Novi igrači na farmaceutskom tržištu Republike Srpske u doba korone - MILIONSKI POSLOVI ZA SUPRUGA DODIKOVE SAVJETNICE - Impuls\nNovi igrači na farmaceutskom tržištu Republike Srpske u doba korone - MILIONSKI POSLOVI ZA SUPRUGA DODIKOVE SAVJETNICE\nObjavljeno: Utorak, 19 Maj 2020 09:13\nZa manje od dva mjeseca, koliko je trajalo vanredno stanje u Republici Srpskoj zbog epidemije korona virusa, u zdravstveni sistem RS je upumpano oko 100 miliona maraka, potvrdio je premijer RS Radovan Višković. Lavovski dio tog novca završiće na računima firmi, čiji su vlasnici bliski vlasti. Jedan od najvećih tenderskih dobitnika u doba korone je Željko Babić, suprug Ane Trišić Babić, funkcionerke SNSD-a i savjetnice člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika.\nAutor: Redakcija Impuls portala\nPreduzeće „Medietik“ d.o.o. Banjaluka, čiji je vlasnik i direktor Željko Babić, u posljednih mjesec dana je s Fondom zdravstvenog osiguranja RS sklopilo pet ugovora, čija je ukupna vrijednost, kako saznaje „Impuls portal“, najmanje 10 miliona maraka. Babićevom „Medietiku“, koji se ranije nije bavio ovakvim poslovima, povjerena je nabavka respiratora, ventilatora za intenzivnu njegu, maski, rukavica i zaštitnih odijela za zdravstvene ustanove širom Srpske.\nIz Fonda zdravstenog osigranja RS odbili su da nam odgovore kolika je tačno vrijednost ugovora sklopljenih s Babićevom firmom. Odgovor nismo dobili ni iz „Medietika“. Ni nakon brojnih telefonskih poziva i poruka, te mejlova upućenih na adresu firme, Babić se nije oglasio.\nNa zid ćutnje nailazili smo i kada su u pitanju drugi ugovori za nabavke respiratora, ventilatora, maski, rukavica, zaštitnih odijela, testova za korona virus, sredstava za dezinfekciju, koje je po ovlaštenju Republičkog štaba za vanredne situacije sklopio Fond zdravstenog osiguranja RS.\nIako se na svojoj internet stranici hvale transparentnošću, na osam od devet pitanja „Impuls portala“ o ovim nabavkama iz Fonda nismo dobili odgovor. Otkrili su jedino da je ukupna okvirna vrijednost ovih nabavki, provedenih od 24. marta, oko 54 miliona KM, te da je sklopljeno ukupno 20 ugovora.\n„O vrijednosti pojedinačnih nabavki javnost će biti obaviještena po okončanju svih procedura” – poručili su iz Fonda.\nIzmeđu ostalog, Fond zdravstvenog osiguranja RS je potpisao i dva ugovora s banjalučkom firmom „Eko-piramida inženjering”. Za nabavku maski ovom preduzeću dodijeljen je ugovor vrijedan skoro 2,5 miliona maraka. „Eko-piramida inženjering” je potpisao i ugovor za nabavku višekratnih zaštitnih odijela, ali vrijednost tog posla javnosti još nije poznata.\n„Eko-piramida inženjering” je firma Dejana Lukendića, direktora Fudbalskog kluba „Borac“ Banjaluka. Ovo preduzeće je javnosti poznato po aferi „pelene“, koja je prošle godine mjesecima potresala Republiku Srpsku. Podsjećamo, radilo se o nabavci nekvalitetnih pelena za teško bolesnu djecu i odrasle nepokretne pacijente preko Fonda zdravstvenog osiguranja RS. Još tada se u medijima špekulisalo da je ta firma povezana s Vicom Zeljkovićem, sestrićem Milorada Dodika, koji je i predsjednik uprave FK „Borac“. Pema navodima pojedinih medija, „Eko-piramida inženjering” je povezan s firmom “Eko-grupa”. Prema registru APIF-a, suvlasnica “Eko-grupe” je Zeljkovićeva supruga Nikolina Zeljković. Preduzeće se, između ostalog, bavi i zbrinjavanjem medicinskog otpada iz Univerzitetskog kliničkog centra RS. Nema tragova o formalnoj povezanosti ova dva preduzeća. Dejan Lukendić je nedavno izjavio da su on i Vico Zeljković „godinama bliski drugari“, ali da Zeljković nema nikakve veze s poslovanjem „Eko-piramida inženjeringa”.\nIako su registrovani u Agenciji za lijekove i medicinska sredstva BiH, „Medietik“ i „Eko-piramida inženjering” ranije nisu imali značajnije poslove s Fondom zdravstvenog osiguranja RS. Ipak, potpisali su čak sedam od ukupno 20 ugovora za hitnu nabavku sredstava i opreme za borbu protiv korona virusa. Ako se tome dodaju i četiri ugovora vrijedna oko 1,4 miliona KM, sklopljena s firmom „Farmalogist Allbix“ d.o.o. Bijeljina, koja je kod Agencije za lijekove registrovana prije tri godine, jasno je da je najveći dio kolača pripao „novim igračima“.\nIstovremeno, provjerenih partnera Fonda, poput bijeljinskog „Phoenix Pharma“ ili „Interprometa“ iz Novog Grada, koji su godinama vodeći dobavljači za javni zdravstveni sektor RS, nema na tom spisku.\nIz menadžmenta „Phoenix Pharme“ nisu odgovorili na naš poziv da prokomentarišu ovu situaciju. Na pozive i poruke nije odgovarao ni Zoran Lalić, koji je godinama bio direktor „Phoenix Pharma“.\nDragan Pilipović, vlasnik „Interprometa“, nije želio da za „Impuls portal“ govori o tome zašto je njegovo preduzeće isključeno iz javnih nabavki u doba korone. Samo je kratko prokomentarisao da „ne želi da učestvuje u tome“.\nBivši visokopozicionirani funkcioner u zdravstvenom sistemu RS, koji je odlično upućen u javne nabavke, ne vjeruje da vodeće veledrogerije nisu bile zainteresovane za ove poslove.\n„Prije bih rekao da im to niko nije ponudio. Očigledno je da oni koji odlučuju žele da u igru uvedu nove dobavljače s kojima se, narodski rečeno, mogu lakše dogovoriti. Hitne nabake su bile odlična prilika za to“ – kaže ovaj sagovornik „Impuls portala“.\nDogovor je ključna riječ u javnim nabavkama koje se, zbog hitnosti, provode pregovaračkim postupkom bez objave obavještenja. Kako objašnjava sagovornica „Impuls portala“, iskusna stručnjakinja za javne nabavke, u ovakvom postupku su rokovi skraćeni i nema klasičnog nadmetanja. Ugovorni organ ima diskreciono pravo da izabere jednog potencijalnog ponuđača, s kojim pregovara i ugovara posao. Transparetnost je ovdje gotovo isključena, diskreciona ovlaštenja su velika, a žalba je dopuštena, ali zbog uslova pod kojima se provodi pregovarački postupak, vjerovatnoća da će žalba biti uvažena je minimalna. Ipak, ugovorni organ je dužan da u roku od 30 dana od sklapanja ugovora objavi kome je i pod kojim uslovima dodijeljen posao. Tako će javnost u narednih nekoliko dana saznati još mnogo detalja, koje za sada Fond drži u tajnosti.\nRazgovor o ovoj temi izbjegao je i direktor Agencije za lijekove BiH, Aleksandar Zolak, poručujući da „ne želi da Agenciju preko medija uvlači u afere“. Iz pisanog odgovora Agencije može se iščitati jedino da sve firme kojima je Fond povjerio javne nabavke u doba korone, imaju dozvole za promet medicinskim sredstvima.\nNi Institut za javno zdravstvo RS nije odgovorio na pitanja „Impuls portala“ o nabavkama zaštitnih medicinskih sredstava, vrijednih skoro pet miliona KM, koje je ovaj institut povjerio jednoj turističkoj agnciji i jednom arhitektonskom preduzeću.\nPo ocjeni „Transparency Internationala“ u BiH, sve ovo „izaziva dosta sumnje u korupciju, jer postoje brojne nelogičnosti“.\nSagovornik „Impuls portala“ koji ima dugogodišnje iskustvo u provođenju javnih nabavki u zdravstvu, međutim, tvrdi da ni u situaciji kada su zbog hitnosti rokovi skraćeni, a postupak pojednostavljen, konkurencija ne mora biti isključena.\n„Da sam ja provodio pomenute javne nabavke, tražio bih od Agencije za lijekove BiH spisak svih preduzeća koja imaju dozvolu za promet medicinskim sredstvima i svima bih poslao ponudu za pregovarački postupak, pa neka se izjasne. To bi, vjerujem, omogućilo da se u kratkom roku dobiju najadekvatnije ponude“- kaže naš sagovornik.\nTo se, najvjerovatnije, nije desilo pa su tako u doba korone od pet dobavljača, koji su od 2011. do prošle godine sklapali od 60 do 80 odsto ugovora na tenderima u zdravstvu RS, dva vodeća isključena prije početka utakmice. Ipak, nisu isključeni svi, mada je po svemu sudeći, „starim igračima“ pripao manji dio kolača.\nTako je banjalučki „Co.Medprom“ dobio ugovor za nabavku 70- postotnog alkohola, vrijedan „skromnih“ 120 000 KM. Poslove su dobili i „Krajinagroup“ d.o.o. Banjaluka, nasljednik propalog giganta „Krajinalijeka“, te „Medicom“ d.o.o. Bijeljina, preduzeće vlastima bliskog Ljubomira Perića.\nPerić je bio poslovno povezan sa Zlatkom Maksimovićem, nesuđenim gradonačelnikom Bijeljine i liderom pokreta „Uspješna Srpska“, koji je na prošlim lokalnim izborima bio ključni koalicioni partner SNSD-a u ovom gradu. Nakon što je na izborima izgubio od Miće Mićića, Maksimović je postavljen za zamjenika direktora Fonda zdravstvenog osiguranja. Perića, takođe, mediji dovode u vezu s bivšim ministrom zdravlja RS Rankom Škrbićem, ali i s aferama vezanim s nabavkom (pre)skupih reagenasa za bolnice.\nPerićev „Medicom“ je tokom vanrednog stanja dobio ugovor za sada nepoznate vrijednosti za nabavku medicinskog materijala.\nPriča o „Krajinagroup“ je komplikovanija, ali se takođe svodi na veze s vladajućom strankom. Radi se o firmi koja je, ako je suditi prema podacima iz registra APIF-a, te Banjalučke berze i Komisije za hartije od vrijednosti RS, pod kontrolom supružnika Bose i Gorana Marinkovića. Kako smo ranije pisali, Bosa Marinović je nakon privatizacije postala većinska vlasnica jedne od najvećih predratnih veledrogerija u BiH, banjalučkog „Krajinalijeka“. „Krajinalijek“ je do 2017. bio jedan od pet najvećih dobavljača u javnom zdravstvenom sektoru RS, s tenderskim poslovima milionske vrijednosti. Ipak, Marinkovići su ovo preduzeće gurnuli u stečaj, jer je Bosa Marinković davala „zajmove“ od skoro šest miliona KM, bez roka vraćanja, svom preduzeću „Marinković Commerce d.o.o.“. Tako je „Krajinalijek“ potonuo, a Marinkovići isplivali.\n„Marinković Commerce“ i njen raniji direktor, Bosin suprug Goran Marinković, od 1998. su dovođeni u vezu s milionskim utajama poreza. Ipak, sve je prošlo bez ozbiljnih posljedica, jer su imali moćne pokrovitelje. Kako je pred sudom svjedočio bivši direktor Uprave za indirektno oporezivanje BiH, Kemal Čaušević, protekciju je za ovu firmu tražio lično Nikola Špirić, potpredsjednik Dodikovog SNSD-a, u vrijeme kada je bio predsjedavajući Savjeta ministara BiH.\nDanas je formalni osnivač „Krajinagroupa“ preduzeće „GOBOS“, čiji je naziv, vjerovatno, akronim od Goran i Bosa (Marinković). Osnivač „GOBOS-a“ je prema registru Okružnog privrednog suda Banjaluka Milenko Damjanović. Damjanović je prema registrima Banjalučke berze i Komisije za hartije od vrijednosti RS povezan s Marinkovićima, kao potpredsjednik Upravnog odbora njihove, javnosti nepoznate, firme „Beograd“.\n„Krajinagroup“ je povezan i s Babićevim „Medietikom“ i to preko Slobodana Trivundže, koji je u firmi Marinkovića bio potpredsjednik Nadzornog odbora, a u „Medietiku“ suosnivač.\nPrema zaključku Republičkog štaba za vanredne situacije, Fond zdravstvenog osiguranja RS je obavezan da preduzeću „Krajinagroup“ plaća mjesečno 21 500 KM za korištenje skladišnog prostora. Naime, u prostorijama „Krajinagroupa“ u Novakovićima kod Banjaluke je glavno skladište i distributivni centar za cijelu RS, kako za donirana medicinska sredstva i opremu, tako i za ona nabavljena u procesu javnih nabavki, koja su namijenjena za suzbijanje epidemije.\n„Krajinagroup” je s Fondom sklopio i ugovor o nabavci maski, ali iz Fonda nam nije odgovoreno kolika je vrijednost tog ugovora.\nSaga o ruskim lijekovima\nDa se u doba korone na tržište lijekova i medicinskih sredstava uvode novi igrači, dokaz je i to što je Aleksandar Zolak, direktor Agencije za lijekove BiH, uprkos neslaganju u Komisiji za lijekove, kompaniji „ICM“ d.o.o. Bijeljina dozvolio uvoz ruskih lijekova. Zolak je odluku o ruskim lijekovima donio 25. marta, kada je javnost bila zaokupljena epidemijom korona virusa, a u Srpskoj najavljeno uvođenje vanrednog stanja.\nFirma „ICM“, čiji je osnivač dr Nikola Rosić, bijeljinski ortoped i vlasnik lanca apoteka „Rosić“, ranije se nije bavila uvozom lijekova.\nU Komisiji za lijekove mjesecima su se lomila koplja oko uvoza ruskih lijekova: predstavnici RS u ovoj komisiji su bili za, a predstavnici Federacije BiH protiv. Sve je to bilo praćeno pritiscima političkih i farmaceutskih krugova. Predsjednica Komisije Tijana Kovačević u januaru je podnijela ostavku, obrazlažući to „poslovima kojima se u budućnosti namjerava baviti“.\nOni koji su bili protiv uvoza ruskih lijekova, kao glavni argument su navodili da oni nemaju serifikat Evropske agencije za lijekove, pa je upitan njihov kvalitet.\nInteresantno je da nijedna od vodećih veledrogerija nije bila zainteresovana za uvoz ruskih lijekova, ali je i činjenica da su oni uvoznici srodnih, a mnogo skupljih lijekova zapadnih proizvođača.\nAleksandar Zolak za „Impuls portal“ tvrdi da je odluku da dozvoli uvoz ruskih lijekova donio na osnovu ekspertskog mišljenja.\n„Ekspertsko mišljenje, koje je Komisija za lijekove tražila prije nego što su se članovi komisije podijelili po entitetskoj liniji, bilo je nedvosmisleno pozitivno“ – poručio je Zolak.\nPodsjećamo, prvobitno je ekspertiza ruskih lijekova, još prošle godine, povjerena stručnjaku iz Slovenije, ali je on odustao od tog posla. Potom je ekspert iz Srbije ocijenio da ruski lijekovi „zadovoljavaju uslove efikasnosti i bezbjednosti“.\nVladislav Babić: Nemam ništa s „Medietikom“\nBanjalučki „Medietik“ je godinama bio dobavljač medicinske opreme za Univerzitetski klinički centar RS Banjaluka, ali uglavnom u oblasti oftalmologije. Ti poslovi se, međutim, ne vezuju sa Željkom Babićem, formalnim vlasnikom i direktorom ove firme, nego s njegovim bratom Vladislavom Vladom Babićem. Vlado Babić je donedavno bio generalni sekretar SDS-a, ali je napustio ovu stranku i udomio se u DNS-u, zajedno sa svojim političkim saborcem Ognjenom Tadićem. Zbog ovakvog bekgraunda „Medietik“ je slovio kao jedina firma u RS koja ima uporište u dvije vodeće stranke vlasti i opozicije.\nVladislav Babić je odbio da za „Impuls portal“ govori o poslovima „Medietika“, tvrdeći da nema ništa s tim.\nVladislav Babić je javnosti od ranije poznat kao akter afere „Boska“. Bio je optužen da je kao direktor „Boske“ poslovni prostor ove robne kuće u centru Banjaluke, vrijedan skoro 170 000 KM, prodao SDS-u upola cijene. Babića je 2010. sud oslobodio svih optužbi.\nMišo Vidović: "Radniče, pravilno da štrajkuješ"\nMuhamed Kovačević: Krijumčarenje droge, kriminal i ratni zločini bez sudskog epiloga\nMaja Bjelajac: Korupcija u "Eko-toplani Banjaluka" - Čeka se istraga EBRD\nUtorak, 15 Maj 2018 15:30\nPonedjeljak, 16 Juli 2018 12:49\nIntervju - Korumpirani sistem protiv pravde za Davida i Dženana!\nUtorak, 22 Maj 2018 12:32\nPetak, 01 Juni 2018 13:13\nMiljan Kovač: "Pravda za Davida" - uzdrmala temelje korumpiranog sistema\nPonedjeljak, 11 Juni 2018 18:05\nMuhamed Kovačević: Početak kraja hrasničkog klana\nPonedjeljak, 25 Februar 2019 10:37\nMuhamed Kovačević: Pljačka FAMOS-a i ubijanje hrasničkih Bošnjaka\nČetvrtak, 30 Avgust 2018 10:29\nMuhamed Kovačević: Sumnjiva smrt doktora Pintola\nČetvrtak, 31 Januar 2019 11:07\nGradiška – Prodaja nekretnina u vlasništvu grada po minimalnim cijenama\nKo prvi na tenderu - gradi vilu\nNakon pet mjeseci stigli odgovori iz HE Dabar: Čeka se potpisivanje ugovora s kineskom bankom\nEPILOG AFERE „ITALIJANSKI OTPAD“ - Da li će građani zagađivaču platiti milionsku odštetu?\nOdbornik u Skupštini grada Banjaluka krši odredbe Zakona o sukobu interesa\nIz dnevnika jednog Banjalučanina: Bauštela, krečenje kuće, brušenje parketa, sve sa diplomama\nPetak, 30 Juli 2021 19:03\nPucano na kuću Muriza Memića i vikendicu advokata Ifeta Ferageta\nPetak, 30 Juli 2021 16:52\nPetak, 30 Juli 2021 16:30\nPetak, 30 Juli 2021 13:48\nArtur Šopenhauer: Fragmenti o samoći\nPetak, 30 Juli 2021 13:27\nPetak, 30 Juli 2021 13:25\nBaba Vida: Jedina u potpunosti očuvana srednjovekovna tvrđava u Bugarskoj\nPetak, 30 Juli 2021 12:51\nPetak, 30 Juli 2021 12:26\nPetak, 30 Juli 2021 12:17\nPetak, 30 Juli 2021 11:41\nPetak, 30 Juli 2021 11:23\nBanjalučani danas mogu da se bez zakazivanja vakcinišu prvom dozom „sputnjika ve“\nPetak, 30 Juli 2021 11:07


LUKAČ Nismo zadovoljni istragom o napadu na Vučića | Trebinje Live\nLUKAČ Nismo zadovoljni istragom o napadu na Vučića\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač rekao je da Ministarstvo unutrašnjih poslova /MUP/ Srpske nije zadovoljno učinjenim na rasvjetljavanju događaja u Potočarima kada je napadnut premijer Srbije Aleksandar Vučić.\n"Tamo se dogodio međunarodni incident koji nije rezultovao pravim odgovorom bezbjednosnih agencija sa nivoa BiH. Policija Republike Srpske identifikovala je određen broj lica i čekamo da vidimo šta će da urade sa nivoa BiH", kaže Lukač.\nOn je za "Nezavisne novine" rekao da će, ukoliko ne bude adekvatnog reagovanja sa nivoa BiH, Policija Srpske, u dogovoru sa Specijalnim tužilaštvom Republike Srpske, vidjeti šta može preduzeti da bi bili rasvijetljeni događaji iz Potočara.\nLukač je naveo da više stotina lica iz BiH ratuje na stranim ratištima i da će se jednog dana vratiti u BiH.\n"Mnogi nisu otišli iz BiH, ali ne znači da nisu spremni da ovdje u datim okolnostima izvrše teroristički akt ili se uvežu u neke šire strukture koje su spremne na izvršenje takvog akta", dodao je Lukač.\nOn je podsjetio da je teroristički akt u Zvorniku bio organizovani čin određenog broja radikalno nastrojenih lica.\n"Očekivali smo da će istraga pokazati mnogo više detalja i umiješnih lica iz vehabijskog pokreta, ali nakon određenih privođenja i saslušanja nije se odmaklo daleko. Policiji Republike Srpske ta lica nisu dostupna, jer se uglavnom nalaze u Federaciji BiH, kao i napadači na Vučića", rekao je Lukač.\nOn je ocijenio da bezbjednosna situacija u Republici Srpskoj nije narušena, bez obzira na ubistva koja su se dogodila na području Centra javne bezbjednosti Banjaluka.


U Melburnu se najbolje živi, Beograd na 97. mestu\nMelburn je i dalje grad u kojem se najbolje živi, po analizi istraživačke službe britanskog lista Ekonomist, dok se Beograd ove godine nalazi na 97. mestu na listi gradova u kojima je najpogodnije živeti, što je drastičan pad u odnosu na 2012. godinu, kada je bio na 45. mestu.\nBeč se nalazi na drugom mestu liste najboljih gradova za život, a među prvih 10 su i Vankuver, Sidnej, Helsinki i Cirih, dok je najbolje rangirani kineski grad Peking na 69 mestu.\nFaktori koji utiču na rangiranje 140 gradova su, između ostalog: bezbednost, zdravstvena zaštita, obrazovanje, infrastruktura i životna sredina, a prema objavljenim podacima kvalitet života širom sveta opao je za jedan odsto, a stabilnost i bezbednost je lošija za 2,2 odsto usled terorističkih napada i sukoba u zemljama kao što su Sirija, Ukrajina, Tunis i Libija.\nPrema podacima koje je objavio Ekonomist intelidžens junit (EIU), mesta u kojima se najbolje živi su „gradovi srednje veličine u bogatijim zemljama sa relativno malom gustinom naseljenosti“, pa su veliki gradovi kao London i Njujork lošije rangirani.\nPoslednjih pet gradova na listi 140 najpogodnijih mesta za život su: Tripoli, Lagos, Port Morsbi, Daka i Damask.\n21.08.2015 u 19:42 / Odgovori\nGrad u kom se najbolje živi je Gold Coast u Australiji, a Melburne ne može ni da mu „prismrdi“.


Političke implikacije pada kursa dinara\nGoran Nikolić / 07.04.2009. u 09:02\nSlabljenje domaće monete u poslednjih pola godine za oko petinu svoje vrednosti prema evru, moglo bi biti znatno usporeno u narednom periodu (u poslednja dva meseca dinar se stabilizovao, a početkom aprila blago i ojačao). Treba naglasiti da pad dinara nije izuzetak i da su sve zemlje kontinenta izvan evrozone, praktično izuzevši samo Švajcarsku (čiji je franak u toku prethodne godine ojačao za desetinu a u prva tri meseca ove godine je blago oslabio prema evru, bile suočene sa slabljenjem svojih moneta). Naravno, izuzetak su zemlje sa fisknim režimima kursa\nNaučnici svih zemalja, ujedinite se\nGoran Nikolić / 28.11.2008. u 20:16\nDomacin bloga je mrSrdjan Cvetkovic koji me ubedio da se ukljucim u jedan zanimljiv i koristan projekat\nSmatrajuci da su granice ljudskog duha nicim ogranicene grupa naucnika humanistickih nauka pokrenula je interaktivni sajt ciji je cilj da premosti granice naucnih prostora balkanskih drzava i sire. Na ovom mestu ga predstavljamo i nadamo se korisnim sugestijama i komentarima\nForum za humanističke i društvene nauke


Ivanji: Vučić politički zaglibio u ćošak iz kog je gotovo nemoguće pronaći izlaz\nVesti Autor:FoNet01. maj. 202211:51 > 12:1258 komentara\nOd Srbije se traži da uvede sankcije Rusiji i time simbolički pokaže da njen evropski put nije igrarija, izjavio je FoNetu urednik portala nedeljnika Vreme Andrej Ivanji, koji ne vidi način na koji bi Aleksandar Vučić sada mogao da okrene leđa Zapadu.\nIvanji je u serijalu Kvaka 23 ocenio da se Vučić, kao čovek koji simbolizuje celu naprednjačku vlast, politički zaglibio u ćošak iz koga je gotovo nemoguće da se pronađe neki izlaz pogodan za njega.\nOtvaraju li se naslovnicama tabloida i karte predsednika – „počelo kuvanje žabe“\n30. apr. 2022 96\nČaluković: Vučić će se pre opredeliti za Zapad\n01. maj. 2022 41\nVučić: Rekao sam Marfiju da ću odlučiti za 60 dana, ali ne o sankcijama Rusiji\n30. apr. 2022 141\nČupić: Naslovi u „Vučićevim tabloidima“ nagoveštaj kako će Srbija u budućnosti\n30. apr. 2022 49\nKako je objasnio, Srbija će zaista imati određenih problema u energetskom snabdevanju, ako Vučić uradi to što se nedvosmisleno od njega traži i priključi se sankcijama Rusiji.\nZato se sada verovatno intenzivno pregovara kako će Evropska unija i Amerika nadoknaditi Srbiji taj gubitak, jer ona nije u stanju da plaća tržišne cene energenata, rekao je Ivanji.\nS druge strane, budući da se javnost već 10 godina truje proruskim i antizapadnim stavovima, on smatra da se postavlja pitanje kako će naprednjačka vlast, bez obzira na kontrolu ogromne većine medija, napraviti taj zaokret i preko noći objasniti da Rusija nije baš tako veliki prijatelj.\nVučić ima izbor između toga da završi na nekoj međunarodnoj poternici Zapada, u slučaju da u ovom ukrajinskom rasulu kaže da neće da se prikloni zapadnoj hemisferi, ili da na unutrašnjem planu krene da gubi na popularnosti i loše prođe na nekim narednim izborima, protumačio je Ivanji.\nOpozicija treba otvoreno da se izjasni\nUpitan šta bi Srbija dobila pridruživanjem sankcijama Rusiji, on je odgovorio da bi to uticalo na evropske integracije i naglasio da za Srbiju ne postoji ništa bolje od budućnosti u EU, zbog čega mora da učini sve kako bi joj pristupila u što kraćem roku.\nVučić bi opredeljivanjem za sankcije Rusiji „u suštini mogao da dobije neke garancije da će, kada jednog dana izgubi izbore, moći da ide u političku penziju bez da ga neko dira“, rekao je Ivanji.\nOn smatra da bi i prozapadna i proervopska opozicija trebalo otvoreno da se izjasni u prilog uvođenja sankcija Rusiji, što je uradio samo Dobrica Veselinović iz Ne davimo Beograd, kao i da hrabrije podrži članstvo Srbije u EU.\nNema brze trake za članstvo u EU\nUpitan koliko je realna priča o „brzoj traci“ za učlanjenje Ukrajine, ali i zemalja Zapadnog Balkana, u Evropsku uniju, on je uzvratio da nema ništa od obećanja brzog pristupanja Uniji bilo koga.\nOstaće isti uslovi, neće se uvoziti regionalni problemi u inače problemima opterećenu EU, predvideo je Ivanji, ističući da bi za Srbiju bilo korisno da ispuni standarde funkcionalne pravne države i državnih institucija nezavisnih u odnosu na politiku.\nJoš od 2000. godine potpuno je jasno i da će Srbija „morati da prizna nezavisnost Kosova ako želi u EU“, dodao je on i ocenio da su tako podeljene karte.\nAko ostane neutralna, Srbija je zauzela poziciju Rusije\nToliko je već eskalirao sukob između Rusije i Zapada da više nema razvlačenja i Srbija jednostavno mora da se odredi da li ide u Evropu ili će, ako ostane na neutralnoj poziciji, to značiti da je zauzela poziciju Rusije, predočio je Ivanji.\n„Ovo nije istorijska godina samo za Srbiju, nego je istorijska godina za ceo svet, ovo jeste prekretnica“, naglasio je on i obrazložio da se svet okrenuo naglavačke onog trenutka kada je Rusija napala Ukrajinu 24. februara.\nKako je konstatovao, „ovo nije novi hladni rat, ovo je situacija koja je kudikamo gora od onog hladnog rata koji poznajemo zbog toga što je sada situacija kudikamo manje uračunljiva nego što je bila nekada“.\nZato i predstoji istorijska odluka državnog vrha Srbije šta će učiniti i na koju će se stranu prikloniti, rekao je Ivanji, koji misli da su Srbija i Republika Srpska, u kontekstu interesnih sfera, jedina „mrlja“ na karti regiona.\nSa stanovišta Zapada, jasno je da Srbija treba da se svrsta na zapadnu stranu i ta je odluka, prema njegovom uverenju, doneta onog trenutka kada je predsednik SAD Džozef Bajden „izvukao iz penzije“ novog ambasadora u Srbiji Kristofera Hila koji ima iskustva i zna šta se ovde događa.\nU Srbiji više vidim putinofiliju nego rusofiliju\nOsvrćući se na shvatanje društva u Srbiji, Ivanji je podsetio da duboki koreni potiču „iz onog trenutka kada se Tito između Koče Popovića, Nikezića i Tepavca odlučio za Dražu Markovića“.\nPrema njegovom mišljenju, tada zapravo počinje put koji, preko Slobodana Miloševića, dovodi do Vučića i biračkog tela Srbije koje „većinski nije liberalno, nije moderno, nije demokratsko, nego je vrlo konzervativno“.\nKako je razjasnio, srpski konzervativizam podrazumeva rusofiliju koja nije prava rusofilija koja voli rusku kulturu, umetnost, sve ono lepo i dobro što je Rusija dala svetskoj baštini, nego je to neka vrsta shvatanja i razumevanja društva koje funkcioniše pod čvrstom rukom.\nU Srbiji više vidim putinofiliju nego rusofiliju, ukazao je Ivanji, koji nije primetio je „Rusija išta ulagala u privrženost Srbije“ i misli da „ta putinofilija ovde nije plaćena“ i da Srbija nije dobila ništa od širenja proruske i antizapadne atmosfere.\nNa pitanje o pojavama rusofobije, on je odgovorio da „Srbi nisu ništa gori od svih drugih ljudi na zemaljskoj kugli, uključujući sve funkcionalne demokratije“.\n„Mi ovde imamo debelo iskustvo šta znači polarizovano društvo. Na isti način se sada polarizuje svet. Kada se toliko zaoštre ivice podela, onda nema relativizacije“, rekao je Ivanji.\nUpitan da li i gde Srbija može da se „skloni“ u slučaju globalnog sukoba koji se sve češće pominje, on je upozorio da je „treći svetski rat počeo“.\n„Imamo četiri nuklearne sile koje su invanzivno umešane u ovaj rat, Rusiju, Ameriku, Veliku Britaniju i Francusku. Imamo četiri kontinenta čije su države zavele sankcije Rusiji. Jedini delovi sveta koji nisu direktno umešani u ovaj sukob su Južna Amerika i Antarktik“, ilustrovao je Ivanji.\nAmeričkim i britanskim oružjem se ubijaju ruski vojnici, napomenuo je on i ukazao na opasnost da rakete britanske i američke proizvodnje počnu da lete preko granice Ukrajine.\nIvanji smatra da ovo nije onaj svetski nuklearni rat kojeg su se starije generacije pribojavale, ali misli da ništa više ne može da se isključi kada se imaju u vidu prizori iz Ukrajine i strategija razaranja i ubijanja,\nSvet je u ovom trenutku crn i beo. što naravno nije dobro, ocenio je on i naglasio da ništa dobro ne može da izađe iz toga da se Rusija gura u ponor i izolaciju ili da se prekine kanal komunikacije između Kremlja i Zapada.\nAli, pribojavam se da je ovo taj istorijski trenutaka kada počinje da se gubi kontrola i kada sve toliko srlja u jednom pravcu da više nema nazad, zaključio je Ivanji.\nAndrej Ivanjievrointegracijerat u Ukrajinisankcije Rusiji\npre 46 min 21


Bosna i Hercegovina\t Tue, 10.05.2022. 13:46\nSARAJEVO, 10. maja (FENA) - Vršitelj dužnosti direktora Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Federacije BiH Riad Kremić prisustvovao je sastancima o jačanju regionalne saradnje na polju profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom, te unapređenja njihovog statusa, koji su jučer i danas održani u Zagrebu i Ljubljani.\n- Ovo je prvi put da se organizuju ovakvi sastanci s predstavnicima nadležnih institucija iz Zagreba i Ljubljane i zahvaljujem se svim učesnicima na produktivnoj diskusiji i razmjeni iskustava. Vjerujem da je ovo važan korak ka jačanju regionalne saradnje na ovom polju - kazao je Kremić.\n- Radujem se da ćemo biti u prilici da budemo domaćini konferencije koju Fond organizuje povodom 10 godina od osnivanja i rada, te da ćemo imati priliku nastaviti diskusiju i razmjenu iskustava s još većim brojem učesnika. Nadam se da će ovakvi sastanci i konferencija dati niz preporuka za sve nadležne institucije kako unaprijediti status osoba sa invaliditetom - zaključio je Kremić.\nOva posjeta i učešće na skupu dio je programskih aktivnosti radi uspostavljanja regionalne saradnje putem razmjene iskustava. U aprilu ove godine, ovakva posjeta je upriličena u Beogradu, a u narednom periodu će biti proširena i na druge zemlje u regionu, saopćeno je iz Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Federacije BiH, prenosi Ured Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nOSOBE SA INVALIDITETOMREGIONALNA SARADNJARIAD KREMIĆ\nKremić: Jačati regionalnu saradnju za profesionalnu rehabilitacije i zapošljavanje invalida


U prisustvu velikog broja građana Soluna, kao i turista koji borave u tom gradu, predstavljeni su Beograd i Srbija, kao i srpska kulturna baština - folklor, tradicionalna izvorna srpska muzika uz orkestar, hor i gastronomski specijaliteti, navodi se na sajtu Turističke organizacije Srbije (TOS).\nBeograd i Srbija predstavljeni su u okviru promocije u regionu, a Solun je bio prva stanica te mini kampanje, gde je predstavljena kompletna turistička ponuda naše zemlje.\nU okviru promocije predstavljena je i letnja turistcicka ponuda - manifestacije BEER FEST, EXIT, Sabor trubača u Guči, NISVILLE...\nNaime, kako navodi TOS, promocija Beograda i Srbije u Solunu je od strane turističke privrede Grčke, kao i grčkih medija, ocenjena kao jedna od najuspešnijih promocija destinacije u poslednjih nekoliko godina.\nNa konferenciji za novinare koju su, u sklopu promocije u Solunu, organizovale Turistička organizacija Beograda (TOB) i TOS, goste je pozdravio gradonačelnik grada Soluna Janis Butaris.\nPrisutnima su se obratili predstavnici turističkih organizacija Beograda i Srbije, TO Vojvodine, Niša, Leskovca, Kragujevca, Soko Banje i opštine Mionica, kao i predstavnici turističke privrede Soluna.\nPored velikog broja medija (Voria TV, Vergina TV, ET 3TV, Skai TV, Atlas TV, Antenna TV, Star TV, Omorfia Taksidia TV, radio Thesalonikki, Etnos Newspaper, predsednik asocijacije turističkih novinara, Athenian Macedonian - novinska agencija, novine Demokratia...) događaj su ispratili i generalni direktor Kongresnog biroa Soluna, direktor američkog koledža u Solunu, kao i zvanični predstavnik manastira Hilandar.


NALEPNICE ZA OZNAČAVANјE VOZILA OSOBA SA INVALIDITETOM ZA 2018. GODINU | Novi Sad\nPočetna stranica › NALEPNICE ZA OZNAČAVANјE VOZILA OSOBA SA INVALIDITETOM ZA 2018. GODINU\nNALEPNICE ZA OZNAČAVANјE VOZILA OSOBA SA INVALIDITETOM ZA 2018. GODINU\nKorisnici koji su ostvarili pravo na korišćenje nalepnice u 2017. godini podnose zahtev i fotokopiju saobraćajne dozvole. Nalepnica za označavanje vozila, preuzima se u Kancelariji za osobe sa invaliditetom, Trg slobode br. 3. (I sprat Poslovnog centra „Apolo“) u roku od pet dana od dana podnošenja zahteva. Nalepnice za 2017. godinu, važe do 31. marta 2018. godine, a izdavanje nalepnica za 2018. godinu počinje od 12. februara 2018. godine. Obrazac zahteva može se preuzeti na pisarnici Gradske uprave za opšte poslove, Novi Sad, Trg slobode br. 1, ili na sajtu Grada www.novisad.rs\nNovi Sad, 8. februar 2018. godine


U Bosni i Hercegovini 172 novooboljele osobe, dvije preminule\nSarajevo 26. juna\nU Bosni i Hercegovini je u posljednja 24 sata potvrđeno prisustvo korona virusa kod 172 osobe, a preminule su dvije osobe.\nKako je saopštio Institut za javno zdravstvo Republike Srpske (RS) preminuo je muškarac, starije životne dobi iz Kostajnice, a Krizni štab Federacije Bosne i Hercegovine potvrdio je kako je od posljedica zaraze preminula starija ženska osoba iz Tuzle.\nVirus je potvrđen kod 71 osobe od 435 testiranih u ovom bosanskohercegovačkom entitetu. Radi se o 37 osoba muškog i 34 ženskog spola, od kojih je 18 mlađe, 43 srednje i 10 osoba starije životne dobi.\nU Federaciji Bosne i Hercegovine (FBiH) je prema podacima Zavoda za javno zdravstvo testirano 1.080 uzoraka, od kojih je 101 pozitivan na prisustvo korona virusa.\nZbog pogoršane epidemiološke situacije u tom entitetu iz Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske apelovali su na građane da se pridržavaju mjera protiv korona virusa, koje je propisao Republički štab za vanredne situacije.\nU suprotnom, navode zdravstveni sistem mogao bi biti preopterećen zbog velikog porasta broja pacijenata sa težom kliničkom slikom oboljenja i onih koji su na respiratorima.\n"Trenutno je na respiratore priključeno devet pacijenata, a posebno zabrinjava činjenica da se radi o sve više mlađih osoba koji se moraju priključiti na respiratore", upozorili su iz te zdravstvene ustanove.\nPrema podacima Ministarstva civilnih poslova BiH, ukupno je 4.107 osoba u Bosni i Hercegovini zaraženo korona virusom, a 179 osoba je umrlo.


Dvanaest srpskih kompanija na SEE TOP 100 rang listi - Sve o novcu\nHome\tNovac\tDvanaest srpskih kompanija na SEE TOP 100 rang listi\nby Vesna Lapčić 18/10/2021\nUprkos globalnom ekonomskom padu izazvanom pandemijom korona virusa, kombinovani prihod sto najvećih kompanija u Jugoistočnoj Evropi pao je u 2020. godini za 7%, odnosno na 120 milijardi evra, dok su u poređenju sa 2019. godinom pomenute kompanije ostvarile rekordnih 129,3 milijardi evra, pokazuje 14. izdanje liste SEE TOP 100 koje je danas objavio SeeNews.\nIako je pad prihoda najvećih kompanija u regionu bio skroman, njihov kombinovani profit smanjio se za četvrtinu, odnosno na 3,5 milijarde evra, brišući trogodišnju dobit, ukazuje rang lista SeeNews.\nSEE TOP 100 je godišnja rang lista najvećih kompanija Jugoistočne Evrope prema ukupnim prihodima za fiskalnu godinu, koja se završila 31. decembra 2020. Publikacija takođe prikazuje i rangiranje najvećih banaka i najvećih osiguravajućih kompanija u regionu. Više informacija o najnovijem izdanju SEE TOP 100 možete da saznate ovde.\nAutomobile Dacia, poslovna jedinica francuskog Renaulta, sedmu godinu zaredom vodi na rang listi, iako su joj prihodi smanjeni za 26% godišnje, i iznose 3,8 milijardi evra. Kada je reč o profitu, zarada je prepolovljena na 61 milion evra, a zbog krize izazvane korona virusom, kompanija je morala da obustavi proizvodnju na više od mesec dana. Pored toga, kao i drugi proizvođači automobila, Dacia se suočila sa ozbiljnim nedostatkom delova, kao što su poluprovodnici, zbog čega su takođe morali da obustave proizvodnju u nekoliko navrata.\nNa ovogodišnjoj listi SEE TOP 100 našlo se i dvanaest srpskih kompanija. JP Elektroprivreda Srbije najbolje je rangirana i nalazi se na 8. mestu, sa prihodima od 2,6 milijarde evra u 2020. godini.\n„Po prvi put otkako je SeeNews, pre petnaest godina počeo da objavljuje svoju rang listu najvećih kompanija u Jugoistočnoj Evropi, veleprodajne i maloprodajne kompanije prestigle su naftni i gasni sektor, čime su postale lideri po ukupnim prihodima, dobiti i broju kompanija koje se rangiraju. Snažan učinak sektora rezultat je naglog porasta e-trgovine zbog ograničenja kretanja ljudi povezanih s pandemijom, lakših procesa plaćanja putem interneta i razvoja novih mogućnosti finansiranja. Pandemija korona virusa ubrzala je trend koji već postoji nekoliko godina”, prokomentarisala je Nevena Krasteva, glavna urednica SeeNews-a.\nMesto Kompanija Industrijski sektor Ukupan prihod 2020.\n8 JP Elektroprivreda Srbije Električna energija 2557,3\n22 Naftna Industrija Srbije AD Nafta/Prirodni gas 1496,0\n48 Delhaize Serbia DOO Veleprodaja/Maloprodaja 963,8\n60 Telekom Srbija AD Telekomunikacije 822,8\n63 Tigar Tyres DOO Guma/Proizvodi od gume 815,6\nS druge strane, naftne i gasne kompanije na SEE TOP 100 rang listi zabeležile su pad svog kombinovanog prihoda za četvrtinu zbog globalnog ekonomskog pada, niskih globalnih cena i zabrana putovanja, čineći da ovaj sektor ima najveći gubitak na ovoj rang listi. Globalni prelazak na zelenu energiju snažno utiče i na razvojne strategije naftnih i gasnih kompanija, primoravajući ih da transformišu svoje aktivnosti.\nUprkos milionima evra pomoći, ekonomije u regionu su se smanjile za oko 6%. U zemljama u kojima turizam generiše veliki deo bruto domaćeg proizvoda, ekonomski pad je bio najveći, prelazeći 15% u Crnoj Gori. Direktne strane investicije, glavni pokretač rasta u regionu, takođe su naglo opale. Prekid u ponudi i mala potražnja pogodili su podjednako domaća preduzeća i njihove glavne trgovinske partnere u inostranstvu.\nKompletnu SEE TOP 100 listu možete preuzeti ovde.\nNaučnici razvili robote koji se sami razmnožavaju\nIzraelska kompanija prodala HSBC Tower na Menhetnu za...


Velping Kragujevac – ELEKTROVIZIJA DOO Kragujevac\nELEKTROVIZIJA DOO KragujevacSolarne elektraneVelping Kragujevac\nLokacija: Kragujevac, naselje Vinogradi\nInvestitor: Velping DOO Kragujevac\nInstalisana snaga : 15 kW\nElektrovizija DOO, je prateći evropske trendove i direktive, odlučila da investira u proizvodnju zelene energije. U naselju Vinogradi, Kragujevac, smo isprojektovali i izgradili solarnu elektranu instalisane snage 25 kW. Elektrana je izgrađena na krovu objekta.\nVlasnik elektrane je Velping DOO, koji posluje kao ćerka firma Elektrovizije DOO.\nElektrana je izgrađena prema svim važečim standardima i normama koje regulišu ovu oblast, a za manje od godinu dana smo završili sve administrativne procedure i dobili status povlašćenog proizvođača električne energije.\nTokom izgradnje je korišćena oprema renomiranih proizvođača: BlueSun Solar, Kaco, ETI.


Sednica upravnog odbora Planinarskog saveza timočkog regiona u Boru – RADIO TELEVIZIJA BOR\nSednica upravnog odbora Planinarskog saveza timočkog regiona u Boru\nDruga polovina 2016. godine bila je, za borske planinare, obeležena organizacijom i učešćem na dvadesetak akcija. Planinarsko smučarsko društvo „Crni Vrh“ se ponovo aktivno uključilo i u rad regionalnog planinarskog saveza.\nBOR – U Boru je juče održana sednica upravnog odbora Planinarskog saveza timočkog regiona na kojoj su razmatrani novi statut ovog društva i aktivnosti koje su predviđene za narednu godinu. Na sednici su bili prisutni predstavnici svih deset društava planinara iz timočkog regiona, a na ovaj način borsko Planinarsko društvo „Crni Vrh“ se ponovo aktivno uključilo u rad regionalnog saveza.\nBorski planinari su od sredine 2016. godine organizovali i učestvovali na dvadesetak lokalnih, regionalnih i republičkih akcija, a za narednu godinu plan je još aktivnije učešće u radu regionalnog saveza i organizacija znatno većeg broja akcija u okolini Bora.\nSednica upravnog odbora Planinarskog saveza timočkog regiona u Boru, 23. decembar 2016. (RTV Bor)\nTags: planinari, planinarski savez, psd crni vrh, timocki region\nPrevious Kraj ligaškog, sledi novogodišnji mali fudbal\nNext Ekipa Sportskog centra u Boru osvojila novogodišnji turnir u Zaječaru\nRukometašice na gostovanju, počinje fudbalska sezona\n4 sata ago Marija Dimitrijević


Ustav Sjedinjenih Država predvidja da se predsednik obrati Kongresu i podnese izveštaj o aktuelnom stanju unije. Amerikanci su se borili protiv Britanaca za nezavisnost, ali su od njih pozajmili praksu da se lider države redovno obraća zakonodavcima. Prvi predsednici SAD slali su pismeni izveštaj Kongresu i nisu se pojavljivali na Kapitolu. Američki ustav zahteva podnošenje izveštaja o Stanju unije. Takodje je navedeno da će predsednik izneti Kongresu mere koje smatra „neophodnim i hitnim“.\n„Predsednik iznosi svoju agendu. Njegovi sledbenici u Kongresu - pripadnici njegove stranke, će ustati i pozdraviti tu agendu sa puno entuzijazma. Protivnici iz opozicione stranke će tipično u tim trenucima ostati da sede prekrštenih ruku i skeptičnog pogleda.“ Medjutim, govor o stanju može da bude i prilika da se govori o problemima i ponude rešenja.


Fabrika za proizvodnju tekstila počela sa radom u Nišu - Retail Serbia\nFabrika za proizvodnju tekstila počela sa radom u Nišu\n„Aster Tekstil“, vodeća turska tekstilna kompanija, uložila je 9.000.000 evra u izgradnju fabrike u Nišu, koja se prostire na površini od 19.250 m2 i opremljena je najsavremenijim mašinama.\nTrenutno je zaposleno 300 radnika, a u naredne dve godine biće zaposleno 2.000 mladih, bez obzira na njihovu stručnu spremu i dosadašnje kvalifikacije.\n„Aster Tekstil“ je osnovan u Turskoj 1993. godine kao kompanija specijalizovana za modni dizajn i proizvodnju, čiji se centri za razvoj poslovanja nalaze u Istanbulu, Londonu i Barseloni, a proizvodni pogoni u Turskoj i Bangladešu, a od sada i u Srbiji. Sa godišnjim prometom od 100 miliona evra i kapacitetom proizvodnje od preko 2.5 miliona komada, predstavlja jednu od vodećih kompanija u sektoru tekstila.\n„U izgradnju fabrike i najsavremenije mašine uloženo je 7.500.000 evra. Do kraja 2018. godine ukupna investicija u proizvodnju dostićiće 9.000.000 evra. Za samo šest meseci kreiran je ambijent u kome je posebna pažnja posvećena uslovima za rad i ekološkim standardima. Ponosan sam da ćemo zaposliti 2.000 mladih Nišlija koji će doprineti rastu vrednosti obrta od 150.000.000 evra. U Srbiji želimo da budemo simbol poverenja, stabilnosti i preduzetništva i planiramo da za tri godine postignemo izvoz od 55.000.000 evra“, izjavio je Ismail Kočali, Direktor Aster Tekstila.\n„Mladi ljudi uzrasta od 18 do 26 godina imaće priliku da uče od naših turskih prijatelja, da stvaraju svoj hleb za svoju porodicu. Aster tekstil došao je u našu zemlju i zapošljavaće sve više ljudi. Pre samo 6 meseci ovde je bila ruina, a danas je ovde velelepna hala koja svima nama može da posluži kao primer kako da kao Aster razvijamo porodični biznis i kako da se ugledamo na njih“, izjavio je Aleksandar Vučić, predsednik Vlade Republike Srbije.\nKompanija poseduje ISO9001 sertifikat za upravljanje kvalitetom, što joj omogućava da u potpunosti odgovori na očekivanja i potrebe klijenata i kupaca. Sirovine se kontrolišu od strane akreditovane laboratorije i jedna je od retkih tekstilnih kompanija koja je dobila i sertifikat ISO27001 za bezbednost informacija, što obezbeđuje visok nivo zaštite intelektualne svojine klijentima i zaposlenima.


Zaštita Ljudskih Prava - Advokatska Kancelarija Pekić\nSkoro svaka osoba je u toku svog života nekada čula za termin „ljudska prava“ ili pak da su ista nekome povređena. Međutim, iako je ovaj pravni termin jedan od najpoznatijih laicima, veoma mali broj ljudi zna šta ona u stvari znače, koja su to ljudska prava, u kojim slučajevima su povređena i na koji način se ona štite.\nAdvokati koji su angažovani u okviru Advokatske kancelarije Pekić se posebno ističu svojim poznavanjem ove oblasti koje su stekli međunarodnim obrazovanjem i usavršavanjem.\nŠta su ljudska prava i slobode?\nPojam ljudska prava odnosi se na ideju da sva ljudska bića imaju određena prava koja stiču rođenjem nezavisno od države u kojoj žive, nacionalnosti, rase ili pola, a koja im se ni na koji način ne mogu oduzeti. Zbog toga što su univerzalna (odnosno, svaki čovek ih poseduje) i neotuđiva (odnosno, ne mogu se nikome oduzeti) često se među laicima nazivaju „osnovna ljudska prava“, „elementarna ljudska prava“ ili „međunarodna ljudska prava“. Ljudska prava su predviđena i garantovana što međunarodnim, što unutrašnjim pravnim aktima. Na međunarodnom planu postoji niz konvencija koje se bave ovom tematikom od kojih su najznačajnije Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima koja je usvojena od strane Generalne skupštine Ujedinjenih nacija i Evropska konvencija o ljudskim pravima (EKLjP) zajedno sa pratećim protokolima, dok na unutrašnjem planu ljudska prava u Srbiji garantuje Ustav Republike Srbije. U prilog značaju zaštite ljudskih prava govori postojanje mnoštva komisija za ljudska prava, mnogih organizacija za ljudska prava, nacionalnih savetnika za ljudska i građanska prava, kancelarije za ljudska prava pri vladama država, itd.\nUstav ljudska prava i manjinska prava i slobode predviđa u drugoj glavi, odnosno od 18. do 81. člana. Ljudska prava Ustav Srbije je na ovaj način istakao kao najvažniju kategoriju koju svi, pa čak i državni organi, moraju da poštuju. Pomenuta glava Ustava je pisana upravo po uzoru na pomenutu Evropsku konvenciju o ljudskim pravima koja je poslužila kao dobar model pravnog regulisanja ove materije. Do 2020. godine pri Vladi Republike Srbije postojala je Kancelarija za ljudska i manjinska prava, međutim, ova kancelarija za ljudska prava nakon reorganizacije državnih resora je ukinuta a njene nadležnosti prenete su u novoformirano Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog.\nKoja su ljudska prava?\nU ovom delu teksta kratko ćemo se osvrnuti na ljudska prava koja su predviđena međunarodnom i unutrašnjom regulativom uz kratko objašnjenje. Kako ne bismo pisali baš sva ljudska prava, što bi bilo nemoguće izlistati, jer nije jednoglasno određeno koja su ljudska prava odnosno njihov spisak. Potrudićemo se da vam prikažemo koja su osnovna ljudska prava tako što ćemo ih obuhvatiti što više kroz sledeću kategorizaciju:\nPravo na život – Štiti ljude od teških zločina poput ubistva, mučenja, silovanja, masakra itd.\nPravo na jednakost – Garantuje jednaka prava svih građana pred zakonom, kao i zabranu diskriminacije po nedozvoljenim osnovama (pol, rasa, nacionalnost…).\nPravo na slobodu – Garantuje svim ljudima slobodu u oblasti religije, slobode udruživanja, okupljanja i kretanja.\nPolitička prava – Garantuje slobodu učestvovanja u političkom životu posredstvom slobode izražavanja, protestovanja i učešća u vlasti.\nPravo na pravičan krivični postupak – Štiti ljude od zloupotreba vlastodržaca poput nezakonitog zatvaranja, tajnih suđenja i nepravične sankcije.\nEkonomska i socijalna prava – Garantuju pravo na obrazovanje, zaštitu od teškog siromaštva i gladovanja itd.\nSvaki od ovih pojmova se raščlanjuju na mnoštvo konkretnijih ljudskih prava i sloboda.\nZaštita ljudskih prava u Srbiji i ljudska prava u Srbiji uopšte\nKao što je već pomenuto, ljudska prava u Republici Srbiji garantovana su Ustavom Republike Srbije, koji takođe garantuje i njihovu zaštitu. U slučaju da dođe do povrede ljudskih prava koja su izričito zajemčena Ustavom moguće je izjaviti pravno sredstvo pod nazivom ustavna žalba o kojoj odlučuje Ustavni sud Republike Srbije. To znači da se ustavna žalba ne može podneti za povredu bilo kog prava, već isključivo za slučaj da su povređena ljudska i manjinska prava koja su predviđena Ustavom. Svakako, spektar ljudskih prava u Srbiji propisan Ustavom je širok, pa ne fali odgovarajuće regulative, nego je važno izboriti se za svoja prava.\nOno što je veoma važno napomenuti jeste da je ustavna žalba veoma složeno i kompleksno pravno sredstvo i da je rok za podnošenje ove žalbe 30 dana od prijema pravnosnaže odluke organa koja se napada ovim pravnim sredstvom. Značaj koji ima advokat za ljudska prava u ovom slučaju je veoma veliki jer u slučaju propuštanja pomenutog roka dolazi do gubitka prava.\nOstvarivanje i zaštita ljudskih prava u Republici Srbiji realizuje se u postupcima koji se vode pred nadležnim sudom ili nekim drugim državnim organom. U tim postupcima Advokatska kancelarija Pekić, između ostalih, pruža sledeće usluge:\nZaštita ljudskih prava i sloboda pred domaćim sudovima;\nPodnošenje ustavne žalbe, Ustavnom sudu Republike Srbije;\nZastupanje u postupcima kojim se traži naknada materijalne i nematerijalne štete nastale usled povrede ljudskih prava;\nDavanje usmenih i pismenih pravnih mišljenja u vezi sa postojanjem povrede ljudskih prava – advokatska kancelarija Pekić postupa i kao savetnik za ljudska prava;\nPodnošenje predstavki Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podatak o ličnosti, u slučaju povrede ljudskih prava iz njegove nadležnosti;\nPodnošenje predstavki Povereniku za zaštitu ravnopravnosti;\nPodnošenje predstavki Zaštitniku građana (tzv. Ombudsman).\nEvropski sud za ljudska prava (često nazivan „sud u Strazburu“)\nUkoliko zaštita ljudskih prava u Srbiji ne urodi plodom, treba da znate da to još uvek nije kraj i da postoje mehanizmi kojima se obezbeđuje međunarodna zaštita ljudskih prava, koja može biti i efikasnija od postupaka kojima se obezbeđuje zaštita ljudskih prava u Srbiji. Nakon što se iscrpi ustavna žalba kao poslednje pravno sredstvo unutrašnjeg prava Republike Srbije, sledeća instanca (ovaj put na međunarodnom nivou) je Evropski sud za ljudska prava u Strazburu. Treba napomenuti, da ne postoje „međunarodna ljudska prava“, jer se radi o istim pravima i u domaćem i međunarodnom nivou, ali postoje međunarodne organizacije za ljudska prava, koje imaju svoje postupke za zaštitu ljudskih prava, nezavisno od postupaka kojima se pruža zaštita ljudskih prava u Srbiji.\nRealizacija zaštite ljudskih prava pred ovim sudom ostvaruje se podnošenjem predstavke kojom se ukazuje na prekršena ljudska prava iz odredbi Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava. Među mnogim laicima je ovo pravno sredstvo poznato kao „tužba međunarodnom sudu za ljudska prava“. Odluke Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu su obavezujuće za državne organe Republike Srbije. Šta više, ranije odluke Evropskog suda za ljudska prava predstavljaju sudsku praksu koji posredno ima obavezujuć karakter u Srbiji. Stoga, zaštita ljudskih prava u Srbiji se unapređuje razvojem i praćenjem sudske prakse Evropskog suda u Strazburu.\nSmatramo da je važno napomenuti da je za podnošenje predstavke ovom sudu neophodno izuzetno veliko znanje i iskustvo advokata. To dokazuje i podatak da ovaj sud preko 90% predstavki odbaci i uopšte ih ne razmatra jer ne ispunjavaju stroge formalne kriterijume. Imajući u vidu da sud u Strazburu predstavke posmatra kao ozbiljno pravno sredstvo, advokati u Advokatskoj kancelariji Pekić su posvetili puno vremena kako bi ovaj mehanizam kojim se pruža zaštita ljudskih prava izučili do tančina i za šta su se usavršavali i u inostranstvu.\nUjedinjene nacije ljudska prava shvataju krajnje ozbiljno. Važan međunarodni dokument kojim se pruža zaštita ljudskih prava u Srbiji je i Međunarodni pakt UN o građanskim i političkim pravima kojim se ustanovljava Komitet za ljudska prava, te Protokol uz taj pakt, koji omogućava da se podnese predstavka Komitetu za ljudska prava ako pojedinac smatra da su mu povređena ljudska prava i slobode. Među laicima se često ovo telo označava kao Komisija za ljudska prava, no postoji odvojeno telo UN koje se naziva baš Komisija, pa ne treba mešati ove organizacije. Srbija je oba ova dokumenta ratifikovala tako da je obavezuju međutim, ovaj mehanizam nije toliko efikasan kao postupak koji sprovodi Evropski sud za ljudska prava. UN i Evropski sud za ljudska prava, kao deo Saveta Evrope, su svojevrsne organizacije za ljudska prava.\nU okviru međunarodne zaštite ljudskih prava, Advokatska kancelarija Pekić pruža (između ostalih) sledeće pravne usluge:\nSastavljanje dokumenta kojim se pokreće postupak – prestavka, te zastupanje u postupku u koji sprovodi Evropski sud za ljudska prava u Strazburu;\nSastavljanje dokumenta kojim se pokreće postupak pred Komisijom za ljudska prava UN – predstavka, te zastupanje u tom postupku;\nAdvokatska kancelarija Pekić je Vaš savetnik za ljudska prava. Pružamo konsultacije i tumačenje odredbi Evropske konvencije o ljudskim pravima i protokola koji prate ovu konvenciju, kao i Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima.\nAdvokat za ljudska prava – Advokatska kancelarija Pekić\nUkoliko smatrate da su vam povređena ljudska prava i da vam je potrebna sudska zaštita ljudskih prava kontakt sa našom advokatskom kancelarijom možete ostvariti putem i-mejl adrese pekic@attorney.rs, popunjavanjem kontakt obrasca na sajtu ili slanjem poruke na Fejsbuk mesindžeru ili Linkedin-u.\nPrev以前的Investicioni fondovi u Srbiji – za početnike\n下一个NBS kreće sa kažnjavanjem – istražuje se neovlašćeno pružanje usluga u vezi sa kriptovalutamaNext


Primer za upravljanje otpadnim vodama\nCarnex je i ove godine uzeo značajno učešće na Međunarodnoj konferenciji „Otpadne vode, komunalni čvrsti otpad i opasan otpad“ u Subotici. S obzirom da je Carnex jedna od najvećih industrijskih kompanija u Srbiji, koja svojom proizvodnjom generiše upravo opasni, neopasni i organski otpad, organizatori konferencije - Udruženje za tehnologiju vode i sanitarno inženjerstvo - su smatrali da Carnex treba da prikaže drugima na koji način rešava probleme iz ove oblasti i na koje probleme nailazi u toku njihovog rešavanja. Tako je i ove godine Služba za zaštitu životne sredine pripremila rad za štampanje u zborniku i prezentaciju na konferenciji iz oblasti upravljanja posebnim tokovima otpada u IM Carnex.\nKonferencija je održana krajem marta i početkom aprila,a uglavnom se fokusirala na nove zakone i propise iz oblasti upravljanja svim vrstama otpada, o zakonskim obavezama generatora otpada i posledicama nepoštovanja ovih propisa. Takođe je detaljno diskutovano i o načinu prečišćavanja otpadnih voda sa organskim opterećenjem i sa povišenim sadržajem teških metala


Predstavljen Alternativni izvještaj o napretku BiH prema EU\nOdnos Evropske unije prema Bosni i Hercegovini u mnogome se promijenio, a što se ogleda u okretanju od pitanja ukidanja etničke diskriminacije i ustavnih reformi ka ekonomsko-socijalnim reformama, čime su pitanja ljudskih prava, na neki način, stavljena u drugi plan.\nOvo je jedan od zaključaka Alternativnog izvještaja o napretku BiH 2015 na putu ka članstvu u EU, koji je predstavljen danas u Sarajevu u organizaciji Inicijative za monitoring evropskih integracija BiH.\nTreći izvještaj Inicijative, koja okuplja trideset organizacija civilnog društva u BiH, odnosi se na trenutno stanje u pogledu razvoja demokratije, vladavine prava i ljudskih i manjinskih prava u BiH.\nKako je novinarima kazao Saša Gavrić iz "Sarajevskog otvorenog centra", ovaj izvještaj predstavlja odgovor bh. civilnog društva na zvanični izvještaj EU o napretku BiH, a radi adekvatnog i ispravnog prikazivanja stanja u tom pogledu, te utjecaja na konkretne promjene koje BiH vode ka članstvu u EU.\nOcijenio je da su organizacije civilnog društva, itekako, svjesne potrebe provođenja ekonomsko-socijalnih reformi, navodeći da, istovremeno, nevladine organizacije dijele zabrinutost da su pitanja ljudskih prava, na neki način, stavljena u drugi plan.


Sastanak lokalne uprave sa tivatskim NVO – Radio Tivat\nU cilju unapređenja nevladinog sektora, predstavnici tivatske lokalne uprave organizovali su sastanak sa nevladinim organizacijama čije je sjedište u našoj opštini. Na sastanku se razgovaralo o značaju aktivnog civilnog sektora za dobrobit građana i ukazivalo na poreske i druge zakonske obaveze koje nevladine organizacije imaju.\nIz Sekretarijata za društvene djelatnosti Opštine Tivat prisutnima su se obratili sekretarka, Borka Mršulja i samostalni savjetnik za prevenciju bolesti zavisnosti, Aleksandar Daković. Sastanku je prisustvovala i menadžerka opštine, Patricia Pobrić koja je održala prezentaciju o zakonskim obavezama i razvojnim mogućnostima.\nBorka Mršulja je istakla da je Opština Tivat po drugi put izabrana za učešće u Regionalnom programu lokalne demokratije na Zapadnom Balkanu (ReLOaD2), koji sprovodi Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), a finansira Evropska Unija. Za razliku od prošlog poziva kada su lokalne uprave samostalno učestvovale, ovogodišnjim programom je predviđeno učešće u klasterima sa drugim opštinama u Crnoj Gori. Opština Tivat uzela je učešće sa primorskim opštinama Kotor, Budva i Herceg Novi, a program će trajati naredne dvije godine. U tom periodu, nevladine organizacije će, pored lokalnog javnog konkursa, imati na raspolaganju dodatna sredstva u ukupnom iznosu od oko 200.000,00 eura, kako bi unaprijedili svoje kapacitete, te doprinijeli zajednici rješavanjem strateških ciljeva.\nSamostalni savjetnik Aleksandar Daković ukazao je na značaj motivisanja i angažovanosti mladih u radu nevladinih organizacija, posebno imajući u vidu da su upravo mladi u fokusu ReLOaD2 programa.\nU cilju jačanja partnerstava između lokalne uprave i nevladinog sektora, predstavnici Opštine Tivat su istakli da su otvoreni za svaki vid saradnje i podrške, te da će ubuduće organizovati još sastanaka i obuka koji će doprinijeti osnaživanju kapaciteta lokalnih nevladnih organizacija.


Grad poklonio auto sedišta za prvih 60 rođenih beba ove godine\nPetu godinu zaredom Grad Zrenjanin, u saradnji sa Savetom za bezbednost saobraćaja na putevima na teritoriji grada, poklanja auto sedišta za naše najmlađe sugrađane. Sedišta je dobilo prvih 60 rođenih beba ove godine u zrenjaninskom porodilištu.\nNa svečanosti održanoj u Gradskoj bašti, Gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić uručio je sedišta roditeljima i naglasio da će grad izdvojiti dodatna sredstva kako bi se broj poklonjenih auto sedišta narednih godina povećao.\n– U narednim godinama pokušaćemo da povećamo broj auto sedišta koja će biti podeljena, jer očigledno postoji potreba za tim, a sve u sklopu naše priče i onoga što radimo, a tiče se stimulacije rađanja beba. Pomažemo prvorođenu bebu sa pedeset hiljada, a drugo i treće dete sa trideset pet hiljada dinara, a sve je u okviru programa Vlade Republike Srbije. Pokušali smo na ovaj simboličan način da pomognemo roditeljima i mislimo da je dobro ovo što radimo, posebno iz razloga što naš zakon propisuje da bebe moraju biti na određen način prevožene u automobilima – izjavio je gradonačelnik Janjić.\nTagovi:auto sedište, auto-sediste za bebe, savet za bezbednost u saobracaju, Vesti Zrenjanin\nGrad poklonio auto sedišta našim najmlađim sugrađanima\nZrenjaninci – stub bejzbol reprezentacije\nRoditeljima beba rođenih početkom godine uručena auto sedišta


Bajden i republikanci još bez dogovora o pomoći ugroženima\nTanjug 2. februara 2021. 12:19\nVAŠINGTON – Grupa republikanskih senatora sastala se u Beloj kući sa američkim predsednikom Džoom Bajdenom, a tema razgovora bio je Bajdenov predlog o paketu pomoći ugroženima u panedmiji koji Kongres treba da odobri.\nRepublikanci su ocenili da je sastanak bio „iskren i koristan“, ali da nije postignut dogovor o tom paketu, prenosi Glas Amerike.\nSenatorka Suzan Kolins iz Mejna rekla je da je bilo „konstruktivne razmene mišljenja“. Ona se sa još devet republikanaca sastala sa Bajdenom i potpredsednicom Kamalom Haris, a razgovori su trajali dva sata.\nKolins kaže da će se razgovori dve strane nastaviti i da su senatori zahvalni predsedniku što je izdvojio toliko vremena za prvi zvanični susret.\nBajden i članovi Kongresa ne mogu da se dogovore oko toga koliko novca treba izdvojiti za pomoć. Predsednik traži 1,9 hiljada milijardi dolara, dok republikanci predlažu 618 milijardi dolara.\nIstog dana kada se Bajden sastao sa republikancima, demokrate u Predstavničkom domu i Senatu najavile su da će Bajdenov predlog staviti na glasanje – bez obzira na to da li će ga republikanci podržati.\nDemokrate imaju većinu u Predstavničkom domu, a u Senatu imaju jednak broj mesta kao i republikanci, i u takvim situacijama odlučuje glas potpredsednika SAD, u ovom slučaju Kamale Haris.\n„Skupo nas košta to što ništa ne radimo i vreme je da se nešto preduzme“, ocenili su u zajedničkom saopštenju lider većine u Senatu Čak Šumer i predsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi.\nRepublikanci ocenjuju da bi bilo dobro da Bajdenov predlog ima podršku obe partije, zbog smanjenja podela u društvu, iako bi paket mogao biti usvojen samo glasovima demokrata.\nPortparolka Bele kuće Džen Psaki rekla je da je predsednik spreman da pregovara.\n„Ail, naravno da očekuje da bude izdvojeno približno onoliko novca koliko traži, ne mnogo manje od toga“, dodala je.\nBajden je na Tviteru napisao da „Amerikancima koji vredno rade treba pomoć“ i pozvao Kongres da odmah odobri njegov predlog kojim se nezaposlenima daje novčana pomoć, omogućava da lakše kupe hranu, plate kiriju.\nU predlogu ima tačaka oko kojih se Bajden i republikanci slažu: i jedni i drugi smataju da treba izdvojiti 160 milijardi dolara za testove na koronavirus, vakcine i zaštitnu opremu.\nMeđutim, nisu saglasni oko direktne novčane pomoći. Bajden želi da se pomoć nezaposlenima poveća na 400 dolara nedeljno i produži do septembra, dok republikanci hoće da pomoć bude 300 dolara i da traje do jula.\nBajden je predložio da većina Amerikanaca dobije dodatnu pomoć od 1.400 dolara, na postojećih 600 dolara koje je odobrio bivši predsednik Tramp. Republikanci, međutim, hoće da samo oni sa najnižim primanjima dobiju po 1.000 dolara.\nBrajan Diz, direktor Nacionalog ekonomskog saveta, rekao je za CNN da je predlog predsednika srazmeran ekonomskoj krizi, ali da će Bajden razmotriti predloge republikanaca.\nPredsednik SAD je poručio da će demokrate u Kongresu radije same usvojiti predlog, nego da se pregovori sa republikancima odugovlače.


Kratak komentar Zakona o sprečavanju nasilja u porodici - Konsalting Info\nHome » PRIVREDNO PRAVO » Kratak komentar Zakona o sprečavanju nasilja u porodici\nPoslanici Narodne Skupštine Republike Srbije usvojili su novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici. Zakon je stupio na snagu 2. decembra 2016. godine, a primenjivaće se od 1. juna 2017. godine.\nUsvajanjem novog zakona, u Srbiji će doći do stvaranja sistema koji bi pružao adekvatniju zaštitu svim licima koja nisu u mogućnosti da se brane. Uveden je čitav niz novih rešenja koja su usmerena na efikasnu zaštitu od nasilja u porodici.\nNovi zakon ne štiti samo osobe ženskog pola, već i starija lica, decu, osobe sa invaliditetom, odnosno sve ugrožene grupe lica, ali je izričito propisano da se ovaj zakon se ne primenjuje na maloletna lica koja učine nasilje u porodici.\nPored propisa koji se tiču organizovanja i postupanja državnih organa radi sprečavanja nasilja u porodici, ovim zakonom se propisuju i neka nova krivična dela protiv polne slobode, a doći će i do formiranja novih policijskih jedinica, koje će biti sastavljene od policajaca i inspektora koji će prolaziti posenu specijalističku obuku za postupanje u ovim situacijama. Takođe će javni tužioci i svi ostali državni organi nadležni za postupanje u sprečavanju nasilja u porodici morati da prodju specijalističku obuku.\nZa sprečavanje nasilja u porodici i pružanje zaštite i podrške žrtvama nasilja u porodici i žrtvama krivičnih dela određenih ovim zakonom nadležni su policija, javna tužilaštva, sudovi opšte nadležnosti i prekršajni sudovi, kao nadležni državni organi, i centri za socijalni rad, kao ustanove.\nSprečavanje nasilja u porodici sastoji se od niza mera kojima se otkriva da li preti neposredna opasnost od nasilja u porodici, kao i skupa mera koje se primenjuju kada je neposredna opasnost otkrivena.\nNeposredna opasnost, odnosi se na situaciju kada iz ponašanja mogućeg učinioca i drugih okolnosti proizlazi to da postoji mogućnost da u vremenu koje neposredno predstoji prvi put učini ili ponovi nasilje u porodici.\nOvaj zakon primenjivaće se i na saradnju u sprečavanju nasilja u porodici u krivičnim postupcima za krivična dela: proganjanje, silovanje, obljuba nad nemoćnim licem, obljuba nad detetom, obljuba zloupotrebom položaja, nedozvoljene polne radnje, polno uznemiravanje, podvođenje i omogućavanje vršenja polnog odnosa, posredovanje u vršenju prostitucije, prikazivanje, pribavljanje i posedovanje pornografskog materijala i iskorišćavanje maloletnih lica za pornografiju, navođenje deteta na prisustvovanje polnim radnjama, zapuštanje i zlostavljanje maloletnog lica, nasilje u porodici, nedavanje izdržavanja, kršenje porodičnih obaveza, rodoskrvnuće, trgovina ljudima i druga krivična dela, ako je krivično delo posledica nasilja u porodici.\nPored nadležnih državnih organa i centara za socijalni rad, u sprečavanju nasilja u porodici, preko davanja pomoći i obaveštavanja o nasilju, kao i pružanju podrške žrtvama nasilja učestvuju i druge ustanove u oblasti dečije, socijlane zaštite, obrazovanja, vaspitanja i zdravstva, kao i tela za rodnu ravnopravnost na nivou lokalnih samouprava.\nDržavni organi i ustanove nadležne za primenu ovog zakona dužni su da brzo, delotvorno i koordinisano sprečavaju nasilje u porodici i vršenje krivičnih dela određenih ovim zakonom i da pruže žrtvi zaštitu, pravnu pomoć i psihosocijalnu i drugu podršku radi oporavka, osnaživanja i osamostaljivanja.\nSvaka osoba je dužna da policiji ili javnom tužiocu prijavi bez odlaganja nasilje u porodici ili neposrednu opasnost od njega.\nZakonom o sprečavanju nasilja u porodici biće uvedena obaveza policije da izađe na lice mesta istog trenutka kada dobije prijavu od bilo koga da je izvršeno nasilje u porodici i da sreči nasilje i napravi procenu rizika da li o nasilje može da eskalira. U skladu sa tom procenom policija bi trebalo da gotovo obavezno udalji nasilnika, a imaće i mogućnost da ga liši slobode i odredi mu zadržavanje od 48 sati.\nPolicija treba o toj meri odmah da obavesti javnog tužioca, koji će u roku od 24 sata predložiti sudu određene mere, na primer, da se nasilnik udalji iz stana ili da mu se zabrani prilaženje žrtvi ili žrtvama, a može da pokrene i krivični postupak. Javni tužilac ima rok za predlaganje mera od 24 sata od hapšenja nasilnika, a sud je dužan da donese odluku o merama u roku od naredna 24 sata, odnosno dok nasilniku traje takozvani policijski pritvor.\nAko nasilniku ne bude određen pritvor (od strane suda) i bude pušten uz neku od mera, ali ih potom prekrši, tako što se približi žrtvi ili se vrati u stan odakle je privremeno iseljen, policija može opet odmah da ga uhapsi i odvede kod sudije za prekršaje.\nSudija za prekršaje moze da nasilniku izrekne kaznu od 60 dana zatvora, koja se odmah izvršava, što znači da iako nasilnik uloži žalbu na odluku sudije, ona neće odložiti izvršenje prekršajne kazne. Na ovaj način se onemogućava da nasilnik na bilo koji način priđe žrtvi i uznemirava je sve dok krivični ili građanski postupak ne bude završen.\nSmatramo da će doslednom primenom ovog zakona biti ispravljena velika nepravda prema žrtvama porodičnog nasilja, te da će doći do njihove efikasnije pravne zaštite a da će sve to dovesti i do drastičnog smanjenja nasilja u porodici.


Rumunija diskvalifikovana sa Pesme Evrovizije | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\nNapisao: Miloš Savić u Evrovizija 2016, Rumunija, Vesti 22. april 2016.\tKomentari su isključeni\nEvropska radiodifuzna unija (EBU) je povukla članstvo Rumunskog javnog servisa TVR u toj asocijaciji zbog neplaćenih dugova u ukupnom iznosu od 16 miliona švajcarskih franaka. To znači da TVR neće moći da učestvuje na predstojećoj Pesmi Evrovizije u Stokholmu niti da je prenosi, i više neće imati pristup EBU-ovim servisima poput evrovizijskih vesti i razmene sportskih vesti, a gube pravo i da prenose određene sportske događaje, pravnu, tehničku i istraživačku ekspertizu te usluge lobiranja.\nOdluka je doneta nakon što je istekao rok do 20. aprila, dat rumunskoj vladi da napravi aranžman kojim će otplata nagomilanog duga biti moguća. Napori EBU-a da se restruktuira dug i napravi novi plan otplate, traju još od 2010. godine, a samo ove godine u čak četiri navrata tražili su da se rumunska vlada oglasi po tom pitanju, ali odgovor je uvek izostajao. S obzirom na to, EBU je zahtevao da se do 20. aprila uplati iznos od 10 miliona franaka, a za preostalih 6 pruži bezuslovna i neopoziva bankarska garancija, no nije došlo do bilo kakve uplate što je za posledicu imalo ove drastične mere prema TVR.\nGeneralni direktor EBU-a, Ingrid Deltenre, izjavila je da im je žao što su morali da povuku ovaj potez i razočarani su što su svi njihovi pokušaji da reše pitanje duga naišli na ignorisanje od strane rumunske vlade. Prethodnih nedelja EBU je uzeo u obzir predlog Ministarstva finansija da se TVR odvede u stečajni postupak, čime bi došlo do dubokog restruktuiranja rumunskog javnog servisa. Kako je EBU neprofitna organizacija koja okuplja 73 emitera iz 56 zemalja, nastavak zaduživanja rumunske televizije bi ugrozilo finansijsku stabilnost EBU-a.\nPrema tome, Rumuniju nećemo gledati u drugom polufinalu, 12. maja, dok će redosled nastupa ostalih zemalja u tom polufinalu ostati nepromenjen, tj. samo će zemlje koje su trebale da nastupe nakon nje, nastupiti na jednoj poziciji ranije. Kako najavljuju Jon Ola Sand, izvršni supervizor takmičenja i Martin Esterdal, izvršni producent Pesme Evrovizije 2016, to neće imati veći uticaj na pripreme koje su u toku, pa iako je scena za rumunski nastup bila pripremana kao i za ostale učesnike, nadalje če se samo malo korigovati planovi i prilagoditi učešću 42 nacije na takmičenju.\nPošto je zvanični CD već odštampan, EBU je odlučio da rumunska pesma ostane dostupna za preuzimanje preko digitalnih servisa kao znak dobre volje prema izvođaču. Takođe, akreditovani rumunski novinari i fanovi, neće izgubiti svoju akreditaciju, već će samo biti prebačeni da budu deo tzv. međunarodne delegacije.


Ekonomični solarni modul koji može da bude i ekološka peć (video) - Gradjevinarstvo.rs\nEkonomični solarni modul koji može da bude i ekološka peć (video)\n15.08.2012. | Gizmag\nPozajmljivanjem tehnologija sa sofisticiranih teleskopskih ogledala, kao i sa visoko efikasnih solarnih ćelija koje se koriste za istraživanje svemira, grupa studenata i istraživača sa Univerziteta u Arizoni (University of Arizona) je uspela da stvori novi tip solarne elektrane koji obećava da će generisati obnovljivu energiju duplo efikasnije od standardne tehnologije solarnih panela uz visoko konkurentnu cenu i veoma mali uticaj na životnu sredinu.\nZakrivljena ogledala u solarnim elektranama obično koncentrišu sunčave zrake duž cevi sa vodom, zagrevajući vodu i pretvarajući je u paru sa kojom se zatim pokrežu turbine. Ali, umesto da distribuiraju solarnu energiju na površinu cevi sa vodom, istraživači sa Univerziteta u Arizoni rade na tome da fokusiraju što je više moguće zarobljene sunčeve energije na precizne tačke u prostoru.\nCilj je mala staklena kugla koja je samo 13cm u prečniku. Kugla sadrži specijalno obložene objektive koji preusmeravaju svetlost na niz od 36 malih, visoko efikasnih, solarnih ćelija, koje su prvobitno razvijene za primenu u svemiru i koje mogu da apsorbuju svetlost u širem spektru od standardnih ćelija. I umesto korišćenja ogledala u obliku cilindra, tim je morao da razvije ogledala u obliku tanjira koja fokusiraju svetlo u jednu tačku.\n"Korišćenjem ogledala kako bi se fokusirala svetlost na malu ali izuzetno efikasni fotonaponsku ćeliju, imamo potencijal da napravimo duplo više struje od najboljih fotonaponskih panela", kaže profesor Rodžer Ejndžel (Roger Angel), koji koordinira istraživanjem.\nZato što se zraci koncentrišu na malom prostoru, proces stvara veoma visoke temperature - toliko visoke, u stvari, da bi mogle da istope solarne ćelije u sekundi. Da bi ovo sprečili, tim je dizajnirao efikasni sistem za hlađenje: jednostavnu kombinaciju ventilatora i radijatora koji održavaju temperaturu solarne ćelije na 20 stepeni Celzijusa.\nSvaki modul ima dva visoko reflektujuća, zakrivljena staklena ogledala, dimenzija 3 puta 3 metara montirana na čeličnoj konstrukciji. Modul se automatski usmerava ka Suncu radi maksimalne učinkovitosti: ujutru se okreće ka istoku, prati putanju Sunca tokom celog dana, a nakon zalaska, predviđa gde će se Sunce pojaviti ujutru i priprema se za naredni dan sakupljanja čiste energije.\nPrototip sa sva ogledala je generisao 2,5 kilovata električne energije, što je dovoljno da zadovolji potražnju za energijom dva prosečna američka domaćinstava, ali tim planira da postavi osam ogledala na svakom modulu.\nProizvodni proces za ogledala u obliku tanjira biće optimizovan za masovnu proizvodnju kako bi se smanijili troškovi. Materijali koji se koriste su relativno jeftini i, pošto ovom metodom nije potrebna voda za generisanje električne energije, ekološki uticaj same elektrane će biti manji od konvencijalnih solarnih elektrana.\n"Naša tehnologija sadrži u sebi obećanje smanjenja cene solarne energije do onog nivoa gde ona može biti korišćena u velikom obliku bez zavisnosti od subvencija i gde bi bila konkurentna na tržištu električne energije", komentariše profesor Ejndžel. On kaže da bi mreža ovih modula na površini od 11 puta 11 kilometara mogla da generiše 10 gigavata struje tokom sunčanih sati - koliko i velika nuklearna elektrana - i predlaže da se sistem rasporedi po pustinjama radi maksimalnog efekta.\nIstraživači su već patentirali svoj proces proizvodnje njihovih zakrivljenih, visoko reflektujućih staklenih ogledala, i tim sada traži dodatne primene za ovu tehnologiju.\nJedna obećavajuća perspektiva, koja bi zahtevala malo prilagođavanja, bi bila istraživanje termalnih osobina modula. Pošto temperature postižu tako visoke stope, Ejndželov tim planira da prilagodi svoj sistem u novu, ekološku peć koja bi mogla da topi staklo u sekundi. Istraživači su nedavno nagrađeni sa donacijom od 1,5 miliona dolara od Ministarstva za energetiku (DOE - Department of Energy) Sjedinjenih Američkih Država kako bi istražili upravo tu mogućnost.\nVideo ispod ilustruje neke od izazova sa kojima se tim suočavao u razvijanju ovog sistema.


Kučevo: Početak avgusta u znaku takmičenja - Hit Radio Pozarevac\nKučevo: Početak avgusta u znaku takmičenja\nAvgust mesec po tradiciji uvek je ispunjen raznolikim I zanimljivim sadržajima brojnih manifestacija u opštini Kučevo koje okupljaju posetioce kako iz ovog kraja, tako i goste iz okoline. Početkom meseca manifestacije po kojima je ova opština poznata jesu kuvanje riblje čorbe u Voluji, svadbarskog kupusa “Kupusijada” I Gulašijada u Duboki.\nU petak 2. avgusta, na svetog Iliju u Voluji održana je tradicionalna manifestacija koja je okuplja najbolje kulinarske umetnike u spravljanju ribčlje čorbe. Svake godine se okupi više od 10 takmičarskih ekipa tako da žiri ima izuzetno težak zadatak, da proglasi ko je najbolji. Pobednik ovogodišnjeg takmičenja bila je ekipa koju je predvodio Dragiša Makuljević – Tutulj.\nU subotu, 3. avgusta u Ševici održana je Kupusijada, nadmetanje u kuvanju svadbarskog kupusa.\nManifestaciju koja se sastojala od dva segmenta – nadmetanju 11 ekipa u kuvanju kupusa i kulturno umetničkom program ni kiša nije omela. Prvo mesto pripalo je ekipi „Veseli gastronomi“, drugo su ravnopravno podelile ekipe „Roki -vesele violine“ i „Anonimci“ dok se na treće mesto plasirala ekipa iz Jasikova. Kako je i ove godine planiran Kulturno-umetnički program, posetioci su mogli da uživaju u nastupima KUD „Rusaljke“ iz Duboke, KUD“Voluja“ iz Voluje i Dečiji folklorni ansambl Centra za kulturu iz Kučeva i Danijela Bumbešević . Organizator III„Kupusijade“ bilo je Udruženje “ Homoljska kupusijada“ a pokrovitelj SO Kučevo.\nJoš jedna kulinarska manifestacija uspešno je organizovana 6. avgusta u Duboki. U pitanju je 12. Gulašijada na kojoj se nadmetalo 17 ekipa sastavljenih od najeminentnijih kulinarskih eksperata. Takmičari su svoje vatre potpalili u 11 časova i gulaš kuvali sve do 17,00 časova kada je počeo kulturno-umetnički deo programa u kome su nastupili KUD „Voluja“ iz Voluje i KUD „Rusaljke“ iz Duboke.\nŽiri, sastavljen od vrhunskih stručnjaka za ovu materiju, stvarno je imao izuzetno težak zadatak. Na kraju je odlučeno da treće mesto pripadne ekipi „Cipi-ripi“ iz Ševice, drugo timu „Mitar i Prike“ (koji je dobio i posebnu diplomu organizatora zbog toga što su jedini koji su do sada nastupili na svih 12 Gulašijada u Duboki), dok je za pobednika proglašena ekipa „Trio -Zlatno runo“ koju su sačinjavali Vlasta Vojkić, Radiša Rajić i Miodrag Šojanović.


Junajted grupa: Telenor nudi saradnju a planira unuštavanje televizija N1 i NOVA S\n“Nekoliko puta smo Telenor javno podsetili, kad već sami ne vide ili ne žele da vide, da je Junajted grupa u Srbiji izložena progonu, opstrukcijama i pretnjama i da ta kompanija odlukom da učestvuje u kartelu sa kompanijom Telekom Srbija doprinosi pojačavanju tih pritisaka”, navodi se u saopštenju Junajted grupe.\nPodseća se da su mediji nekoliko puta objavili dokumenta Telekoma gde, kako je istaknuto “jasno stoji da saradnja sa Telenorom omogućava stavljanje tačke na poslovanje kompanije Junajted medija i njenih kanala, ali se kompanija Telenor ni od ovoga nije ogradila”.\n“Umesto toga, Telenor se nažalost odlučio za neobičnu strategiju, da pred gradjanima Srbije budu ‘naivni’ i ‘nevini’ i da ne odustanu od antikonkurentskih ciljeva koji za posledicu mogu imati gušenje slobodnih medija i progon SBB kompanije”, upozorila je Junajted grupa.\nZa tu kompaniju je “neshvatljivo” da joj Telenor nudi saradnju dok istovremeno “vodi negativnu kampanju o televizijama N1 i Nova S”.\n“Iako smo javno pozvali Telenor da pokažu iskrenost pred svim gradjanima Srbije da ne žele da budu podizvodjač Telekomu u pokušaju uništenja naše kompanije, da dokažu spremnost za saradnju tako što će podržati ulazak SBB kompanije na tržište mobilne telefonije i iznajmiti svoju infrastrukturu po tržišnim cenama, za sada na tu temu nema odgovora”, istakla je Junajted grupa u saopštenju.\nOcenjeno je da “Telenor već sutra može da omogući ulazak SBB kompaniji na tržište mobilne telefonije i tako delima pokaže da je za principe slobodne konkurencije, a ne da se za liberalno tržište zalaže samo u saopštenjima”.\n“Tek kada svi operatori na tržištu budu u mogućnosti da pružaju sve četiri usluge, fiksnu i mobilnu telefoniju, internet i televizijske usluge, tržište će biti slobodno”, ocenila je Junajted grupa.


Na mečevima Super lige se ne poštuju mere Kriznog štaba, hoće li biti kazni? - SPORTSKI ŽURNAL\n20 septembar, 2020 3\nČelnici klubova, ali i Super lige, svojim primerom ne doprinose eventualnom povratku gledalaca na tribine\nU cilju sprečavanja virusa korone Zajednica Super lige propisala je mere koje je izrekao Krizni štab Vlade Republike Srbije.\nMeđu njima su i obavezno korišćenje zaštitnih maski i distanca između osoba koje mogu da prisustvuju utakmicama. Ali, na većini terena širom Srbije te mere se očigledno ne poštuju.\nTakav slučaj bio je, na primer, na utakmici osmog kola Super lige, na stadionu „Kralj Petar Prvi”, o čemu jasno svedoči fotografija iz lože ovog zdanja na Banjici.\nČelnike Bajerna i klub čekaju kazne zbog nepoštovanja propisa\nBajern je silovito startovao protiv Šalkea, ali su čelnici napravili veliki propust zbog koga klub može biti novčano kažnjen.\nTokom meč protiv ekipe iz Gelzerkirhena u loži Alijanc arene sedelo je desetak članova uprave Bajerna koji nisu poštovali propise o ponašanju tokom pandemije koronavirusa.\nSedeli su blisko jedni pored drugih i nisu nosili maske. Čelnici Budeslige tražili su objašnjenje od ljudi iz Minhea želeći da čuju zbog čega se nisu pridržavali pravila koja su izdata od strane Ministarstva zdravlja Nemačke.\nPrema pisanju nemačkih medija klub će sigurno biti novčano kažnjen, a pitanje je da li će im dozvoliti na sledećim mečevima da neko bude prisutan u VIP loži. Članovi rukovodstva Bajerna u loži bili su i jedini navijači na utakmici protiv Šalkea.\nDan uoči početka prvenstva najavljeno je da će biti dozvoljen ulazak 7.000 navijača na Alijanc arenu. Odluka je naglo promenjena i kapije su zatvorene posle saopštenja gradskih vlasti da je u Minhenu zabeležen porast zaraženih kovidom-19.\nEx · 20 septembar, 2020 19:14\nPametno · 20 septembar, 2020 20:58\nvrg · 22 septembar, 2020 18:05


ODBILA NOVI UGOVOR SA ĐEROM: Niki Grot ide u Odenze – Balkan-Handball.com\nHome / Transferi / ODBILA NOVI UGOVOR SA ĐEROM: Niki Grot ide u Odenze\nODBILA NOVI UGOVOR SA ĐEROM: Niki Grot ide u Odenze\nOno što uradi baš malo rukometašica, uradila je Niki Grot – odbila da produži ugovor sa godinama najboljim klubom na svetu kada je u pitanju ženski rukomet. Najpoznatija holandska rukometašica za čije ime su vezani svi uspesi nacionalne selekcije, a koja već četiri godine nosi dres mađarskog Đera, Kornelija Niki Grot(31) odlazi u Odenze na kraju sezone. Grot je sa Đerom osvojila dva puta Ligu šampiona (bila i MVP finalnog turnira u Budimpešti 2017), konstantno pružala fantastične partije, tako da navijači i klub sa razlogom žale što nije želela da produži ugovor i umesto toga izabrala povratak u Dansku gde je igrala pre dolaska u Mađarsku.\nSinonim holandskog ženskog rukometa vukla je svoju reprezentaciju do četiri medalje na poslednja četiri takmičenja, bila MVP na evropskom prvenstvu u Švedskoj 2016.godine, a definitivnu odluku o povlačenju iz reprezentacije donela je u januaru i neće više braniti boje Holandije.\nOdenze, koji sa klupe predvodi Jan Pitlik, u debitantskoj sezoni u Ligi šampiona je već izborio plasman u četvrtfinale, a angažovanje Grot za narednu sezonu jasno pokazuje da želi da ostane u društvu najboljih i narednih godina.\nniki grotnycke grot\n← Prethodni članak Aleksandar Tomić menja Krku za Trimo\nNaredni članak → Vukašin Vorkapić do 2021 u Metaloplastici


08-11-2018 09:39 Ratni izveštaji Naoružanje Izdvojeno Svet Planeta Video\nNovi američki nosači aviona zamišljeni su kao vladari svetskih okeana, posebno u suprotstavljanju rastućoj pomorskoj floti Kine, ali se "USS DŽerald R. Ford" opet bori sa teškim nedostatkom.\nNosač aviona DŽerald R. Ford (Foto: Jutjub)\nNaime, svi liftovi koji prenose oružje do aviona su u kvaru. Brod koji je koštao 13 milijardi dolara je najveći nosač aviona na svetu i prvi brod nove klase koji je dugoročno trebao da zameni nosače aviona klase “Nimic”.\nPre godinu dana je brod stavljen u službu, a sada se ispostavlja da je nosač aviona praktično bespomoćan i neispravni liftovi bi u hitnim slučajevima paralisali kako nosač aviona, tako i borbene avione i celu posadu, izveštava Blumberg.\nUkupno jedanaest liftova za bombe i projektile bi iz skladišta nosača aviona trebalo da municiju dopreme do palube. Međutim, neki od tih liftova još nisu ni instalirani, a oni koji su na brodu ne rade. Budući da vojnici opasno i teško oružje ne mogu da nose stepenicama, borbena moć nosača aviona bi u hitnim slučajevima bila pod znakom pitanja.\nKao prenosi Blumberg, stručnjaci se pitaju kako se ovo uopšte moglo dogoditi? Liftovi za municiju nisu ništa posebno i dobro su poznati američkoj mornarici. Razlog je jednostavan, neke tehnologije na ovoj klasi nosača aviona nisu predviđene da budu konačno rešenje i trebale bi da budu samo zamena u fazi razvoja novih za klasu nosača aviona kakav je “USS DŽerald Ford”. Za američku mornaricu cilj je da se poboljšaju katapulti za avione, hvatači i liftove.\nU sva tri slučaja cilj je da se poveća kapacitet, a istovremeno i izdržljivost i smanje operativni troškovi. Na brodu kao što je ovaj nije presudna samo otkupna cena, nego i operativni troškovi tokom celog životnog veka broda, koji su daleko veći od cene samog nosača.\nDo sada je mornarica koristila konvencionalne liftove, koja su teret dizali čeličnim kabelovima. Klasična tehnika se koristi na većini liftova, ali je proverena tehnika u kojoj se teret diže sa zupčanicima s odgovarajućim lancima. Američka mornarica se oslanjala na revolucionarni sistem koji bi navodno trebao da radi bez velikih troškova.\nLiftovi na ovom brosu bi trebalo da se aktiviraju elektromagnetnim poljima. Međutim, prošlogodišnji izveštaj o problemima s novim katapultima je razbesnio američkog predsednika Donalda Trampa, koji je uputio oštre pretnje dobavljačima. Tada je državni sekretar za mornaricu Ričard Spenser priznao da su zapravo liftovi “Ahilova peta” američke mornarice.\nStručnjaci koji rade na novim modelima tvrde kako u načelu liftovi rade dobro, ali je u fazi ispitivanja došlo do “nekontrolisanih pokreta” liftove, što predstavlja značajan bezbednonosni rizik za brod i posadu.\nUsprkos nedostacima i činjenici da zbog neispravnih liftova najveći nosač aviona na svetu “USS DŽerald R. Ford” nije siguran za sprovođenje borbenih misija, Kongres je dao mornarici dozvole da udvostruči troškove i to ozakonio propisima usprkos nerešenim tehničkim pitanjima i nedostatku procene koliko će novca koštati ova usluga. Zamenik ministra obrane Pat Šanahan i dalje razmatra plan ugovora.\nAmerička mornarica i dalje veruje da će prvi nosač aviona klase Ford u junu 2019. godine biti potpuno sposoban za borbu, uključujući i punu operativnost liftova.\nPENTAGON POTVRDIO: Na razaraču "Kid" registrovan korona virus!


Crna Gora: Održan građanski protest zbog afere “Koverat” – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Svet » Crna Gora: Održan građanski protest zbog afere “Koverat”\nCrna Gora: Održan građanski protest zbog afere “Koverat”\nin Svet, Vesti 03/02/2019\nViše stotina građana u subotu je protestovalo ispred zgrade Specijalnog državnog tužilaštva u Podgorici tražeći odgovornost državnog vrha zbog afere “Koverat” u kojoj su za pranje novca osumnjičeni Slavoljub Stijepović, bliski saradnik predsjednika Mila Đukanovića i biznismen Duško Knežević.\nUzvikujući parole protiv Đukanovića i tražeći ostavku Glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića, okupljeni su ispred zgrade tužilaštva koju je čuvalo dvadesetak policajaca ostavili parole na kojima je bilo ispisano “Koverat”, “1000 eura”, “Rat za mir”, “Duvanski kombinat”, “Kostanjica”, kao i druge asocijacije vezane za navodne nelegalne poslove čelnika vladajuće stranke.\nNakon okupljanja kod tužilaštva, demonstranti su prošetali glavnom gradskom ulicom, pozivajući građane da im se pridruže u zahtjevima da državni organi procesuiraju sve aktere afera koje u posljednjih nedjelja potresaju crnogorsku političku i medijsku scenu.\n“Od nas se očekuje da se ujedinimo da promijenimo ovaj sistem, nije bitno koliko nas je noćas”, rekao je okupljenima Jovan Gajević, jedan od organizatora protesta kome su prisustvovali i predstavnici opozicije i civilnog sektora. “Niko ne stoji iza nas, mi smo samo obični građani”\nU međuvremenu je Knežević, koji se uoči pokretanja istrage tužilaštva o poslovanju njegovih banaka sklonio u London odakle je pokrenuo kampanju s ciljem smjene Đukanovića koga optužuje za korupciju, najavio nove navodno kompromitujuće dokaze protiv Đukanovića.\n“Imam dokaze da sam dao direktno pare Đukanoviću, imam te snimke to čuvam za finale”, rekao je Knezević. “To sam dao međunarodnim istražiteljima, koji se bave tim, pošto je slučaj dobio međunarodne razmjere, moj tim advokata iz Londona radi na tome”\nOn tvrdi da mu je “davao stalno za izbore, za neke zajedničke projekte i za razne stvari”, navodeći da “Đukanović to odlično zna”, kao i da je to rađeno u Kneževićevoj kući, ali i način kako je to izvođeno i “ko mu je slao pare i kako ih je primao”.\n“Direktno sam ja davao, a neke sam donosio od ljudi sa kojima se on poravnavao, a neke su bile za neke akcije koje su bile zajedničke, koje su rađene po Đukanovićevom nalogu”, rekao je za Televiziju Vijesti Knežević.\nNajavljujući da će početkom sljedeće nedjelje objaviti dokaze koji navodno kompromituju predsjednika, Knežević je rekao je da se slučaj ne zove bilo kako drugačije, već “afera Đukanović”.\n“Konkretno vezano uz transfere, dokumenta i ime Mila Đukanovića i afera ova nije kofer, nije Atlas, već se afera zove Đukanović”.\nKnežević je rekao i da će, ukoliko to Đukanović ne učini, otkriti ko su njegova dva prijatelja koja su mu, prilikom podizanja kredita kod londonske Pireus banke 2007. godine, dala novac za kolateral, a za koji je garantovala jedna Kneževićeva firma.\nOn je rekao da se radi o predsjednikovim prijateljima iz Podgorice povezanim sa tranzitom cigerata iz devedesetih godina, Knežević, kao i da je i dokaze za te svoje tvrdnje dostavio međunarodnim istražiteljima.\n“Dobićete račune, uplate, ugovore koje je sam Đukanović potpisao, i to će biti vrlo valjan dokument da se Đukanović procesuira u Crnoj Gori”, rekao je biznismen. “Imaće prilike da dokaže na londonskom sudu kako je stekao svoj kredit, ko su mu garanti u ovom poslu”\nĐukanović je ranije negirao Kneževićeve optužbe da je naređivao “reketiranje” njega i drugih biznismena, navodeći da je finansiranje vladajuće partije bilo na dobrovoljnoj osnovi, kao i da je on svoju imovinu stekao na legalan način.\nPrevious: Riznica svetitelja – nedelja 3.februar.2019\nNext: Sergej i Trinkijeri zagrljeni – saopštenje Partizana


Sramotna presuda aktivistima - nomad.ba\nSramotna presuda aktivistima\n“Od same presude i prekršajne odgovornosti aktivista Inicijative, mnogo je važnija javna osuda ratnih zločinaca i politike koju su sprovodili", navodi se u saopštenju Inicijative mladih za ljudska prava.\nPrekršajni sud u Rumi osudio je aktiviste Inicijative mladih za ljudska prava (YIHR) zbog kršenja Zakona o javnom redu i miru, jer su na tribini na kojoj je govorio osuđeni ratni zločinac Veselin Šljivančanin razmotali transparent „Ratni zločinci da zaćute da bi se progovorilo o žrtvama“ i izrazili protest koristeći pištaljke.\nU presudi se navodi da je 8 aktivista i aktivistkinja Inicijative 17. januara prošle godine u Beški prekršilo zakon “nepristojnim i drskim ponašanjem” te su kažnjeni pojedinačnom novčanom kaznom od 50.000 dinara (cca 830 KM).\nU saopštenju objavljenom na zvaničnoj stranici Inicijative, podsjeća se da su aktivisti nakon razmotavanja transparenta batinama izbačeni iz sale, da je dvoje aktivista povrijeđeno tom prilikom te da su se napadi nastavili i ispred zgrade. Tužilaštvo je, međutim, odbacilo krivičnu prijavu povrijeđenih aktivista, i odbilo pokrenuti postupak zbog nasilja nad aktivistima.\n“Aktivisti i aktivistkinje će uložiti žalbu na ovu presudu, i nastavit će svoju borbu protiv ratnih zločinaca u javnom prostoru, njihove glorifikacije i političke promocije”, navodi se u saopštenju Inicijative mladih za ljudska prava.\nNaglašava se kako Inicijativa ne pristaje na društvo u kojem se mirni protest protiv ratnog zločinca kvalifikuje remećenjem javnog reda i mira. “Protagonisti politike koja je vodila ratove i činila zločine i danas pokušavaju da oblikuju javno mnijenje u Srbiji i za to imaju podršku brojnih institucija u Srbiji, izvršne, zakonodavne i sudske vlasti.” U Inicijativi navode da su nakon incidenta u Beški, predstavnici vlasti stali u zaštitu Šljivančanina i osudili protest Inicijative. “Srpska napredna stranka nas je nazvala fašistima, a tadašnji premijer Vučić je decidno izjavio da smo prekršili Zakon o javnom redu i miru, što je Prekršajni sud sada samo potvrdio.”\nPresuda je vrhunac cinizma, navodi se dalje. “Sramotno je da oni koji podsjećaju i stide se ratnih zločina budu osuđeni za vrijeđanje javnog morala građana, a ratni zločinci budu zaštićeni od sudova i političkih elita, učestvuju u predizbornim kampanjama, predaju na Vojnoj akademiji i sjede u rukovodstvima političkih stranaka.”\n“Od same presude i prekršajne odgovornosti aktivista Inicijative, mnogo je važnija javna osuda ratnih zločinaca i politike koju su sprovodili, kao preduslov da sa politikom devedesetih konačno raskrstimo i počnemo da gradimo mir u regionu. Srbija ne može napredovati u svojim unutrašnjim demokratskim procesima, regionalnoj saradnji, niti evropskim integracijama dok se ne suoči sa ratnom politikom, zločinima koji su učinjeni u ime te politike i jednom zauvijek se odrekne nacionalizma, mržnje i netrpeljivosti koji su izazvali sve najteže tragedije posljednjih trideset godina.”\nInicijativa mladih za ljudska prava je regionalna mreža nevladinih organizacija koja djeluje od 2003. godine na području Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Kosova i Bosne i Hercegovine.


Druga beba na putu: Naša teniserka objavila da postaje mama - BOBAR Radio\n/ Druga beba na putu: Naša teniserka objavila da postaje mama\nSrpska teniserka Ana Ivanović i njen suprug, nemački fudbaler Bastijan Švajnštajger, postaće roditelji drugi put. Ovaj par je u martu prošle godine dobio sina Luku, a uskoro će dobiti još jednu bebu. Ana je prelepe vesti saopštila na svom Instagram profilu.”Naša srca pucaju od radosti. Imaćemo još jedan mali “dodatak” našoj porodici! napisala je Ana ispod fotografije na kojoj se vide četiri para patika. Inače, Ana i Bastijan sutra će u Beogradu prisustvovati svadbi Aninog brata Miloša Ivanovića i Dragane Džajić.


Danas sunčano, do 24 stepena Celzijusova - Trebevic.net\nDanas sunčano, do 24 stepena Celzijusova\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti sunčano vrijeme, samo će na sjeveroistoku biti male do umjerene prolazne oblačnosti.\nJutro je pretežno vedro i svježije, sa umjerenom oblačnošću na jugu i istoku, dok oko rijeka i po kotlinama ima magle, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nNajviša dnevna temperatura od 13 do 20, na planinama oko 10, na jugu do 24 stepena Celzijusova.\nDuvaće slab do umjeren vjetar sjeveroistočnog smjera, a u Hercegovini umjereno jaka bura, podaci su Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nTemperatura u 7.00 časova: Han Pijesak nula, Sokolac jedan, Ribnik dva, Čemerno i Mrkonjić Grad tri, Banjaluka, Prijedor i Novi Grad četiri, Doboj pet, Bijeljina šest, Gacko i Rudo osam, Bileća i Bugojno devet, Zenica, Sarajevo i Tuzla 10, Trebinje 12, te Mostar 17 stepeni Celzijusovih.


Edukativno pozorište | SUPERSTE\nUdruženje građana Umivanje\nEdukativno pozorište je metoda edukacije o socijalnim temama putem pozorišta. Budući da u osnovnim i srednjim školama Novog Sada ne postoji aktivna nastava o socijalnim temama koja bi doprinosila razvoju celokupne ličnosti učenika, ovaj projekat je osmišljen kako bi poboljšao kvalitet života mladih ljudi. Metoda se sastoji od predstave i interaktivnih edukativnih radionica (metoda Forum teatra). Predstavom “Rekonstrukcija” koja će nastati po istoimenom tekstu Staše Bajac, nagrađenim Assitej nagradom za najbolji dramski tekst za mlade , publici, odnosno mladima mi ćemo pružiti mogućnost sagledavanja vršnjačkog odnosa i problema sa kojima se suočavaju, kao što su spoznaja seksualnosti, promiskuitet, konzumacija opojnih sredstava, bivstvovanje u lošem društvu i posledice istog po život mladog čoveka i njegovu okolinu. Nakon završetka predstave započećemo rad na interaktivnim radionicama, gde će publika moći da postavlja pitanja likovima koje su gledali u predstavi kako bi dobili iskrene odgovore i razloge o postupcima i načinima koje su izabrali u prikazanim situacijama. Na ovaj način stvaramo dijalog sa publikom koja postaje aktivni učesnik, i u trenutku kada veruju da imaju rešenje za određenu situaciju mogu izaći na scenu i uz pomoć glumaca promeniti tok priče sa ponuđenim rešenjem. Sagledavanjem problema iz više uglova mi ih neposrednim načinom edukujemo o socijalnim temama, te tako ciljna grupa dobija vizualizaciju mogućnosti, gde svet nije prikazan kao crno-beli. Ideja ovog načina edukacije nije u tome da pokaže ispravan put, već da ponudi sredstva kojim svi mogući putevi mogu biti isplativi.\nOvim načinom edukacije verujemo da mladima na konkretan način možemo pružiti lak način za celokupni razvoj njihovih ličnosti. Kroz atraktivnu predstavu na neposredan način pružamo im mogućnost sagledavanja situacija u kojima se često nalaze, a podstičući ih da budu aktivni učesnici predstave, otvaramo im prostor za isprobavanje života i donošenja odluka bez posledica. Ovim načinom imaju mogućnost svaki put iznova sa već postojećim znanjem isprobavati rešenja i time izabrati ono najbolje. Nudimo im prostor u kojem će kroz sagledavanje sveta oko sebe, razmenu iskustava, kroz druženje i zabavu učiti tu i sada. Verujemo da ćemo ovim načinom promeniti odnos mladih prema edukaciji koju nažalost često smatraju dosadnom. Edukacija treba da bude zabavna, da bude podsticaj za razvitak osobe, da oplemenjuje ljude i nudi širok spektar mogućnosti, a ne da nameće mišljenja, zastrašuje i ograničava. Verujemo da ovaj projekat može da doprinese obrazovnom sistemu grada Novog Sada i poboljšanju kvaliteta života i celokupne ličnosti učenika i studenata samim tim I njihove najbliže okoline, porodici, školi ili nekom drugom okruženju. Ovim načinom osim što edukujemo mlade o socijalnim temama takođe ih spajamo i upoznajemo sa kulturom u širem smislu, dakle ne samo pozorišnom.\nOvaj projekat čini jedinstvenim tim koji ga sprovodi, u kojem su svi akademski obrazovani za poslove koje ispunjavaju u okviru projekta. Celi sistem koji ovaj projekat obuhvata uključujući Forum teatar, prvi put će na ovim područjima sprovodit profesionalni akademski glumci što nam omogućava zahtevan kvalitet rada. Dramski tekst “Rekonstrukcija” mlade autorke Staše Bajac je i nagrađen Assitej nagradom s obrazloženjem da uverljivo i sugestivno prikazuje svet adolescenata u društvu poremećenih etičkih vrednosti te da odlično korespondira sa mladim ljudima kojima se drama obraća, prvi put će biti postavljen na pozorišne daske. Već spomenut kvalitet ovog teksta omogućava nam da tematiku vršnjačkih odnosa i socijalnih problema zaista prikažemo publici na konkretan i iskren način, izbegavajući etiketiranje pojedinaca čime bi stvorili suprotan efekat. Superste projektom čini ga činjenica da stvaramo jedinstveni prostor u kojem mladi mogu kroz igru isprobavati zamišljene situacije i pronalaziti rešenja bez ikakvih posledica. Doslovno im nudimo prostor za isprobavanje života, a budući da to radimo kroz vizuelnu umetnost, oni situacije i rešenja pamte kao slike koje ostaju pohranjene u njihovoj svesti. Super ga čini i mogućnost da učesnici sve to rade uz pomoć profesionalnih mladih glumaca.\nŽelimo da zajednica prepozna sistem edukacije koj može biti od velikog značaja. Ovaj sistem ne samo da uči ljude o socijalnim tematikama već ih povezuje sa kulturom, uči ih komunikaciji i pruža im kreativnu mogućnost za pronalazak svojih afiniteta. Želimo da zajednica ovaj sistem edukacije prepozna kao kvalitetan i potreban za društvo u kojem živimo.\nOsnovni cilj nam je da Edukativno pozorište zaživi kao način komunikacije mladih sa kulturom, obrazovanjem i socijalnim tematikama. Glavni cilj projekta je stvoriti tradiciju prikazivanja edukativnih predstava koje će svaki put iznova obrađivati aktivne teme i problematike i u skladu s tim biraće se određeni tekstovi, profesionalni glumci i biće namenjene određenoj publici raznih životnih dobi, te će uvek sarađivati sa strukom, odnosno profesionalcima, institucijama i udruženjima koja se bave određenim problemima i pitanjima. Želimo da se ovaj projekat sa svim njegovim aktivnostima odvija barem dva puta godišnje te da se učestalom prisutnošću u kulturi, obrazovanju i medijima dobije stalni prostor i sredstva za kvalitetnu održivost projekta.\nAKTIVNOSTI : · Upoznavnje građana Novog Sada sa sadržajem projekta putem medija, društvenih mreža, portala organizacija i institucija sa kojima se planira saradnja • Prikupljanje dodatnih sredstava od potencijalnih donatora i sponzora ( financijska sredstva, prostor, materijal…) · Rad na predstavi sa profesionalnim glumcima • Oglašavanje predstave- projekta i marketing ( flajeri, prezentacije, informativni punktovi, predstavljanje projekta školama, televizijskim, društvenim i kulturnim medijima, fakultetima) • Gledanje predstave (srednjoškolci i studenti) • Definisanje problema i podsticanje publike na moguća rešenja • Poziv učesnicima da se pridruže glumcima na sceni i ponude moguće rešenje problema • Prukupljanje utisaka nakon radionica\n615 + 2267 + 1062 =