pametnim multifunkcijskim uređajima* pomoću potvrde identiteta na osnovu akreditiva kartice. Uređaj se lako povezuje sa prednjom stranom štampača ili multifunkcijskog uređaja da bi trenutno pružio bezbednije okruženje za vaše preduzeće. Pažljivo napravljene funkcije unapređuju bezbednost i sprečavaju da neovlašćeni korisnici dobiju pristup osetljivim informacijama. Administratori mogu da koriste Lexmark uređaj za kontaktnu proveru identiteta da bi upravljali pristupom pojedinačnom štampaču ili multifunkcijskom uređaju i odobrili pristup određenim funkcijama, kao što su e-pošta, faks, kopiranje ili skeniranje. Osim toga, uređaj pruža potpunu usaglašenost sa većinom industrijskih standarda i radi neprimetno sa praktično svakom kontaktnom pametnom karticom. *Integrisano rešenje i prednji USB priključak su potrebni da bi se omogućila funkcionalnost.\nPovećava vidljivost bezbednosnom položaju vaše organizacije da bi se videlo gde i kako korisnici pristupaju informacijama.\nBrzo prijavljivanje pomoću praktičnog umetanja kartice optimizuje vreme transakcija – nije potrebno korisničko ime ili PIN.\nPodrška za sve primene\nPodržava štampana kola i tehnologije svih glavnih pametnih kartica u jednom čitaču.\nOmogućava jaku proveru identiteta u celoj organizaciji i usaglašeno je sa EMV 2008.\nAdministratori mogu da koriste Lexmark uređaj za kontaktnu proveru identiteta da bi upravljali pristupom pojedinačnom štampaču* ili multifunkcijskom uređaju* i da bi odobrili pristup određenim funkcijama tog štampača ili multifunkcijskog uređaja, kao što su e-pošta, faks, kopiranje ili skeniranje, sve to jednim dodirom. Osim toga, uređaj pruža potpunu usaglašenost sa većinom glavnih industrijskih standarda i radi neprimetno sa praktično svakom kontaktnom pametnom karticom. (*Integrisano rešenje i prednji USB priključak su potrebni da bi se omogućila funkcionalnost.)


Akcija „Skuter“: Pretresi i hapšenja u Tuzli, Kalesiji i Zvorniku - infoBirač\nAkcija „Skuter“: Pretresi i hapšenja u Tuzli, Kalesiji i Zvorniku\nPripadnici Agencije za istrage i zaštitu SIPA u BiH pretresli su stambene i poslovne objekte na 11 lokacija u Tuzli, Kalesiji i Zvorniku, te uhapsili sedam lica zbog postojanja osnova sumnje da su počinila krivično djelo organizovani kriminal i nedozvoljen promet akciznih proizvoda.\nTokom jučerašnjeg pretresa, koji je sproveden u okviru akcije kodnog naziva Skuter, otkriveno je i privremeno oduzeto 16.974 kutija cigareta, oko 27 kilograma rezanog duvana, 11 mobilnih telefona sa pripadajućim SIM karticama, novac u ukupnom iznosu od 8.045 evra i 16.390 KM, pištolj, te drugi predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u daljem krivičnom postupku.\nOperativna akcija Skuter realizovana je po naredbama Suda i Tužilaštva BiH, u saradnji sa policijskim službenicima Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske i MUP-a Tuzlanskog kantona, saopšteno je iz Sipe.\nSipa će, u vezi sa realizacijom navedenih aktivnosti, u zakonskom roku nadležnim pravosudnim institucijama podnijeti odgovarajuće izvještaje.\nLažna dojava o eksplozivnoj napravi u ugostiteljskom objektu u B-blokovima


Odloženo ročište za uvođenje stečaja u Meljine\nPonovo je u Privrednom sudu odloženo ročište za ispitavanje razloga za uvođenje stečaja u kompaniju Duška Kneževića "Meljine kompleks".\nZbog tog duga od 19 hiljada eura je podnijela predlog za otvaranje stečaja. Atlas invest je, kako prenosi Radio Jadran, danas ponovo doktorici Elez Mihailović uplatio 6,4 hiljade eura. Toliko se, prema njihovim saznanjima, kako je kazao advokat Milovan Milošević, duguje za neto plate za period od oktobra 2016. do jula 2018. godine.\n“Kako nijesmo mogli utvrditi na šta se odnosi razlika između uplaćenog iznosa i iznosa od 19 hiljada eura, predlažem da se ova informacija traži od privremenog stečajnog upravnika. Atlas invest će po nalogu suda tu razliku uplatiti na depozit suda ili notara, kako sud odredi”, kazao je Milošević dodajući da izmirenjem duga zbog kojeg je Elez Mihajlović tražila uvođenje stečaja, nestao osnov za pokretanje ovog postupka.\n“Ako i zanemarimo štetu koju će trpjeti država, štete za društvo mogu biti ogromne. Cilj ovog postupka, na način na koji ga vodi predlagač, očigledno nije naplata njenih potraživanja, već uvođenje stečaja u Meljine kompleks. Jedini epilog ove situacije može biti da privatna bolnica Meljine i njena imovina pređe u privatne ruke, pa će eventualni novi vlasnik imati pravo sa tim da radi šta hoće”, ustvrdio je Milošević.


Svetski dan vode, Srbija i zagađenje: Zašto po našim rekama plutaju fekalije, flaše i hemikalije - Javni servis\nSvetski dan vode, Srbija i zagađenje: Zašto po našim rekama plutaju fekalije, flaše i hemikalije\nDok Ujedinjene nacije upozoravaju da bi do 2050. godine čak 5,7 milijardi ljudi moglo da živi u oblastima u kojima nema dovoljno vode najmanje mesec dana godišnje, u Srbiji traje bitka za očuvanje kvaliteta reka, potoka i jezera.\nFoto: Zoran Cvetkovic/Creative Commons 3.0\nU reke i jezera – najvažnije vode Srbije – direktno i svakodnevno se ispuštaju industrijske hemikalije i fekalije iz gradskih naselja, šireći nesnosni smrad unaokolo, dok plastične flaše, gume i uginule ribe plutaju po njihovoj površini, upozoravaju stručnjaci.\n„Zagađenje vode utiče na život i zdravlje ljudi i usudila bih se da kažem da se svako zagađenje voda kao bumerang vraća ljudima”, kaže za BBC na srpskom Ana Milanović Pešić, naučna saradnica na Odeljenju fizičke geografije na Geografskom institutu „Jovan Cvijić” pri Srpskoj akademiji nauka i umetnosti (SANU).\nGlavni izvori zagađenja reka i ostalih vodnih resursa u Srbiji su industrijska postrojenja, komunalne otpadne vode iz naselja i poljoprivreda – kroz upotrebu veštačkih đubriva i ostalih hemijskih jedinjenja, dodaje Milanović Pešić.\nKakav je kvalitet površinskih i podzemnih voda Srbije?\nNa osnovnu fizičkih, hemijskih i bioloških parametara kvaliteta površinskih i podzemnih voda, utvrđuje se kvalitet, odnosno stepen zagađenja voda.\nPodeljen je na četiri klase, dok postoje i vodotoci koji su „van klase”.\nMilanović Pešić kaže da se klasifikacija vodotokova u Srbiji vrši na osnovu dve grupe kriterijuma – opštih, „koji karakterišu ekološki status” i specifičnih „opasnih i toksičnih materija koji u vodu dospevaju usled industrijskih i ostalih antropogenih aktivnosti”.\nVećina reka u Srbiji pripada drugoj i trećoj klasi, dok prvoj pripadaju manji planinski vodotoci i gornji tokovi pojedinih reka sa čistom vodom, a četvrtoj „veoma zagađene vode”.\nUtvrđivanjem kvaliteta voda do 2011. godine bavio se Republički hidrometeorološki zavog Srbija, a nasledila ga je Agencija za zaštitu životne sredine.\nIako se redovno objavljuju godišnjaci sa „detaljnim analizama i utvrđivanjem stanja kvaliteta voda”, podaci su dostupni samo za „merne profile na većim rečnim tokovima, pojedine akumulacije (jezera) i pojedina merna mesta podzemnih voda”.\n„Za male vodotokove nemamo podatke i zato je kvantitativno teško utvrditi stepen zagađenja na njima, kao i trend”, kaže Milanović Pešić.\nVeliki bački kanal, Borska reka, Lim, Pek…\nKao primere najzagađenijih voda u Srbiji, Milanović Pešić izdvaja kanal Dunav-Tisa-Dunav u Vojvodini, posebno Veliki bački kanal i Borsku reku koja se uliva u Timok.\nVeliki bački kanal teče centralnim delom Bačke, predstavlja deo hidrosistema Dunav-Tisa-Dunav, jedinstvene kanalske mreže i povezuje reku Dunav, kod Bezdana, i Tisu, kod Bečeja.\nPrethodnih decenija je poneo titulu „crne tačke” zagađenja na Dunavu.\nZagađujuće materije koje su pronađene u vodi i mulju negativno utiču na životnu sredinu kanala, kao i na zdravlje ljudi.\n„Ovo je izneto u nekoliko naučnih radova i potvrđeno statističkom analizom podataka iz 2005. godine, koja pokazuje povećan broj pacijenata sa malignim bolestima pluća i urogenitalnog sistema u naseljima duž kanala u odnosu na ostalo stanovništvo Bačke i Vojvodine”, navodi Milanović Pešić.\nZbog prevelikog zagađenja koje je u većoj meri počelo šezdesetih godina prošlog veka, zovu ga i „otvoreni kolektor za otpadne vode” sa okolnih farmi svinja, iz prehrambene industrije i samih naselja poput Crvenke, Kule i Vrbasa.\nZagađujuće materije se iz Velikog bačkog kanala prenose u Tisu, a naučno je dokazano i da azot i fosfor iz njegove vode Dunavom stižu do Crnog mora.\nIpak, prevagu odnosi Borska reka kao jedna od najzagađenijih srpskih i evropskih reka, koji mnogi nazivaju „mrtvom rekom”.\nU njoj više nema tragova života, a zbog velike zagađenosti ne pripada nijednoj klasi.\nPosledica je to vekovnog rudarenja, industrije koja se razvila oko rudnika i komunalnih voda koje u nju dospevaju.\nNi stariji meštani Bora i okolnih sela ne pamte da je nekada bila u boljem stanju, a žale se i da leti „strašno smrdi”.\n„Nekad su tu bile vrbe pored reke, a sad je to sve pirit, sve je zagađeno”, izjavio je stanovnik sela Slatina kraj Bora za Dojče vele pre nekoliko godina.\nBorska reka se uliva u Veliki Timok kod sela Vražogrnac i značajno utiče na njegov nivo zagađenosti.\nZagađenje reke Pek u opštini Kučevo takođe je višedecenijski problem.\nPočetkom marta ove godine održan je sastanak predstavnika lokalnih opština kroz koje protiče ova reka kako bi se pokrenulo sistematsko očuvanje reke Pek.\nJedan od inicijatora i pokretač Fejsbuk grupe „Sačuvajmo reku Pek” Nebojša Bata Joksić rekao je da u poslednjih par meseci problem eskalirao, a pojavile su se i fotografije i informacija na društvenim mrežama o pomoru ribe i zagađenju ove reke.\nOn za zagađenje krivi rudnik u Majdanpeku, koji posluje u sastavu Rudarsko-topioničarskog basena (RTB) Bor, koji je od 2018. godine u većinskom vlasništvu kineske kompanije Ziđin, jer tamo „ispuštaju otpadne vode”.\nProblem predstavlja i čvrsti otpad koji neretko sa obližnjih deponija završi u reci.\nNajsvežiji primer sa početka ove godine predstavljaju reke Drina i Lim čije se vodene površine gotovo nisu mogle videti od plastičnih flaša, guma, kućnih aparata i frižidera koji plutaju.\nNedostatak sistema za prečišćavanje otpadnih voda\nZa Gorana Sekulića iz Svetske fondacije za prirodu (WWF), glavni uzroci zagađenja su komunalne i industrijske otpadne vode.\nKomunalne vode iz domaćinstava dospevaju u reke putem kanalizacije, dok se industrijske ispuštaju iz fabrika.\n„Kod nas je u sektoru industrije mali procenat njih prečišćava vode, a situacija se malo poboljšava uglavnom kod većih industrija i kompanija koje imaju mogućnosti da ulažu u to”, navodi Sekulić za BBC na srpskom.\nIpak, glavni problem za njega je to što veliki broj gradova u Srbiji nema izgrađene sisteme za prečišćavanje otpadnih voda.\n„Verovatno ispod 10 odsto na nivou Srbije, dok sve ostalo ide u reke bez ikakvog tretmana “, kaže on.\nDodaje da Beograd takođe nema pogone za prečišćavanje i da „sve otpadne vode odlaze direktno u Savu i Dunav”.\nPočetkom prošle godine grad Beograd i kineska kompanija Čajna Mašineri inženiring korporejšn (China Machinery Engineering Corporation – CMEC) potpisali su sporazum kojim bi Beograd trebalo da dobije sistem za prečišćavanje otpadnih voda.\nNavedeno je da je vrednost prva faze radova koja obuhvata izgradnju kolektora-interceptora 271 milion evra, dok bi između 400 i 500 miliona evra bilo potrebno za drugu fazu kada će se graditi prva beogradska fabrika za prečišćavanje otpadnih voda u Velikom Selu.\nMilanović Pešić kaže da u Srbiji postoji 36 postrojenja za prečišćavanje voda, od kojih većina ne radi punim kapacitetom.\nOvakva postrojenja postoje u Vrbasu, Kruševcu, Šapcu, Subotici i drugim gradovima u Srbiji.\nKrajem prošle godine ratifikovan je i sporazum s Razvojnom bankom Saveta Evrope, kojim su odobrena sredstva za izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda.\n„Sve više i više gradova i lokalnih samouprava radi na tome.\n„I dalje je stanje nezavidno i treba još mnogo da se radi, ali se poslednjih godinu, dve vidi neka dinamika, počelo je da se prepoznaje kao prioritet i da se ulaže”, kaže Sekulić.\nKvalitetna voda za piće je dostupna većini stanovnika Srbije, ali se problemi javljaju u većem delu Vojvodine i delovima slivova Zapadne, Južne i posebno Velike Morave.\nPrema istraživanju Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut”, rađenom 2018. godine, od 42 kontrolisana javna vodovoda u Vojvodini, samo devet je bilo ispravno.\n„Kako su mnogi sistemi za vodosnabdevanje vezani za upotrebu rečnih voda ili podzemnih voda iz aluvijalnih ravni reka svako zagađenje ovih voda može biti potencijalna opasnost za kvalitet vode koju pijemo i pojavu hidričnih epidemija”, ističe Milanović Pešić.\nDodaje da kontrolu kvaliteta vode za piće obavljaju Zavodi za javno zdravlje.\n„Higijenski ispravna voda za piće utvrđuje se redovnim i periodičnim analizama vode iz zahvata na osnovu higijensko-epidemioloških indikacija i to je redovna mera koja se primenjuje u cilju upozoravanja javnosti u slučaju pojave zagađenja u vodi za piće.”\nGoran Sekulić iz WWF-a smatra da većina gradova u Srbiji ima „rešeno snabdevanje vodom putem javnih sistema”, te da „manji deo vodovoda” imaju takvih problema.\nIz Ministarstva za zaštitu životne sredine i agencije SEPA do objavljivanja teksta nisu stigli odgovori na pitanja BBC-ja na srpskom – kakav je kvalitet vode u Srbiji, kakvi su mehnizmi za zaustavljanje zagađenja, kao i koji su glavni uzroci.\nMilanović Pešić kaže da svako zagađenje reke utiče na izmenu njenog hemijskog režima, kao i njenog prirodnog stanja.\nTako se nanose dugoročne posledice na ekosistem – jedinstvo živih bića i prostora u kome žive, posebno kroz izmenu vodenih biljnih zajednica reke i njenog neposrednog okruženja, kao i ribljeg sveta.\n„Tako smo svedoci da dolazi do izumiranja ribljih vrsta koje žive u čistim vodama i do pojave pojedinih invazivnih vrsta koje mogu da žive u vodi nešto lošijeg kvaliteta.\n„Takođe, svedoci smo da povremeno usled akcidenata na rečnim tokovima dolazi i do pomora ribe”, objašnjava naučna saradnica geografskog instituta „Jovan Cvijić”.\nZagađenje reka može da utiče i na veštačka jezera, posebno na brane gde se talože „opasne materije u formi mulja” – one su „crne ekološke tačke” u životnoj sredini.\nMilanović Pešić kaže da je takav slučaj zabeležen na brani Đerdapskog jezera, gde se „talože zagađujuće materije iz uzvodnijeg dela Dunava”.\nTakođe, zagađenje reka za posledicu ima i zagađenje podzemnih voda jer su ovi sistemi uglavnom povezani.\nPodzemne vode, dodaje geografkinja, učestvuju u „hranjenju reka” sa 30, do 40 odsto.\n„One su sporo obnovljivi resursi, te su posledice njihovog zagađenja dugoročne.”\nSvako zagađenje voda, dodaje Milovanović Pešić, utiče i na poljoprivrednu proizvodnju, a upotrebom takve vode za navodnjavanje neposredno utiče i na čoveka.\nU ukupnom proticaju reka u Srbiji, domicilne reke učestvuju samo sa 10 odsto, dok 90 odsto proticaja pripada međunarodnim rekama koje protiču kroz Srbiju – poput Dunava, Save, Tise, Drine.\nGoran Sekulić smatra da Srbija kao zemlja „nije baš bogata vodnim resursima”, posebno ako se uporedi sa „zemljama u okruženju”.\nZato, ističe, „moramo da vodimo računa o vodi za piće i vodi koju koristimo za život”.\n„Velikim zagađenjem imamo otežan pristup zdravoj i pitkoj vodi, što povlači neke ekonomske posledice.\n„Da biste zagađenu vodu mogli da koristite za piće morate da je prečišćavate, a sa većim zagađenjem imate i veće troškove da tu vodu dovedete u stanje da stanovništvo može da je koristi.”\nDa bi se situacija popravila, Sekulić kaže da je potrebno izgraditi sisteme za prečišćavanje vode.\nSledećči korak je „racionalizacija potrošnje vode i količine otpadnih voda”, za šta je potrebno dosta vremena.\n„Značajniji napredak”, dodaje Sekulić, treba napraviti po pitanju industrijskog zagađenja i da emiteri i zagađivači moraju više da prerađuju njihove otpadne vode.\nPravni status voda uređen je Zakonom o vodama, a prati ga niz podzakonskih akata, pravilnika i uredbi.\n„Mišljenja sam da bi sprečavanje ili smanjenje zagađenja voda bilo moguće ukoliko bi se u potpunosti sprovodile definisane mere, kao i ukoliko bismo se ekonomski i ekološki ponašali prema rezervama voda”, naglašava Milanović Pešić.\nOna smatra da se voda u Srbiji neretko koristi nenamenski, na primer za zalivanje bašti, pranje automobila, ulica i slično.\n„Razlog za ovo leži i u niskoj ceni vodovodske vode, kao i nemogućnosti da se stanovništvu i privrednim subjektima isporučuje voda onog kvaliteta koji je potreban, što ne mora uvek biti kvalitet vode za piće”\nKaže da je voda najvišeg kvaliteta – za piće, pripremu hrane, pranje posuđa i ličnu higijenu, potrebna samo u „udelu od 20 odsto ukupne potrošnje”, dok bi voda „uslovnog kvaliteta” mogla da se koristi za ostale potrebe.\n„Time bismo racionalnije koristili vodne resurse i doprineli smanjenju zagađenja”, dodaje.\nPotrebno je, smatra, raditi i na „kontinuiranom podizanju svesti stanovništva” i edukaciji kroz „različite akcije o značaju vodnih resursa za život i ograničenosti raspoloživih količina kvalitetne vode”.\n„Na kraju bih dodala da nam vodni resursi život znače i zato ih sačuvajmo za pokoljenja koja dolaze.”


Teški dani za sportiste u TK, Vlada izdvojila samo 798.000 KM za sport - Klix.ba\nTeški dani za sportiste u TK, Vlada izdvojila samo 798.000 KM za sport\n29.7.2013. u 15:29\nSportske kolektive s područja Tuzlanskog kantona očekuju još teži dani, jer je Vlada TK predvidjela da se za ovu djelatnost u 2013. godini izdvoji simboličnih 798.000 KM ili skoro za četvrtinu manje nego prošle godine.\nPodsjetimo kako je svojevremeno Skupština TK usvojila Zakon o sportu, u kojem je naglašeno kako će se iz budžeta izdvajati jedan posto, odnosno približno 3 miliona KM godišnje za sport.\nProšla, ali i aktuelna Vlada TK na čelu sa Seadom Čauševićem nikada nije ispoštovala odredbu o finansiranju, a kakav je odnos aktuelne vlasti prema sportskim kolektivima zorno pokazuje podatak da novčana sredstva za 2012. godinu nisu doznačena svim sportskim kolektivima ni do augusta 2013. godine.\nVlada TK je dosadašnjim "ulaganjima" uspjela sačuvati neke klubove od gašenja, ali rezultati sportskih kolektiva govore o tome koliko se ulaže u sport u Tuzlanskom kantonu. Tuzla, glavni grad TK, koja je bila najviše sportski orijentirana sredina u bivšoj Jugoslaviji, danas ima premijerligaša u ženskoj košarci, odbojci i nogometu, kuglanju, karateu... Fudbaleri, košarkaši i rukometaši su u nižim ligama i teško je prognozirati hoće li se i kada će se vratiti u elitne rangove.\nLani je sportskim kolektivima dodijeljen kolač od 1.037.664 KM, a u 2013. godini sportski kolektivi morat će se zadovoljiti sa 798.000 KM, najmanjim iznosom u posljednjih desetak godina.\nOčito kako je sport platio ceh krize, ali ne i političke stranke, koje će iz budžeta bez puno muke dobiti blizu 450.000 KM za svoje potrebe.\nFerguson skuplja preporuke za članstvo u prestižnom golf klubu\n29.07.2013. u 15:41\nBolt i Farah zajedno u humanitarnoj utrci na 600 metara\n29.07.2013. u 14:55


Oslobođen bivši pripadnik OVK priveden u Albaniji\nAlbanske vlasti oslobodile su veterana bivše OVK Murteza Kastratija, pritvorenog ranije danas zbog Interpolove poternice na zahtev Beograda, saopšteno je iz kosovskog ministarstva spoljnih poslova.\nIlustracija (Foto VOAL)\nMinistarka Meljiza Haradinaj Stubla saopštila je da je odmah po hapšenju Kastratija u Albaniji kontaktirala svog kolegu Genta Cakaja.\nCakaj je brzo postupio i pojasnio da je Kastrati pritvoren radi verifikacije i da je pušten.\n"Radićemo zajedno sa organizacijama koje su potekle iz rata tako da vlada, odnosno ministarstva spoljnih i unutrašnjih poslova odmah stave na raspolaganje albanskim vlastima spiskove veterana Oslobodilačke vojske Kosova", napisala je Haradinaj Stubla.\n03.07.2022 Odbojkašicama iz Bugarske, Makedonije i Lebana nije dozvoljen ulazak na Kosovo (239)\n03.07.2022 Sunčano i toplo, popodne moguća kiša (107)\n03.07.2022 Ministarstvo zdravlja Kosova: Još 164 novih slučajeva (76)


Uprava Carina > Putnici > Zabrane i ograničenja\n• U postupku carinjenja motornih vozila ne može se primeniti jedinstvena carinska stopa (bez obzira na njihovu vrednost) već se ista carine po stopi navedenoj u Carinskoj tarifi.\nIzvoz-iznos kulturnih dobara i dobara koja uživaju prethodnu zaštitu\nAktom Ministarstva kulture Republike Srbije, broj: 335-00-653/2010-02 od 12.07.2010. godine, Uprava carina obaveštena je o sledećem:\nZakonom o spoljnotrgovinskom poslovanju („Sl. glasnik RS“, 36/09) nije utvrđena nadležnost Ministarstva kulture za izdavanje dozvola za izvoz dobara koja uživaju prethodnu zaštitu (predmeti od umetničkog, istorijskog i arheološkog značaja).\nShodno tome, a u smislu tačke 14. Odluke o određivanju robe za čiji je uvoz, izvoz, odnosno tranzit propisano pribavljanje određenih isprava („Sl. glasnik RS“, 7/2010), dozvolu/rešenje za izvoz-iznos dobara koja uživaju prethodnu zaštitu (predmeti od umetničkog, istorijskog i arheološkog značaja) izdaje Republički zavod za zaštitu spomenika kulture (osim za publikacije) i Narodna biblioteka Srbije (za publikacije).\nKada je reč o izvozu-iznosu gore navedenih dobara sa područja AP Vojvodine dozvolu/rešenje za izvoz-iznos istih donosi Pokrajinski sekretarijat za kulturu.\nMinstarstvo kulture ovlašćeno je da izdaje (za celu teritoriju Republike Srbije) samo odobrenje (dozvolu) za trajni izvoz ili privremeno iznošenje kulturnih dobara (a ne i dobara koja uživaju prethodnu zaštitu).\nImajući u vidu sve gore izneto u postupku izvoza-iznosa predmetnih dobara carinarnica će u postupku prihvatiti dozvolu/rešenje Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture (osim za publikacije) i Narodne biblioteke Srbije (za publikacije).\nUkoliko se izvoze-iznose dobra koja uživaju prethodnu zaštitu sa područja Autonomne pokrajine Vojvodine u odgovarajućem carinskom postupku carinarnica će prihvatiti dozvolu/rešenje koju u te svrhe izdaje Pokrajinski sekretarijat za kulturu.\nSamo kada je reč o trajnom izvozu ili privremenom iznošenju kulturnih dobara (a ne i dobara koja uživaju prethodnu zaštitu), sa cele teritorije naše zemlje, stranka je dužna da carinskom organu priloži odobrenje (dozvolu) koju je izdalo Ministarstvo klulture Republike Srbije.\nPrednje vam dostavljamo radi primene i jednoobraznog postupanja.\n(Akt Uprave carina broj 148-03-030-03-58/2/2010 od 12.07.2010. godine)


Održan Okrugli sto na temu "Posljedice ulaska Republike Hrvatske u Evropsku uniju"\n19.11.2012. U okviru Sajma privrede u organizaciji Odsjeka za evropske integracije Vlade Brčko distrikta BiH u prostorijama JP "Luka Brčko" u petak, 16. 11. 2012. godine, održan je okrugli sto na temu posljedica ulaska Republike Hrvatske u Evropsku uniju.\nSastanku su prisustvovali gradonačelnik Brčko distrikta BiH Miroslav Gavrić, predstavnici Direkcije za evropske integracije, Delegacije Evropske unije, Ministarstva vanjske trgovine, Ureda za veterinarstvo BiH i Agencije za sigurnost hrane te brojni učesnici sajma.\nU Brčkom počela obuka o osnovama Evropske unije\n1.1.2012. U organizaciji Direkcije za evropske integracije Vijeća ministara BiH, a uz podršku Odsjeka za evropske integracije Vlade Brčko distrikta BiH, u Omladinskom centru u Brčkom danas je započeo dvodnevni seminar službenika organa uprave i institucija o osnovama Evropske unije.\nGradonačelnik učestvovao na Skupštini Instituta regija Evrope\n24.9.2012. Delegacija Brčko distrikta BiH, predvođena gradonačelnikom Miroslavom Gavrićem, učestvovala je u radu 8. godišnje Skupštine Instituta za regije Evrope u Grafaneggu u Austriji.\nTema ovogodišnje Skupštine, koja je inače jedna od najvećih nezavisnih mreža evropskih regija, bila je "Nove perspektive i strategije snabdijevanja decentralizovanim energetskim modelima".


Regionalna privredna komora Novi Sad - O Centru Infobar:\nPočetnaCentri KomoreBankarstvo, finansije i osiguranje\nnedelja, 01 februar 2015\nO Centru Centar za bankarstvo, finansije i osiguranje je jedan od šest centara u Regionalnoj privrednoj komori Novi Sad. Bankarstvo i osiguranje su specifične privredne delatnosti i u uskoj su korelaciji i sa globalnim ciljevima društvenog i privrednog razvoja, kao što su: održavanje cenovne i valutne stabilnosti, dinamiziranje proizvodnje i izvoza, reforme realnog i finansijskog sektora i poboljšanje životnog standarda stanovništva. Upravo zato u okviru Saveta, Centar okuplja eminentne stručnjake iz ovih oblasti sa područja Regiona, kako bi na najbolji način mogao da kroz delokrug svojih aktivnosti odgovori na sve zahteva sve dinamičnijeg tržišta. U svojim aktivnostima, Centar za finansije, bankarstvo i osiguranje sarađuje i koordinira sa drugim centrima u Stručnoj službi Komore, drugim komorama i institucijama, a sve u cilju ostvarivanja zadataka iz svog delokruga i ostvarivanja zajedničkih interesa privrede sa područja Komore.Delokrug Centra za finansije, bankarstvo i osiguranje je praćenje instrumenata i mera ekonomske politike, naročito iz domena ovih delatnosti, sagledavanje stanja na području finansijskog tržišta i tržišta kapitala, poslovanje i usklađivanje interesa finansijskih organizacija sa interesima privrede, unapređenje rada, sa zahtevima i standardima tržišne privrede i zajedničko delovanje prema nadležnim organima i institucijama.Centar za finansije, bankarstvo i osiguranje obavlja sledeće poslove i zadatke: Prati zakonodavnu osnovu organizovanja i funkcionisanja banaka, organizacija osiguranja i drugih finansijskih organizacija, efekte njihove primene i daje predloge za izmenu i dopunu već postojećih ili donošenje novih zakonskih i podzakonskih akata.\nRazmatra mere monetarne politike i njihovo dejstvo na kreiranje ambijenta privređivanja, kako za finansijski sektor, tako i za ukupnu privredu, s obzirom na njihov značaj za stabilnost uslova privređivanja, privredni razvoj i privlačenje stranih investicija.\nSagledava poslovnu politiku i poslovanje organizacija osiguranja i banaka, sa posebnim osvrtom na bilansnu strukturu sredstava, finansijski potencijal, obim i strukturu plasmana, učešće banaka u privatizaciji preduzeća, kreditiranje malih i srednjih preduzeća, kreditiranje proizvodnje i razvojnih programa, kamatnu politiku, obavljanje platnog prometa.\nInicira i prati uvođenje inovativnih poslova, kao što su investiciono bankarstvo, razvoj bezgotovinskog načina plaćanja i stvaranje novih institucija, koje treba da obezbede povoljan tržišni ambijent za poslovanje investiranja i razvoj privrede.\nPovezuje aktivnosti između finansijskih i privrednih organizacija i fondova za razvoj privrede, naročito u delu kreditiranja projekata za razvoj infrastrukture, poljoprivrede, malih i srednjih preduzeća, kojima treba da se podstiče ravnomerniji regionalni razvoj, poveća zaposlenost i efikasnosti poslovanja.\nOrganizuje promotivne aktivnosti u cilju povezivanja banaka organizacija osiguranja i drugih finansijskih organizacija sa zainteresovanim partnerima.\nOrganizuje i priprema sednice Saveta Centra, dostavlja zaključke sa sednica predsedniku Komore, nadležnim organima i institucijama i prati njihovu realizaciju.\nBankarstvo, finansije i osiguranje\nO CentruSavet CentraInfoProgram rada CentraIzveštaj o radu CentraAktivnosti Centra u periodu 1975-2010.KreditiPropisiUslugeInstitucijeAktuelnoUsavršavanjeSavetiKontakt\tObaveštenja


Press Online :: Zdravlje :: Pušenje: Tragovi na genima ostaju 30 godina nakon prestanka\nPušenje: Tragovi na genima ostaju 30 godina nakon prestanka\nRezultati nedavnog istraživanja ukazuju na to da bi DNK metilacija – proces putem kojeg ćelije kontrolišu genetsku aktivnost –mogla da bude važan znak koji ukazuje na postojanje pušačke istorije kod pacijenata.\nOtkriće mesta DNK metilacije moglo bi da doprinese stvaranju novih tretmana koji bi delovali na te oblasti.\nNaučnici već znaju da kod nekadašnjih pušača postoje šanse za nastanak srčanih bolesti i pojedinih tipova kancera, čak i nekoliko decenija nakon prestanka konzumiranja duvana. Međutim, ovi molekularni mehanizmi još nisu sasvim jasni.\nNaučnici sa Medicinskog fakulteta Univerziteta Harvard analizirali su mesta DNK metilacije u okviru ljudskog genoma koristeći uzorke krvi sakupljenje od gotovo 16.000 učesnika u istraživanju – bivših pušača i ljudi koji nikada nisu pušili.\nRezultati do kojih su došli pokazali su da su se kod bivših pušača ova mesta vraćala na stanje karakteristično za ljude koji pet godina nisu zapalili cigaretu nakon prestanka pušenja. Međutim, pojedina mesta metilacije bila su prisutna čak i nakon 30 godina.\nStatistički najvažnija mesta bila su vezana za bolesti koje se dovode u vezu sa pušenjem, poput kardiovaskularnih bolesti i određenih vrsta raka.


Počeo međunarodni umetnički projekat pod nazivom „Oni žive“ – Čupava Keleraba\nMeđunarodni projekat „Oni žive“ – studentski životi otkriveni kroz kontekstualne umetničke prakse”, čiji je nosilac Dom kulture Studentski grad, započet je onlajn sastankom partnera iz pet evropskih zemalja. Projekat se realizuje od septembra 2020. do kraja februara 2023. godine, u okviru programa za kulturu i medije Evropske Unije „Kreativna Evropa“. Pored Doma kulture Studentski grad iz Beograda koji je lider projekta, kao partneri na projektu učestvuju i Međunarodni centar za arhivska istraživanja „Icarus” iz Zagreba, Institut za savremenu umjetnost iz Cetinja, Akademija primjenjenih umetnosti iz Rijeke, Fakultet za audiovizuelne komunikacije na Univerzitetu kralj Huan Karlos iz Madrida. Pridruženi partneri na projektu su Institut za umetnost u kontekstu na Univerzitetu umetnosti iz Berlina i Centar za primenjenu istoriju iz Beograda.\nFilm, umetnost i pozorišteAkademija primjenjenih umetnosti Rijeka, Dom kulture Studentski grad, Fakultet za audiovizuelne komunikacije na Univerzitetu kralj Huan Karlos, Icarus, Institut za savremenu umjetnost Cetinje, Kreativna Evropa, Oni žive


Nemačka u problemu zbog EU – traži saveznika u Grčkoj\nB92\t12.10.2018 10:01\nPredsednik Nemačke Frank-Valter Štajnmajer i grčki premijer Aleksis Cipras složili su se da je potrebno dati podstrek evropskim integracijama.\nOni su istakli da je to neophodno učiniti u trenutku porasta populizma u Evropi.\nOni su izrazili spremnost da se otvori "novo poglavlje" u grčko-nemačkim odnosima i okrene novi list posle tenzija izazvanih nemačkim zahtevom za rigoroznom štednjom u zamenu za finansijsku pomoć Grčkoj.\nŠtajnmajer, koji boravi u dvodnevnoj poseti Grčkoj, rekao je da sa Ciprasom "deli zabrinutost za budućnost Evrope".\n"Moramo da preduzmemo korake i ubedimo evropske građane da je moguće izaći iz kriza i da bismo to učinili zajedno, moramo ukloniti ekstremne i populističke glasove", dodao je Štajnmajer.\nCipras je rekao da ne može da bude optimista kada je Evropa u pitanju budući da "naš zajednički dom ugrožava jačanje ekstremne desnice".\n"Vaša poseta može da da podstrek novom početku grčko-nemačkih odnosa", rekao je Cipras, koji je istakao želju Grčke da se stavi tačka na "teške trenutke u odnosima dve zemlje tokom krize".\nŠtajnmajer se u Atini sastao i sa predsednikom Grčke Prokopisom Pavlopulosom.\nPredsednici Nemačke i Grčke objavili su zajednički tekst u dnevniku Katimerini o Evropi, u kojem su izrazili zabrinutost zbog "povratka autoritarne misli i sve većeg broja ljudi koji se okreću nacionalizmu i evroskepticizmu".\n1. Tako je , al ( u kurcu)...


VijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti U sredu počinje ekonomski forum u Davosu Printajte Veličina slova - + 24.01.2012 Na sastanku ekonomske i političke elite, koji počinje u sredu u švajcarskom zimskom odmaralištu Davos, od učesnika će biti zatraženo da hitno pronađu načine za reformu kapitalističkog sistema za koji se ocenjuje da je "zastareo i u propadanju".\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3113)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1033)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1029)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1017) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (753) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (733)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (695) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (675)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (640) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (635)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (81)Sveti Njegoš po Amfilohiju (22)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (22)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (8)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (7)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Brutalno ubojstvo u Londonu Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Berluskoni odbacio navode Vikiliksa – Nadlanu.com\nBerluskoni odbacio navode Vikiliksa\nMOSKVA, 3. decembra 2010. (Beta) – Premijer Italije Silvio Berluskoni odbacio je u petak optužbe da u odnosima s rukovodstvom Rusije preovladavaju lični interesi, kako je ocenjeno u američkim depešama objavljenim na sajtu Vikiliks.\nNa konferenciji za novinare u Sočiju, nakon razgovora s predsednikom Rusije Dmitrijem Medvedevim, Berluskoni je kazao da u odnosima sa predsednikom i premijerom Rusije „proteklih godina nije bilo ni delića interesa ličnog karaktera“.\n„Nikada i ni u kojem slučaju ih (lične interese) nismo razmatrali. Uvek smo radili u interesu obe države koje predstavljamo“, kazao je Berluskoni.\nOn je kazao da ga s ruskim predsednikom i premijerom „vezuje prijateljstvo“, dodavši da publikacijama na sajtu Vikiliksa „ne treba davati super važan značaj“.\nNadlanu.com pre 40 minuta 0


Maksimalno ubrzati čišćenje snijega - NTV Arena Bijeljina\nBrzina reagovanja putarskih službi na čišćenju snijega mora se povećati na maksimalan nivo, jer je u pitanju zdravlje i imovina građana, rekao je gradonačelnik Bijeljine Ljubiša Petrović nakon sastanka sa nadležnima za zimsko održavanje puteva.\nNakon obilnijih snježnih padavina juče u Semberiji, on je ocijenio da su u jednom dijelu dana putevi bili fantastično očišćeni i prohodni, a da je u poponevnim i večernjim časovima, zbog niže temperature, bilo potrebno duže vrijeme da reaguju industrijska so i abrazivna sredstva.\n“To ni u kom slučaju ne opravdava nikoga i održali smo sastanak kako bi obezbijedili da brže reagujemo i da takve situacije budu svedene na minimum”, naveo je Petrović i dodao da su usaglašene pojedinisti koje treba da dovedu do bržeg reagovanja i koordinacije, da ne bi ispaštali građani.\nNa pitanje novinara da li je zadovoljan čišćenjem snijega u Bijeljini, Petrović je odgovorio da će sud o radu putarske službe na čišćenju snijega donijeti građani.\nGrađani su juče na društvenim mrežama objavili fotografije i video-snimke zaleđenih ulica u centru grada.\nOtežan saobraćaj zbog leda na kolovozu\nIz gradskog budžeta je za zimsko održavanje puteva obezbijeđeno 195.000 KM, a posao je ugovoren sa firmama “Bijeljina put” i “Dis”.\nAleksandar Kecman iz preduzeća “Bijeljina put” rekao je novinarima nakon sastanka u Gradskoj upravi da je u večernjim časovima juče u kratkom vremenskom periodu došlo do naglog pada temperature, što je otežalo i usporilo dejstvo soli posute po kolovozima.\n“U jednom trenutku su neki putevi bili pokriveni poledicom, ali već nakon dva do tri časa, kada je so odreagovala, svi putevi, naročito u gradskim dijelu, bili su prohodni za normalno funkcionisanje saobraćaja”, naveo je Kecman.\nOn je dodao da imaju dovoljno materijala za posipanje ulica, 2.000 tona soli i 4.000 tona abrazivnog materijala, kao i 25 vozila za zimsko čišćenje puteva.\n“Neki prave senzacije od snijega i poledice, što je normalna pojava u zimskom periodu, a naše je da odreagujemo i odradimo na što bolji način da to preduprijedimo i spriječimo i to se trudimo u svakom trenutku”, rekao je Kecman.\nStanko Stajić iz firme “Dis” rekao je novinarima nakon sastanka u Gradskoj upravi da su zadovoljni urađenim poslom na dionicama za koje su nadležni, a riječ je o lokalnim putevima u Semberiji.\nTags: bijeljina, ljubisa petrovic, poledica, snijeg, zimska sluzba


OTVORENA RADIONICA ZA MLADE PREDUZETNIKE “ZNANJEM DO CILJA”\nU okviru 62. Međunarodnog sajma knjiga, na Beogradskom sajmu u hali 2B, otvorena je radionica za mlade preduzetnike “Znanjem do cilja”, koju organizuje Savet za zapošljavanje i privredni razvoj Grada Beograda.\nCilj radionice je da se mladi ljudi upoznaju sa uslovima započinjanja sopstvenog biznisa, čuju iskustva iz prakse od preduzetnika koji su pokrenuli 50 start up projekata ili dobili subvencije od državnih institucija.\nNa radionici učestvuju i predstavnici Razvojne agencije Srbije (RAS), koji će potencijalne preduzetnike upoznati sa mogućnostima podrške koju RAS pruža, sa preduslovima za apliciranje za bespovratna sredstva, obuku za početnike, opremu za poslovanje ili mentoring podršku.\nČlan Gradskog veća zadužen za privredu i predsednik Saveta za zapošljavanje Grada Beograda Dragomir Petronijević istakao je da će osim podrške RAS, učesnici takođe biti u prilici da nauče kako da od Fonda za razvoj dobiju kredit ili dodatna sredstva od Sekretarijata za privredu, ili kako sa dobrim projektom dobiti lokal u Beogradu na 24 meseca bez kirije.\nDogađaj je podeljen na dva segmenta koja su jako važna za upoznavanje sa svetom preduzetništva, samozapošljavanja i start ap ideja kod Beograđana.\nPrvi segment je Akademija preduzetništva na kojima će predstavnici članica Saveta za zapošljavanje Grada Beograda (Fond za razvoj Grada Beograda, Regionalna razvojna agencija, Nacionalna služba za zapošljavanje) upoznati zainteresovane građane sa sredstvima koje nude za pokretanje sopstvenog biznisa. Takođe tu će biti i predavanja kako postati uspešan preduzetnik ,kako zaštiti svoj patent od krađe.\nDrugi segment je Sajam preduzetništva gde će preko 50 preduzetnika na štandovima podeliti svoja iskustva o tome kako su od prvobitne stratap ideje razvili sopstveni biznis i postali preduzetnici, koji sada zapošljavaju ljude. Na standovima će biti i pobednici takmičenja Najbolja start ap ideja, takmičenja koje je Grad Beograd organizovao u aprilu ove godine,a pobednici srednjoskolci sa najboljim idejama su dobili vredne novčane nagrade od privatnih firmi kao i kancelarije za rad u Naučno tehnoloskom parku Beograda.


SAD:Ubrzan ekonomski rast\nEkonomski rast u SAD ubrzao se u prvom tromesečju 2013. godine i dostigao godišnju stopu od 2,5 odsto.\nSekretarijat za ekonomiju u današnjem izveštaju navodi da je privredni rast mnogo brži nego u poslednjim mesecima 2012. Međutim, ekonomisti su predvideli još veći rast u prvom kvartalu ove godine, tako da su neposredno posle objavljivanja izveštaja indeksi na beri doživeli pad.\nMaloprodaja je pospešila ekonomski rast, dok je na njega negativno uticalo smanjenje potrošnje od strane vlade. Sporenja u vezi sa budžetom u Vašingtonu dovela su do haotičnih smanjenja u budžetu, i kako godina odmiče očekuje se da ona budu sve veća.\nTo bi ujedno mogao da bude razlog zbog kojeg su potrošači - prema izveštaju Univerziteta Mičigen - u aprilu manji optimisti, nego u prethodnim mesecima. Sledećeg petka, vladini stručnjaci treba da objave stopu nezaposlenosti za april. Očekuje se da ona ostane na sadašnjem nivou od 7,6 odsto.


Košarkaši Mega Bemaxa su se sa pobedom oprostili u 2018. godini od navijača u Sremskoj Mitrovici pošto su u okviru 12. kola ABA lige savladali Igokeu sa 93:88. Naredni meč Mega igra u petak 28. decembra od 18 časova u Železniku protiv FMP-a a publika u hali PSC Pinki će ponovo moći da gleda svoje ljubimce 5. januara od 21...\nTrener Mega Bemaxa je imao puno razloga za zadovoljstvo posle pobede nad Igokeom 93:88, pogotovo imajući u vidu promene u ekipi posle kojih je Goga Bitadze otišao na pozajmicu u Budućnost odakle je stigao Zoran Nikolić. Na konferenciji za štampu posle meča Milojević je istakao da je ekipa jako dobro reagovala na promene u sastavu: – Prezadovoljan sam pobedom koja...\nKošarkaši Mega Bemaxa su na pravi način odigrali poslednji meč pred svojim navijačima u 2018. godini pošto su u hali PSC Pinki u Sremskoj Mitrovici savladali Igokeu sa 93:88 (16:23, 26:17, 31:23, 20:25) u okviru utakmice 12. kola ABA lige. Izabranici trenera Dejana Milojevića su najveći deo meča kontrolisali igru da bi u finišu meča odbili napad gostujuće ekipe za...\nU nedelju 23. decembra od 17:30 časova u hali „Mega Factory“ u ulici Braće Jerković 119a, u Beogradu, održaće se tradicionalna novogodišnja utakmica Mega Bemaxa i to tačno na 20ti rođendan kluba. Naime, od 23. decembra 1998. kada je osnovana pod imenom Košarkaški klub Avala Ada, Mega je prešla veliki put da bi danas da bi u poslednjih nekoliko godina...\nSTANIĆ: „IGOKEA ISKUSNA I KVALITETNA EKIPA, UZ PODRŠKU PUBLIKE DO POBEDE“\nKošarkaši Mega Bemaxa u subotu od 21 čas nastavljaju takmičenje u ABA ligi kada će u Sremskoj Mitrovici dočekati Igokeu u okviru 12. kola regionalnog takmičenja. Ekipa Mega Bemaxa je u međuvremenu pretrpela promene pošto je na pozajmicu do kraja ABA lige u Budućnost VOLI otišao Goga Bitadze dok je na pozajmicu iz iste ekipe stigao Zoran Nikolić. Trener Mega...


„Biće tretirani kao svi lekovi kojima je istekao rok. Oni će biti uništeni čim pre“, rekao je Vitija.\nVitija je ovo kazao odgovarajući na pitanje poslanika PDK-a Bekima Hadžiua o tome šta se dogodilo sa 1.000 testova koji su bili donacija Srbije.\n„I kao što ste kazali, oni nisu nikada iskorišćeni. Zbog isteka roka, tretiraćemo ih kao i svaki mikrobiološki materijal kojem je rok istekao, prema procedurama odeljenja za mikrobiologiju na Nacionalnom institutu za javno zdravlje. Broj ovih testova nije velik, što znači da će oni biti uništeni čim pre, zajedno sa ostalim ostacima u laboratoriji“, naveo je Vitia.\nU Prištinu je 17. aprila prošle godine stiglo 1.000 testova iz Beograda, u okviru saradnje regiona protiv kovida 19, potvrdio je tada za KoSSev portparol kosovskog Ministarstva zdravlja Faik Hoti. Sa druge strane, Kosovo je „omogućilo lekarskim timovima iz Srbije da periodično ulaze na Kosovo radi pružanja medicinskih usluga pripadnicima srpske zajednice, a na zahtev gradonačelnika iz opština sa srpskom većinom“, naveli su iz ministarstva tada u odgovoru za ovaj portal.\nTako su mu poslanici u Prištini postavljali i tada kritička pitanja, od kojih je jedno bilo da li je na pristiglim pošiljkama stajao natpis „Za Republiku Kosovo“ ili „Za Kosovo i Metohiju“, na šta je Kurti rekao da ne zna i uputio novinare da pitanje postave ministru zdravlja. Pokrenuta je i peticija da se pošiljka odbije. Zamenik predsednika udruženja veterana OVK Nasim Haradinaj koji je sada optuženi u Hagu, zatražio je hitnu istragu parlamentarne komisije i tužilaštva i pozvao prištinski Institut za javno zdravlje da „baci u smeće testove“.


Ekspedija Fudbalskog kluba Crvena zvezda danas se sa Divčibara preselila u Staru Pazovu, u Sportski centar FSS, gde će odraditi finalnu fazu priprema za novu sezonu.\nIzabranici Dejana Stankovića odradili su prvi trening, na kom su mogli da se upoznaju sa terenima u centru nacionalnog saveza, a na kraju, usledila je majstorija 31-godišnjeg defanzivca.\nOmiljeni trenuci posle treninga 👌🏻 Uživajte u majstoriji @nemanja_milunovic ⚽🔴⚪ @crvenazvezdafk #zvezdatv #crvenazvezdafk\nNaime, Milunović je uspeo da zatrse mrežu tako što je loptu postavio van igrališta, malo iza kornera, uz dodatnu smetnju u vidu zaštitne mreže. Međutim, njemu to nije predstavljalo problem, pa je loptu sa dosta efea poslao u mrežu, na oduševljenje saigrača. Da udarac bude efetniji potrudio se sam Milunović, koji je šutirao bos.\nZa kraj treninga, još jedna u nizu majstorija našeg Nemanje Milunovića! #fkcz #czv #zvezda #zvezdaježivot #crvenazvezdafk\nUz njega su bili i ostali prvotimci, pre svih Tomane, ali i golman Milan Borjan, koji mu je čestitao.\nPodsetimo, Milunović je tokom prošle sezone činio nezamenjivi bedem pred Borjanovim golom, u paru sa Milošem Degenekom, a na 35 utakmica postigao je tri gola.\nInale, ekspedicija Crvene zvezde će u Staroj Pazovi ostati sve do 28. jula, za kad je zakazana generalna proba pred novu se zonu, sa banjalučkim Borcem na stadionu "Rajko Mitić".


Kome smetaju naše komšije Romi? - Romanet\nPREDRASUDE TOKOM COVID19\nSvijet Pregleda: 200\nEvropska komisija je 12. oktobra donela „Strateški okvir Evropske unije za ravnopravnost, inkluziju i participaciju Roma“. Njegovi ciljevi nisu obavezujući samo za članice EU, već i za zemlje poput Srbije koje se nalaze u pristupnom procesu. U Beogradu (9.12.) održana virtuelna konferencija „Novi strateški okvir EU za Rome i borba protiv anticiganizma u Srbiji“.\nTagovi:Ambasador Njemačke u Srbiji, Dragan Gračanin, Glavni slider, Gordani Čomi, Romani Roze, Šejla Fidani, Tomas Šib\nPremijera pjesme mladih Roma iz Berana – „Ko si ti da mi sudiš“


Tadić se u ovom postupku branio sa slobode, ali je u avgustu uhapšen zbog droge, pa se sada nalazi u pritvoru, piše "Kurir".\n- Starleta i Tadić su u ljubavnoj vezi i otkako je on u pritvoru nemaju mogućnost da se viđaju. Tijana zato koristi svaku priliku da vidi svog dečka, pa je zbog toga juče i došla u sud - kaže naš izvor.\nPodsetimo, Slobodan Vukić je preminuo u januaru 2016, dve nedelje nakon povreda koje mu je zadalo obezbeđenje kluba "Tilt". Optuženom radniku obezbeđenja Milovanu Tadiću stavlja se na teret da je Vukiću zadao udarac u stomak, koji je izazvao oštećenje unutrašnjih organa, a potom i smrt.\nSMRT NA BOŽIĆ Gorile pretukle gosta kafane, umro posle 16 dana\nTadić je na sudu naveo da je nogom odgurnuo Vukića u predelu butine, a ne stomaka, kao i da taj udarac nije mogao da izazove smrt.


OTETI LIBIJSKI AVION PREUSMJEREN NA MALTU! Britanski mediji: Iza otmice aviona stoje 'lojalisti pukovnika Gaddafija' - GlobalCir\nAvion Airbus A320 na unutrašnjem letu u Libiji, sa 111 putnika i sedam članova posade, je otet i preusmjeren na Maltu, gdje je sletio u petak, javili su ranije malteški mediji. Avio je letio iz Sebhe u jugozapadnoj Libiji do prijestolnice Tripolija.\nMalteški premijer Joseph Muscat potvrdio je da je u toku oslobađanje druge grupe putnika od 25 ljudi, nakon što je prvih 25 putnika, žene i djeca, oslobođeno iz aviona koji je danas na unutrašnjem letu u Libiji otet i preusmjeren na Maltu.\nJedan od otmičara je ponovio kako je pobornik Gaddafija te rekao da je spreman osloboditi 111 putnika, ali ne i sedam članova posade, prenosi Al Jazeera.\nBritanski mediji javljaju da su, prema nepotvrđenim informacijama, otmičari libijskog aviona Airbus A320 “Afriqiyah Airlines”, lojalisti pokojnog pukovnika Muamera al-Gadafija. Otmičari, su prisilili avion da sleti na Malti, i pustili su većinu putnika, ali ne i članove posade niti pripadnike libijske neokolonijalne vlade.\nRT javlja da su otmičari pripadnici grupe Al-Fatah al Džedida koja je lojalna Muameru al-Gadafiju. Pisali smo ranije o uspjesima ove grupe u borbi protiv snaga libijske neokolonijalne vlade, ali Zapadni mediji nikada nisu prenijeli takve informacije.\nSada, sasvim iznenada, i britanski list The Sun piše kako je ova grupa imala uspjeha u oslobođenju pojedinih gradova u Libiji. Još nemamo informacija koji su zahtjevi otmičara.


13.04.2020 u 16:16\nKina ograničila objavljivanje naučnih radova o koroni\nHONG KONG - Kina je uvela ograničenja na objavljivanje naučnih radova o koronavirusu, posebno onih koji se odnose na njegovo poreklo, prenosi Si-En-En. Prema novoj direktivi kineskog Ministarstva obrazovanja, nauke i tehnologije svi naučni radovi koji se odnose na koronavirus biće podvrgnuti dodatnoj proveri pre nego što budu spremni za objavljivanje. Studijama koje se odnose na poreklo koronavirusa biće posvećena dodatna pažnja i objavljivanje takvih radova moraće da odobre državni zvaničnici. Ova direktiva izdata je na osnovu instrukcija Državnog veća za sprečavanje i kontrolu kovida-19 sa sastanka održanog 25. marta. Taj je dokument najpre objavljen na veb-sajtu „Fundan” Univerziteta u Šangaju, ali je u međuvremenu uklonjen s njega, prenosi Tanjug. Osoba iz Ministarstva


Naslovnica NAJNOVIJE Politika Postoji sinergija u SDA i izrazito dobra politička saradnja između Izetbegovića i...\nSarajevo – Predsjednik Kantonalnog odbora SDA Sarajvo i član Predsjedništva ove stranke Denis Zvizdić u intervjuu za TV1 govori o situaciji u SDA, učestalim spinovima, odnosima među vodećim čelnicima u stranci, te o funkcionisanju Vlade KS.\nZVIZDIĆ: Nisam optimista da je u ovom trenutku moguće postići veliku koalicionu većinu unutar Skupštine KS. Tamo parcipiraju, prvenstveno, tri velike političke partije, koje imaju veliki broj zastupnika – SDA, SDP BiH i SBB. Sve partije su rekle da u ovom trenutku nisu spremne da predlažu mandatara Vlade KS. SDA će vrlo ustrajno i odgovorno raditi u kapacitetu ministara koje imamo u Vladi KS, koja je u ostavci. Zakonodavnopravna komisija, čije je mišljenje validno, iako je pojedine političke partije tumače kako to odgovara njihovim političkim ciljevima, zasijedala je i dala svoj stav da ova Vlada nastavlja raditi u punom kapacitetu do izbora nove vlade. Nastavljamo vrlo ozbiljno raditi, a u prilog tome ide činjenica da je usvojen i budžet, kao jedan od najvažnijih akata koje usvaja Skupština i akt koji u vrlo turbulentnim vremenima i vrlo nesigurnoj relaciji koju KS ima sa nivoom Federacije BiH, ovaj budžet je garant stabilizacije ekonomskih i socijalnih prilika u KS.