Ministar Seehofer: Islam ne pripada Njemačkoj\nNovi njemački ministar unutrašnjih poslova Horst Seehofer (Zehofer) rekao je da islam ne pripada Njemačkoj u intervjuu za njemački Bild.\nKancelar Angela Merkel, koja je počela četvrti mandat, ranije je ukazala na potrebu da se muslimani integrišu.\nSeehofer je najavio i oštriju politiku prema imigraciji, u pokušaju nove vladajuće koalicije da zaustavi rast popularnosti ultradesničarske Alternative za Njemačku (AfD).\n"Islam ne pripada Njemačkoj", rekao je Seehofer listu Bild. To je kontradiktorno stavu bivšeg njemačkog predsjednika Christiana Wulffa (Kristijan Vulf), koji je pokrenuo debatu o imigraciji 2010. godine izjavom da je islam dio Njemačke.\nKancelarka Merkel je 2015. godine ponovila Wulffove riječi, u vrijeme kada je pokret PEGIDA vodio kampanju protiv imigranata i održavao protestne marševe.\nHorst Seehofer, član Hrišćansko-socijalne unije (CSU) iz Bavarske, rekao je da će provesti "veliki plan za brže deportacije".\nObećao je da će posvetiti pažnju problemima zbog kojih ljudi bježe iz svojih zemalja i da će više država biti klasifikovano kao "bezbjedne", što će olakšati deportovanje lica kojima je odbijen zahtjev za dobijanje azila.\n"Naravno, muslimani koji žive ovdje pripadaju Njemačkoj", rekao je Seehofer i dodao da se Njemačka ne treba odreći svojih tradicija ili običaja, u čijoj je srži hrišćanstvo.\nMinistar je naglasio da muslimani trebaju živjeti zajedno sa svima, a ne pored ili protiv ostalih.\nKoalicionim sporazumom CSU, Hrišćansko-demokratske unije i Socijaldemokratske stranke predviđeno je ograničavanje migracija u Njemačku i Evropu, kako se ne bi ponovila izbjeglička kriza iz 2015. godine.


Mještani imaju 11 uslova ili će spriječiti gradnju petlje "Smokovac" - Vijesti.me\nTRAŽE GARANCIJE ZA KVALITET ŽIVOTA\nMještani imaju 11 uslova ili će spriječiti gradnju petlje "Smokovac"\nNajveći dio ovih lokacija, prema prilogu ugovora od 25. aprila ove godine, Vlada je trebala da ekspropriše i ustupi izvođaču do 1. jula, a ostalo do 1. avgusta ove godine. Rok za završetak izgradnje petlje je 30. septembar naredne godine Edit\n12919 pregleda 14 komentar(a)\nIzvođač je već trebalo da uđe na ove lokacije: Crtež prve faze buduće petlje (Foto: Arhiva Vijesti)\nGoran Kapor 15. jul 2019, 08:55\nVlasnici lokacija na kojima treba da počne izgradnja prva faza petlje “Smokovac” na dionici auto-puta Podgorica - Kolašin uputili su Vladi listu zahtjeve bez čijeg ispunjenja neće dopustiti početak radova. Peticiju upućenu predsjedniku Vlade Dušku Markoviću, ministru saobraćaja Osmanu Nurkoviću, ministru održivog razvoja i turizma Pavlu Raduloviću i Monteputu - direktoru jedinice za izgradnju autoputa Goranu Vujoviću potpisalo je 59 vlasnika lokacija na kojima treba da počne gradnja.\nNajveći dio ovih lokacija, prema prilogu ugovora od 25. aprila ove godine, Vlada je trebala da ekspropriše i ustupi izvođaču do 1. jula, a ostalo do 1. avgusta ove godine. Rok za završetak izgradnje petlje je 30. septembar naredne godine.\nNa pitanje “Vijesti” da li su ove lokacije preuzete i ustupljene izvođaču, kao i da li postoji kašnjenje u ovim pripremnim poslovima, iz Ministarstva saobraćaja je odgovoreno da je izvođač radova shodno svojoj planiranoj dinamici započeo sa izvođenjem pripremnih i trajnih radova na ovom objektu.\n“U skladu sa preuzetim obavezama Ministarstvo saobraćaja i pomorstva, poštujući utvrđenu zakonsku proceduru, sprovodi postupak eksproprijacije i predaje zemljišta potrebnog za realizaciju predmetnog projekta. Pravo pristupa i uvođenje u posjed, tj. predaja zemljišta potrebnog za izvođenje trajnih radova čiji je rok bio 1. avgust, izvršeno je 9. jula. Utvrđivanje kašnjenja se sprovodi u skladu sa procedurom propisanom Ugovorom i u ovom trenutku nije evidentirano”, naveli su iz Ministarstva.\nVlasnici lokacija “Vijestima” su kazali da odgovore od Vlade očekuju do 20. jula, a ako ih ne dobiju ili se ne postigne dogovor o njihovom ispunjenju, organizovaće proteste koji će onemogućiti izgradnju ove pristupne saobraćajnice na budući auto-put.\n“Ovo bi bila vrsta konsezusa koja bi relaksirala čitav postupak eksproprijacije i početka radova na trasi. Ukoliko ne dobijemo ove minimalne garancije organizovaćemo proteste kojima ćemo zaustaviti bilo kakve aktivnosti na ovom prostoru i pozvati stručnjake iz oblasti koje su predmet ove peticije da daju svoje mišljenje a takođe i pokrenuti druga pitanja koja se odnose na zakonitost gradnje petlje Smokovac”, navedeno je u peticiji vlasnika ovih lokacija.\nOni kažu da nijesu dobili nikakve garancije od investitora, da su uznemireni i zabrinuti za svoj opstanak i kvalitet života na ovoj lokaciji. Navode da su dobrovoljno i jedinstveno usvojili listu od 11 zahtjeva.\nTraže da se obezbijedi odvijanje svakodnevnog saobraćaja na lokalnom putu Smokovac - Vranjske Njive od kuće Branka Rajkovića do mosta na Smokovcu.\n“Dok se ovo pitanje ne riješi i garantuje sigurnost saobraćaja na ovom putu, nećemo prihvatiti pokrenute postupke eksproprijacije niti dozvoliti ulazak mehanizacije u naše posjede, izuzev imovine koja je neophodna za rješavanje ovog pitanja (izgradnju podvožnjaka i izmještanje puta)”, navode vlasnici lokacija.\nOni traže i da se sanira potporni zid i obezbijedi redovno održavanje ovog puta i garantuje njegova bezbjednost.\nZahtijevaju da se zaštite porodične kuće Budislava i Budimira Rajkovića, Vukana i Veska Vukanovića, i Milodarke Novosel od miniranja i drugih radova na brdu Smokovac, kao i da se prije početka ovih aktivnosti utvrdi stanje svih ovih kuća kako bi se moglo uporediti sa stanjem nakon završenih radova.\nTraže i da investitor obezbijedi negdje drugo lokaciju za odlaganje otpadnog materijala, kao i da se riješi prilaz porodičnoj kući Vukanović/Novosel koja bi imala vezu sa ostatkom imovine koja nije obuhvaćena eksproprijacijom.\nZahtijevaju da se zaštiti postojeća vodovodna mreža porodica Vukanović i Novosel i omogući snabdijevanje vodom za piće, kao i zalivanje zasada na dijelu imovine koja nije obuhvaćene eksproprijacijom.\nTraže i izgradnju dva bunara za zalivanje zasada, kao i snabdijevanje vodom za piće iz gradskog vodovoda. Uslovljavaju i da im se izda garancija da će nadležna institucija nadzirati izgradnju separacionih bunara koji neće biti opasnost za zdravlje i životnu sredinu, kao i izvrši procjena uticaja od elektromagnetnog zračenja jer će biti u središtu energetskog čvora.\n“Da se Prostornim planom Crne Gore, čija je izrada u toku, definiše trasa Jadransko-jonskog autoputa kako bi vlasnici imovine konačno stekli pravo da istom raspolažu. Da se investitor obaveže da uradi zeleni pojas i zaštitu od buke na čitavom prostoru ako se ne usvoje zahtjevi o potpunoj eksproprijaciji imovine”, naveli su vlasnici lokacija na kojima treba da se počne gradnja ove sporne petlje.\nRanije je godinama trajala rasprava o lokaciji buduće petlje, ali je presječeno da ona bude na pravcu Stara Zlatica - Ras - Smokovac iako je riječ o naseljenom mjestu sa značajnim poljoprivrednim potencijalima. Ugovor o projektovanju i izgradnji dionice Podgorica - Kolašin, od prije pet godina, nije predviđao gradnju petlje. Iz Vlade su do prije godinu dana saopštavali da ugovor obuhvata i prvu fazu petlje, a kada je izvođač, kineski CRBC, odbio da započne pripremne radove za gradnju iz Vlade su zaprijetili arbitražom. Tek kasnije su u drugom čitanju ugovora shvatili da je tim prethodnog ministra Ivana Brajovića petlju, kao i brojne druge radove, izostavio iz ugovora. Ovi zaboravljeni radovi već su premašili vrijednost od 90 miliona eura.\nNIKO NIJE POSLAO PONUDU\nPropala prodaja imovine preduzeća "Gorica" u stečaju\nDemokrate: Šesnaest opština na finansijskim aparatima za disanje\nNovo odlaganje proizvodnje u nikšićkom Metalcu


Nadmenost umesto transparentnosti - Kosovo 2.0\nPiše Ngadhnjim Avdyli - 13.02.2018\nUčinkovita komunikacija i dalje nije ostvarena sa Haradinajevom vladom.\nNekoliko dana po izboru za premijera, u septembra 2017. godine, Ramush (Ramuš) Haradinaj je u medijima izazvao kontroverzu. Kada su novinari pomenuli saopštenje Ambasade SAD, u kojem se navodi da neće podržati drugačiju verziju plana za graničnu demarkaciju između Kosova i Crne Gore, Haradinaj je odgovorio napadom na novinare.\nPrema njegovom mišljenju, novinari moraju da se obrazuju jer ne razumeju engleski; a kako ne razumeju engleski, ne zaslužuju odgovore na svoja pitanja.\n“Vi izveštavate bez znanja o tome o čemu izveštavate”, izjavio je premijer, preispitujući profesionalizam novinara.\nOve tvrdnje šefa vlade prizvale su reakcije novinara koji su ih smatrali uvredljivima i zahtevali da se javno izvini. Indignaciju je podržalo Udruženje novinara Kosova (UNK) koje je zahtevalo da se okonča vređanje novinara od državnih zvaničnika, posebno premijera. UNK je podsetilo premijera da nije njegova dužnost da se meša u sadržaj pitanja koja postavljaju novinari, već da obezbedi transparentnost rada vlade.\nU prvih nekoliko meseci mandata 2015-2017, premijer Isa Mustafa nije imao ni portparola.\nJetki odnosi između vladinih zvaničnika i medija su učestali u ovoj zemlji. Oni su jedna od karakteristika svake vlade, samo u različitim formama. Nadmenost, izostanak transparentnosti ili konferencije za medije, nedostatak komunikacija ili ograničena komunikacija na društvenim mrežama i poteškoće u pristupanju javnim dokumentima samo su neke od prepreka koje ometaju komunikaciju između dveju strana.\nNa primer, u prvih nekoliko meseci mandata 2015-2017, premijer Isa Mustafa nije ni imao portparola. Posle postavljenja Arbana Abrashija (Abrašija) — koji je, istovremeno, bio i ministar socijalnog staranja i rada — Mustafa je uvek radije komunicirao sa građanima preko Fejsbuka, izbegavajući susrete sa novinarima.\nU stvari, Mustafa je u mnogim slučajevima kritikovan za svoju nadmenost u komunikaciji sa novinarima. Optužen je da je pretio novinaru koji je objavio vesti o tome da je njegov brat bolestan i da mu je potrebno lečenje u inostranstvu. Članak je naglasio manjak poverenja tadašnjeg premijera u kvalitet državnog zdravstva. Mustafa je nazvao ovog novinara “kurvinim sinom” i rekao da će “skupo platiti” za pisanje ove vesti.\nMustafin kabinet je kritikovan i zbog nepotizma; na primer, kada je tender za servisiranje automobila koji je pripadao kabinetu premijera uručen Makcar-u, što je firma čiji je vlasnik Mustafin sin.\nPre Mustafe, bivši premijer Hashim Thaci (Hašim Tači) odlučio je da se drži podalje od medija. U svoja dva mandata, 2007-2011. i 2011-2014, on je retko kada učestvovao na konferencijama za novinare ili davao intervjue. Štaviše, neke bitne odluke donesene u njegovim mandatima nikada nisu objavljene za javnost.\nNajveća investicija na posleratnom Kosovu je izgradnja auto-puta “Ibrahim Rugova” u periodu 2010-2013. Govorilo se da je to koštalo milijardu evra, ali je precizna cena nepoznata, jer ugovor nikada nije objavljen za javnost.\nProdaja različitih odseka Kosovske energetske korporacije (KEK) 2013. predstavlja deo kontinuiteta netransparentnosti u vezi sa javnom imovinom. Vlada je u to vreme iskomunicirala da će država imati koristi u iznosu od 26 miliona evra od ovog projekta. U međuvremenu, opozicione partije i članovi civilnog društva nisu kritikovali samo malu sumu na koju se vodio ugovor, već i činjenicu da su mnogi detalji u vezi sa njim bili nepoznati javnosti, uključujući i izostanak transparentnosti u procesu privatizacije.\nZvaničnici Tačijeve vlade nisu dozvolili pristup dokumentima u pogledu privatizacije ove javne imovine, koristeći opravdanje da su dokumenta poverljiva. Međutim, suprotno ovim tvrdnjama, Osnovni sud u Prištini je u januaru presudio da je Ministarstvo za ekonomski razvoj (MER) prekršilo ustav i Zakon o pristupu javnim dokumentima u procesu privatizacije KEDS-a i u slučaju tendera za elektranu “Kosova e Re”, tako što nisu dozvolili pristup javnim dokumentima u ovom procesu.\nŠtaviše, sud je naložio MER-u da dozvoli stranama koje su podnele žalbe, nevladinim organizacijama Institut Gap i KOSID, da dobiju pristup ovim dokumentima. Samo su neki delovi ovog ugovora objavljeni za javnost krajem januara.\nKoncept dokumenta i ‘otvoreni podaci’ (open data)\nProblemi komuniciranja između vlade, medije i građana naglašeni su i od Kancelarije za javnu službu, što je deo kabineta premijera. Pokušavajući da regulišu komunikaciju između vlade i javnosti, ova kancelarija (sastavljena od civilnog osoblja) završila je rad na “Nacrtu koncepta dokumenta za službu odnosa vlade sa javnošću” u novembru; vlada je 20. decembra usvojila ovaj dokument.\nKoncept dokumenta predstavlja analizu koja naglašava niz manjkova u komunikaciji vlade sa javnošću. Tamo se navodi da postoje primetne “poteškoće, ograničenja i nedostaci u pogledu primene prava na komuniciranje s vladom”. Štaviše, navodi se da je komunikacija vlade bila jednostrana.\nDruga istaknuta pitanja u ovoj analizi obuhvataju izostanak ljudskih i profesionalnih kapaciteta Kancelarije za javnu službu, jer se komunikacija vlade uglavnom svodi na medijsku pokrivenost dnevnog reda premijera i izostanak komunikacije između vlade i građana u početnim fazama pravljenja politika. Kao rešenje ovih problema, sugeriše se uspostavljanje triju jedinica: jedinice za nadgledanje i komunikaciju sa medijima, jedinice za planiranje, koordinisanje i komuniciranje i jedinice za nove medije.\nPrilikom sastavljanja nacrta koncepta, razmatrani su i zahtevi novinara, uključujući sledeće: onlajn objavljivanje svakodnevnih odluka koje donose premijer i ministri; pravovremeno objavljivanje nacrta zakona, a da se ne čeka da oni stignu u skupštinu; onlajn objavljivanje što većeg broja dokumenata kako bi se povećao stepen transparentnosti; da premijer, ministri i portparoli drže konferencije za novinare; odbacivanje komunikacije preko društvenih mreža kao zamene za konferencije za štampu; informisanje novinara u pogledu vladinih planova na pravovremen način; omogućavanje pristupa medija materijalima koji su nastali na vladinim sastancima.\nNovinar portala Kallxo.com, Kreshnik Gashi (Krešnik Gaši), ne veruje da novousvojeni koncept dokumenta vlade zadire u suštinu pitanja loše komunikacije zvaničnika sa medijima. Fotografija: Atdhe Mulla (Ade Mula) / K2.0.\nMeđutim, novinar Krešnik Gaši iz Kallxo.com čisto sumnja da će usvajanje ovog dokumenta rešiti bilo koja pitanja. Glavna tačka koju Gaši kritikuje u vezi je sa orijentacijom ove strategije koja se, prema njegovim rečima, ne bavi suštinom problema.\n“Glavna kritika se svodi na to da ova strategija s jedne strane govori o transparentnosti, ali ne govori o konceptu ‘otvorenih podataka’”, rekao je.\nPrema Gašijevim rečima, pitanja koja su naglašena u ovoj strategiji jesu sekundarna i ne menjaju ništa značajno. On veruje da priča o povećanju broja zvaničnika u vladinoj službi za komuniciranje sa javnošću, o tome da li će vladini sastanci biti javni ili ne, ili o tome da li bi trebalo akreditovati novinare koji izveštavaju o radu institucija — neće rešiti ništa. Gaši kaže da ovaj pristup izgleda kao da pokušavate da rešite neki problem “od repa”.\n“Možemo da postavimo 500 novih službenika, ali ako oni ne mogu ništa da ponude [u pogledu dokumenata] i ako nastave da koriste logiku objavljivanja dokumenata za javnost samo onda kada su ta dokumenta gotova, ovi problemi će ostati isti”, kaže Gaši.\nOn veruje da je od primarnog značaja da institucije postanu pristupačne građanima kroz onlajn platforme. Prema njegovim rečima, ako se ovakav standard ustanovi, bilo bi mnogo lakše nadgledati rad institucija u procesu pravljenja politika.\n“Kada bismo imali koncet otvorenih podataka, vlada bi bila transparentnija u nizu procesa”, rekao je, sugerišući da, sve dok se ovaj koncept ne primenjuje, objavljivanje svake vrste vladinih dokumenata i dalje će zavisiti od dobre volje institucija.\nNa primer, Haradinajeva vlada je januara hvaljena za objavljivanje ugovora o izgradnji elektrane “Kosova e Re”, što je ugovor potpisan u decembru 2017.\nIpak, finansijski analitičar i nezavisni konsultant, Hekuran Murati, naglasio je u autorskom članku da komercijalni ugovori koji su deo sporazuma za izgradnju elektrane “Kosova e Re” nisu objavljeni u celini, pravdajući se da su u njima sadržane poverljive informacije. Gaši kritikuje i činjenicu da ovaj ugovor nije preveden na albanski i da je zato i dalje nedostupan većini građana.\nUprkos ovom izuzetku, Gaši naglašava da aktuelna vlada pokazuje znak kontinuiteta s vladom koja joj je prethodila i kaže da Haradinajeva vlada odbija da omogući pristup ovim dokumentima, čak i u slučajevima u kojima su sudovi doneli presudu da dokumenta moraju biti objavljena za javnost.\nNa primer, postoji sudski slučaj sa BIRN-om, gde ova organizacija zahteva od kabineta premijera da objavi nacrte zakona iz vremena premijerskog mandata Hašima Tačija. Apelacioni sud je februara 2017. prihvatio ovaj zahtev kao osnovan i naložio datoj kancelariji da dozvoli BIRN-u pristup ovim nacrtima. Godinu dana je prošlo otkako je sud ovo naložio, ali vlada još nije sprovela ovu odluku u delo.\nPrema Gašijevim rečima, ovo je pokazatelj transparentnosti Haradinajeve vlade, jer ona nije delovala u skladu sa sudskom presudom, uprkos činjenici da je ovo pitanje bilo u vezi sa nacrtima zakona bivšeg premijera.\nPetrit Collaku (Čolaku), istraživač u UNK, kaže da su novinari podneli žalbe, naglašavajući da aktuelna vlada u više navrata nije dozvolila pristup javnim dokumentima. Prema rečima Čolakua, ovo se ne dešava samo sa vladom, već i sa drugim institucijama. Novinari su kazali Čolakuu da ovo isključenje i neuspeh da se objave javna dokumenta ometaju njihov rad, posebno u slučajevima istraživačkog novinarstva i slučajevima u vezi sa potrošnjom državnog novca.\nIstraživač UNK, Petrit Čolaku, ne veruje u tvrdnje institucija da je 90 odsto zahteva novinara za pristup javnim dokumentima odobreno. Fotografija: Ade Mula / K2.0.\nNa primer, od 9. septembra, kada je Haradinaj izabran za šefa vlade, novinar Besnik Krasniqi (Krasnići) iz dnevnog lista Koha ditore poslao je tri zahteva za pristup “Studiji izvodljivosti za Trepču” — u vezi sa razvojem rudarskog kompleksa Trepča — što su sve zahtevi koji su odbijeni.\nČolaku preispituje izjave institucija da su novinari dozvolili pristup javnim dokumentima u 90 odsto slučajeva. Prema izveštaju objavljenom 2016. od Kancelarije za javnu službu, od ukupno 2.169 zahteva za pristup javnim dokumentima, 2.050 je odobreno.\nMeđutim, prema jednoj anketi UNK-a, u kojoj je učestvovalo 50 novinara iz različitih medijskih organizacija, zahtev 78 odsto novinara je odbijen za pristup dokumentima 2016. Štaviše, ombudsman, Sekcija OEBS-a za medije i nevladine organizacije, poput Instituta GAP, Demokratskog instituta Kosova (KDI) i BIRN-a — koji su svi radili u oblasti praćenja primene zakona — kritikovali su institucije za nesprovođenje pristupa javnim dokumentima na učinkovit način.\nOvakve kritike je uputila i Albulena Sylaj-Zeqiri (Aljbuljena Siljaj-Zećiri), službenica za odnose sa javnošću u kabinetu premijera koja je odgovorna za pregled zahteva za pristupanje javnim dokumentima. Na diskusiji organizovanoj da bi se adresirali izazovi u primeni zakona, ona je rekla da, kada oni odbiju da omoguće pristup javnim dokumentima, institucije često ne uspevaju da obezbede pisane odluke, što je obavezno prema slovu zakona. Umesto toga, oni ne odgovaraju na ove zahteve.\nNadmenost i sukobi sa novinarima\nNa površini se čini da je aktuelna vlada promenila način na koji komunicira sa medijima. Nasuprot svojim prethodnicima, Haradinaj je voljan da medijima daje izjave, da se pojavljuje na konferencijama za štampu i u intervjuima. On je postavio portparola na početku svog mandata i zaposlio je iskusne novinare za savetnike u oblasti odnosa sa javnošću.\nMeđutim, kada je reč o novinarima i profesionalcima u ovoj oblasti, kvantitet se ne prevodi u kvalitet.\n“Haradinaj se pojavljuje kako bi mogao da kaže da se pojavljuje na konferencijama za novinare, a ne da bi pružio informacije”, kaže Krasnići iz dnevnog lista Koha ditore.\nNa primer, premijer Haradinaj je početkom decembra doneo odluku da oprosti dugove firmama koje flaširaju vodu, što je dug od više od 58 miliona evra. Kada je upitan o tome zašto je doneo takvu odluku, premijer je odgovorio sledeće: “Jer mi se može”.\nNovinar lista Koha ditore, Besnik Krasnići, veruje da je tim premijera za komunikacije namerno stvorio neprijateljski odnos sa novinarima kako bi zaštitio svoga šefa. Fotografija: Ade Mula / K2.0.\nU drugom slučaju, kada je premijerov zet, dvadesetsedmogodišnji Liridon Dervishaj (Ljiridon Dervišaj), postavljen na čelo Fonda za zdravstveno osiguranje, Haradinaj je izjavio da nije imao informacije o tome i da je vest o ovome dobio iz samih medija.\n“Postavljen je preko javnog konkursa. Mogli biste da kažete da je bilo mešanja. Da sam unapred znao, verovatno bih mu rekao da ne aplicira. Kako je izabran na pravičan način, ne mogu da mu zabranim”, izjavio je premijer.\nKada je zamenik ministra i ministar za dijasporu, Dardan Gashi (Gaši), usnimljen kako puca iz oružja na privatnoj žurki, javnost je hitno reagovala i pozvala ga da podnese ostavku ili da bude otpušten. Ipak, Haradinaj je ovako reagovao: “Nije kraj sveta. I ja pucam ponekad”.\nKrešnik Gaši veruje da su ovakvi odgovori samo deo strategije koju koristi premijer, a preko koje izbegava odgovornost i pokušava da relativizuje sve ono o čemu se izveštava u medijima, a kako ispadi ne bi bili shvaćeni ozbiljno i kako bi se njihov uticaj ublažio.\nKrasnići vidi sličan pristup koji koriste ljudi koji su postavljeni u timu premijera za komunikaciju sa medijma, jer često stvaraju neprijateljski stav između sebe i novinara kako bi skrenuli pažnju sa nekih radnji i izjava premijera.\n“Portparol kreira neprijateljski odnos sa novinarima ili javnošću kako bi zaštitio svog šefa”, kaže Krasnići, dodajući da su, kao posledica ovakvih radnji, stvoreni hladni odnosi između novinara i premijerovog osoblja.\n"Premijer Ramuš Haradinaj je pokazao finesu nadmenosti u svom ophođenju prema javnosti."\nHalil Matoshi (Matoši), januar 2018.\nK2.0 je poslalo pitanja u vezi sa ovim incidentima i kritikama upućenih na račun načina Haradinajevog komuniciranja sa javnošću savetniku za medije premijera, Halilu Matošiju, ali nismo dobili odgovor na upit. Međutim, u članku objavljenom prošlog meseca u listu Gazeta Express (Gazeta ekspres), Matoši je izjavio da je Haradinaj u nekim slučajevima bio nadmen u komunikaciji sa javnošću.\n“Premijer Ramuš Haradinaj je pokazao finesu nadmenosti u svom ophođenju prema javnosti, nije da je nadmen, ali kako je šef vlade, nije uspeo da na stvari gleda na nivou komoditeta i nemara na koji su ljudi — političari i novinari — navikli u prošlosti”, napisao je.\nJedna kritika koja je privukla međunarodnu pažnju bila je u vezi sa odlukom premijera da poveća plate visokih državnih zvaničnika, posebno svoju platu, koju je podigao sa 1.443 evra na 2.950 evra. Haradinaj je opravdao ovu odluku tako što je rekao da će morati da kupi nove kravate. Građani su reagovali postavljajući mnoge kravate na ulazu u vladinu zgradu.\nŠtaviše, trinaestogodišnja devojčica mu je napisala pismo, gde govori o teškoj ekonomskoj situaciji u svom gradu, Mitrovici. Mediji su objavili pismo ove tinejdžerke, dok ih je Matoši nazvao “zlostavljačima dece”.\nOdluka da se povećaju plate naišla je na protivljenje Agencije za borbu protiv korupcije, koja je naglasila da ova odluka krši Zakon o sprečavanju sukoba interesu u izvršavanju javne funkcije. Kao rezultat toga, Ministarstvo finansija nije sprovelo odluku u delo prilikom uplaćivanja januarskih plata.\nVreme će pokazati da li ćemo videti promene u izražavanju Haradinajevih službenika za medije i samog premijera, kao i da li će se nešto promeniti u institucionalnim praksama u pogledu transparentnosti. K\nOvaj članak je napisan za Kosovo2.0 kao dio projekta European Centre for Press and Media Freedom (ECPMF), kojeg kofinancira Evropska komisija. K2.0 je ECPMF partner na projektu. Sadržaj članka je isključiva odgovornost projekta i ni na koji način ne odražava stavove Evropske unije.


Huawei je objavio pad prihoda od 32 posto u prva tri kvartala 2021. | Support4Partnership\nKineski telekomunikacioni gigant Huawei saopćio je krajem oktobra da je njegov prihod pao za trećinu u prva tri meseca ove godine. Iz kompanije su kao obrazloženje za ovako drastičan pad Prihoda naveli borbu sa američkim sankcijama koje su pogodile prodaju pametnih telefona Huawei.\nHuawei se nalazi u nekj vrsti unakrsne vatri američko-kineskog trgovinskog i tehnološkog rivalstva, nakon što je vlada bivšeg američkog predsjednika Donalda Trumpa, uvela sankcije kompaniji u SAD, zbog zabrinutosti da bi Huawei mogao predstavljati prijetnju kibernetičkoj sigurnosti i služiti kineskim špijunskim aktivnostima u SAD.\nObim prodaje u periodu januar-septembar pao je za 32 posto na 455,8 milijardi juana (71,3 milijarde dolara), navodi se u saopćenju kompanije Huawei.\nIz Huaweia nisu date pojedinosti, niti je uklljučena analiza svih performansi po segmentima poslovanja. Međutim, u saopćenju se citira aktuelni predsjedavajući kompanije Huawei Guo Ping koji je rekao da je njegov segment poslovanja za potrošače -- koji se uglavnom sastoji od pametnih telefona i drugih uređaja -- bio "značajno pogođen" u ovom periodu.\nOn je, međutim, dodao da je segment telekom operatera "ostao stabilan" i da je kompanija "uvjerena da ćemo nastaviti stvarati praktičnu vrijednost za naše korisnike".\nSjedinjene Države nisu pružile dokaze za svoje tvrdnje o sigurnosnoj prijetnji, ali su zabranile Huaweiju da nabavi ključne komponente kao što su mikročipovi i isključile su mu korištenje Googleovog Android operativnog sistema.\nPrihodi Huaweija su već pali u 2020. zbog djelimično ukidanja njegovog jeftinog brenda telefona Honor, koji je prodan krajem prošle godine kako bi pomogao kompaniji da zadrži pristup komponentama i preživi.\nHuawei je najveći svjetski dobavljač opreme za telekomunikacione mreže i nekada je bio među tri najveća proizvođača pametnih telefona zajedno sa Appleom i Samsungom.\nAli je znatno pao u rangu pametnih telefona zbog pritiska SAD-a.\nHuawei je pokrenuo vlastiti mobilni operativni sistem u junu u borbi da zadrži relevantan segment svog pametnog telefona, ali tehnološki analitičari vjeruju da će se boriti da ostane u borbi u kojoj dominiraju Googleov Android i Appleov iOS.\nHuawei mrežna oprema za impelentaciju 5G mreže, također je nepoželjna ili zabranjena u nizu zemalja, koje su kao razlog za tavku odluku navele pitanja nacionalne sigurnosti.\nTrenutna američka administracija Joea Bidena naznačila je da neće popustiti pritisak na Huawei.\nMeđutim, jedno ometanje za Huawei uklonjeno je prošlog mjeseca, povratkom glavne finansijske direktorice Meng Wanzhoua u Kinu.\nMeng, 49-godišnja kćerka osnivača Huaweija Rena Zhengfeija, provela je skoro tri godine u kućnom pritvoru u Kanadi, a zbog američkog naloga za ekstradiciju.\nWashington ju je optužio da je prevarila HSBC banku pokušavajući sakriti navodna kršenja američkih sankcija Iranu koje je počinila Huawei podružnica Skycom, slučaj za koji su Kina i Huawei rekli da je više motiviran američkim poslovnim problemima.\nAli Meng je puštena prije mjesec dana nakon što su američki tužitelji objavili sporazum prema kojem će optužbe za prevaru biti suspendirane i na kraju odbačene.\nNakon obaveznog karantina, vratila se na posao u sjedište Huaweija u južnom gradu Shenzhenu, objavili su kineski mediji.


Četiri kompanije grade pogone u Sremskoj Mitrovici | Razvojna Agencija Vojvodine\nČetiri kompanije - tri strane i jedna domaća - ove godine završavaju proizvodne pogone u Sremskoj Mitrovici, a u njima bi posao trebalo da nađe više od 250 radnika.\nAustrijska kompanija Batimat će za manje od dva meseca početi izgradnju hale u kojoj će proizvoditi termoizolacioni materijal. Ova kompanija je u industrijskoj zoni Jezero kupila parcelu od dva hektara, na kojoj će podići fabriku od 2.000 kvadratnih metara.\nU industrijskoj zoni Sever stižu dve kompanije, domaća Roloplast Mošić, proizvođač PVC i aluminijumske stolarije, koja je kupila parcelu od četiri hektara na kojoj će graditi pogon od 6.000 kvadratnih metara, kao i nemačka kompanija Kuehne, koja na tri hektara građevinskog zemljišta širi kapacitete za proizvodnju kornišona, gde će posao naći više od 50 ljudi.\nU Sremsku Mitrovicu stiže i italijanski investitor Labor Legno, koji završava fabriku od 5.000 kvadratnih metra u kojem će u martu početi proizvodnja drvenih obloga i galanterije, parketa i lajsni. Prema planovima, u ovoj fabrici biće zaposleno oko 50 radnika.


Vučić: Turskoj bolji uslovi za investicije od svih u okruženju\nM. D.\t 29. decembra 2015. 09:07\nPremijer Aleksandar Vučić pozvao je turske investitore da još više ulažu u Srbiju ponovivši da će od Srbije dobiti makar za jedan dolar bolju ponudu od drugih u regionu.\n“Ko god vam u našem okruženju ponudi nešto, ja vam garantujem da ćete od Srbije dobiti makar za jedan dolar ili za jedan procenat bolju ponudu. Dobićete od Srbije više u infrastrukturnim radovima, uvek računajte da ćemo vam mi ponuditi bolje uslove”, rekao je Vučić.\nOn je rekao da Srbija želi da učestvuje u svakom projektu sa Turskom, u sferi energetike, rudarstva, prehrambene industrije, tekstila, građevinarstva i drugim privrednim granama.\n“Želimo da svi dođete u Srbiju, Srbija ima i dovoljno nezaposlenih i dovoljno stručne radne snage i vrednih ljudi, ali Srbija ima i poštovanje prema Turskoj i turskim investitorima, kao i srpska vlada”, naveo je premijer dodajući i da je trgovinska razmena Srbije i Turske u ovoj godini povećana za 22 odsto i da veruje da će u godinama pred nama razmena imati još veći obim.\nPremijer je rekao i da je zahvalan Davutogluu zbog toga što će, povećavši minimalnu zaradu u Turskoj, praktično doprineti poboljšanju poslovne klime Srbiji i izrazio uverenje da će turski privrednici koji žele da naprave profit početi proizvodnju u Srbiji.\nOn je dodao i da će svim turskim investitorima u Srbiji biti poklonjena dužna pažnja, što znaju svi koji već ovde posluju i neće se dozvoliti da imaju bilo kakvih problema.\nVucicć je rekao i da Srbija nikada neće zaboraviti to što je posle poplava turska fabrika tekstila Džinsi došla u krupanj i zaposlila 220 ljudi, čime je spasla ovo mesto.\nGovoreći o rezultatima Vučić je naveo da je Srbija pre godinu dana bila u teškoj krizi, gotovo pred bankrotstvom, ali da je uz mere MMF-a uspela da dramatično spusti nivo fiskalnog deficita i posle više godina recesije ušla u dinamičan period rasta, već u 2016. očekuje se da on bude veći od dva posto, u 2017. tri odsto.\n“Verujemo da ćemo u narednim godinama uspeti da postignemo i četiri odsto, čime Turska već sada može da se pohvali, ali to možemo da ostvarimo samo uz vašu pomoć i podršku”, istakao je Vučić dodajući i da je Srbija na Doing busineš listi napredovala za 32 mesta i unapredila poslovni ambijent.\nPored toga, premijer je rekao da je za Srbiju najvažnije da sačuva stabilnost i mir.\n“Siguran sam da ćemo uspeti da sačuvamo mir i stabilnost i da ćemo našim popuštanjem i razumevanjem izaći u susret mnogima u regionu kako bismo tu vrstu stabilnosti i mira sačuvali”, rekao je Vučić.\n“Do skora smo bili šampioni u broju ratova koje smo vodili, vreme je da promenimo disciplinu i da postanemo šampioni u radu i rezultatima rada”, poručio je premijer.\nDavutoglu: Saradnja Turske i Srbije je poruka svima\nPremijer Turske Ahmet Davutoglu izjavio je da je Srbija glavna zemlja na Balkanu i da je bez pozitivnog doprinosa Srbije teško imati mir u regionu.\n“Srbi žive u pet, šest različitih zemalja i to shvatamo jer i mi Turci imamo rođake koji žive u inostranstvu. Zato nam je Srbija jedan od glavnih strateških partnera za regionalni mir i stabilnost”, rekao je Davutoglu u intervjuu za RTS.\n“Sa takvim učinkom i rezultatima Srbija može da predvodi procese. Saradnja između Srbije i Turska je na simboličan i diplomatski način prava poruka svima na Balkanu da će budućnost Balkana biti mirnija i prosperitetnija”, istakao je turski premijer.\n“Imali smo zajednički samit u Briselu u novembru i tako je počelo novo doba u odnosima Turske i EU. Po pitanju izbeglica radimo zajedno i imamo akcioni plan. Turska će pomagati Evropu i Evropa će pomagati Tursku. To nije kriza za koju Turska, odnosno Evropa snosi odgovornost ali ćemo zajedno raditi da bismo rešili probleme”, ističe turski premijer.\nKada je reč o obaranju ruskog aviona “su-24”, Davutoglu je rekao da njegova zemlja ne želi da se tenzija poveća i eskalira.\n“Spremni smo da pregovaramo, međutim, Rusi nisu prihvatili naše pozive za zajedničku komisiju koja će proučiti taj slučaj. Za sada, ruska strana nije pozitivno odgovorila na naše predloge. Međutim, imamo pravo i odgovornost da zaštitimo svoj vazdušni prostor i zbog toga nećemo ništa tražiti. Rusi imaju svoje pravo i odgovornost za svoj vazdušni prostor”, poručuje Davutoglu i ističe da to nije problem između Turske i Rusije, već problem koji se javio zbog krize u Siriji.\n“Naši ruski prijatelji ne treba da zaborave da, kada su sve zemlje uvele sankcije Rusiji, Turska nije. Mi smo rekli, Rusija je naš sused i zbog toga nećemo uvesti sankcije protiv njih. Međutim, danas Rusi, koji su se žalili na sankcije protiv njih, nama uvode sankcije, Turska je velika zemlja i mi se ne bojimo nikakvih sankcija. Međutim, obe zemlje će biti na gubitku ako se sankcije nastave”, kazao je turski premijer.\nAhmet DavutogluAleksandar Vučićturska


Fabrika IMI u Nišu biće uključena u razvoj autonomnih vozila - Niške vesti\nAutor: Tanjug / Novosti u Biznis 1. oktobra 2018.\nFilipinska kompanija IMI, koja je u subotu otvorila fabriku u Nišu, bavi se i razvojem tehnologije za autonomno upravljanje vozilima\nKompanija IMI je osnovana na Filipinima 1980. godine, a evropski ogranak 1997. u Bugarskoj\n„Značajna promena se trenutno dešava u automobilskoj industriji, na dva polja. Prvo se odnosi na razvoj električniih vozila, a drugo na razvoj autonomnog upravljanja vozilima (bez vozača)“, rekao je Tan za Tanjug.\n„Tražili smo mesto za novu fabriku i razmatrali smo više od 80 potencijalnih lokacija. Imali smo smo listu kritetrijuma, na primer, da to bude grad sa političkom stabilnošću, razvijenim obrazovanjem, tehnološkim univerzitetom, obučenom radnom snagom, logistikom i slično. Kad smo sve te faktore uzeli u obzir Niš se pojavio kao lokacija za našu novu fabriku“, naveo je Tan.\n„Sve je bilo uvek po planu i bez ikakvih iznenađenja. I sada mozete da vidite rezultat svega toga. Veoma smo zadovoljni“, kazao je Tan.\nNavodi da je fabrika IMI u Niškoj Banji tek startovala, da su vrlo konzervativni sa procenama zbog aktuelnih globalnih kretanja u auto – industriji i prisutnog usporavanja.\n„Naravno da razmišljamo i o širenju investicije u Srbiji. Naša korporacija Ajala se bavi različitim biznisima i mi uvek tražimo mogućnosti za širenje poslovanje na globalnom nivou. Sigurno da je i Srbija u razmaranju, a naročito posle ovako dobrog dosadašnjeg iskustva“, naglasio je Tan.\nFabrika je izgrađena u industrijskoj zoni Lozni kalem.\nImi Nis vozila\t2018-10-01


Žena poginula na svadbenom veselju: Detalji nezapamćene nesreće u Arilju, u policiju privedeno 15 lica | MediaPortal.rs\nŽena poginula na svadbenom veselju: Detalji nezapamćene nesreće u Arilju, u policiju privedeno 15 lica\nSvadbeno veselje pod šatorom u ariljskom selu Visoka pretvorilo se u nezapamćena tragediju kada je ženu (67) koja je bila gošća na svadbi pogodio zalutali metak. Ona je od težine zadobijenih povreda izgubila život nedugo nakon ranjavanja.\n"Svadbeno veselje trajalo je čitav dan. Slavilo se, ali i pucalo u vazduh od radosti. Međutim, jedan metak je dobio rikošet i otpozadi pogodio našu poznanicu pravo u glavu otpozadi gde je ona pala na sto. Nakon tog dramatičnog događaja ona je davala znakove života, ali preminula je na putu do bolnice", kazao je jedan od očevidaca za RINU.\nPrema nezvaničnim informacijama, zbog ovog nemilog incidenta oko 15 osoba privedeno je na saslušanje u PU Arilje.\nZa sada se istraga vodi protiv NN lica koje je u noći subote na nedelju pučalo iz vatrenog oružija i usmrtilo stariju ženu, protiv koga je podneta krivična prijava za teško delo protiv opšte sigurnosti.


Svetsko Prvenstvo u Fudbalu 2010: Ne damo pobedu Barsi!\nNe damo pobedu Barsi!\nTrener košarkaša Partizana Duško Vujošević uopšte nije uzdrman zbog žalbe koju je Barselona uputila Evroligi zbog navodno neregularnog finiša spektakularne utakmice ova dva kluba, igrane u sredu. Vujošević je naglasio da je sportska pravda na strani crno-belih i dodao da će on i čelnici kluba braniti Partizanovu pobedu nad Kataloncima (67:66) svim sredstvima!\nBarselona je odlučila u petak uveče, na samom isteku 48-časovnog roka za podnošenje žalbe, da ipak presavije tabak i uputi prigovor s obrazloženjem da nije 'moguće tačno utvrditi putanju lopte u trenutku kada ju je košarkaš crno-belih Lorens Roberts skinuo sa obruča'. Očigledno, prema njihovom mišljenju, nije jasno da li je i dalje postojala šansa da lopta uđe u koš, što automatski podrazumeva da niko nije smeo da je dira, te traže da Evroliga donese odluku o tome.\nVujošević je istakao da je od Barselone očekivao da se sportski pomiri sa porazom.\n- Tužba Barselone podsvesno opterećuje ekipu i prosto sam očekivao da, s obzirom na to da su veliki tim koji bi trebalo da ume i da gubi, urade pravu stvar. Međutim, miran sam, jer su pravila potpuno na našoj strani, a da ne pričam da u ovoj situaciji, po pravilima, snimak nije ni trebalo da se gleda. Mi ćemo, naravno, morati da branimo klub upotrebljavajući svu tehničku dokumentaciju da objasnimo celu stvar - rekao je Vujošević.\nDodaje da čvrsto veruje da će čelnici Evrolige odbaciti žalbu Katalonaca, jer bi u suprotnom bio narušen ugled takmičenja.\n- Verujem da će nadležne institucije doneti pravednu odluku, odnosno da se neće igrati sa renomeom Evrolige. Valjda je sport još jedino mesto u životu gde pravda pobeđuje. Ako je neko jak i bogat, to ne znači da mora i da pobedi - poručio je Vujošević.\nSportski direktor Partizana Dragan Todorić smatra da bi eventualno poništavanje pobede srpskog šampiona predstavljalo skandal.\n- Mi zvanično obaveštenje o žalbi nismo dobili od Evrolige. Verovatno će stići u ponedeljak, a tada ćemo i poslati naš stav u sedište lige. Pošteno smo pobedili Barselonu na terenu i svaka druga odluka bila bi skandalozna i loša za košarku - rekao je Todorić.\nOdluka disciplinskog suda Evrolige trebalo bi da bude doneta pre odigravanja utakmica trećeg kola top 16 faze, odnosno do srede, 10. februara. Ukoliko se desi da sud usvoji žalbu, utakmica će biti poništena i biće odigrana nova.\nPosted by Milos Radakovic at 12:37


Usluga prevoza robe Srbija/Finska - Prevoz robe\nPrevoz robe u Finsku (i prevoz robe iz Finske) vršimo po konkurentnim cijenama na brz i bezbedan način, pri čemu se trudimo da ispoštujemo vaše potrebe i uslove. U stanju smo da prevezemo sve vrste robe, što uključuje konvencionalni teret, specijalni (vagabaritni) teret, rausti teret, opasne materije, ili robu koja zahteva kontrolisane uslove, naročito po pitanju temperature, pa se stoga prevozi u hladnjačama.\nNaša vozila posećuju teritoriju ove skandinavske države nekoliko puta nedeljno, a u zavisnosti od vrste robe, rokova i mesta utovara/istovara, prevoz možemo organizovati drumskim, željezničkim i avio prevozom.\nBilo da je u pitanju Finska, ili neko drugo mjesto na svetu, naša kompanija se može pohvaliti saradnjom sa preko 1000 poslovnih partnera i agenata širom planete, pa smo pre svega zahvaljujući tome u mogućnosti da organizujemo prevoz robe na način koji će vam najviše odgovarati.\nDirektan prevoz robe – podrazumijeva korišćenje samo jednog vida prevoza, pri čemu klijentima smanjujemo troškove i vrijeme potrebno za prevoz, jer se na ovaj način izbegava dodatno istovaranje i prepakivanje robe.\nObavještavanje klijenta o trenutnom stanju i u trenutku prispjeća pošiljke


Intel tvrdi da će 10nm desktop procesori stići početkom naredne godine - BIGportal.ba\nNovembar 3, 2019 Novembar 3, 2019 09\nRanije ovog mjeseca, Intel je potvrdio da će kompanijini planovi sa objavom procesora uključivati 10nm modele, čime je kompanija negirala glasine o tome da na tržište neće plasirati 10nm desktop čipove.\nSada izveštaj sajta IT World Canada sugeriše da će Intel biti spreman da predstavi 10nm desktop procesore “rano naredne godine”, a takođe tvrdi da kompanijina proizvodnja 10nm čipova napreduje veoma dobro i da je Intel zadovoljan zalihama koje ima.\nIpak, ovo ne daje konkretne odgovore na pitanja o 10nm i u kojoj meri će platforma biti dostupna na tržištu. Da li ćemo videti 10nm naslednika i9-9900K procesora ili će ovo biti još jedan desktop model u obliku Broadwella, sa limitiranom objavom?\nTakođe, postavlja se pitanje šta će se desiti sa Comet Lake-om. Kruže informacije o tome da će Intel objaviti Comet Lake seriju procesora početkom 2020. godine, sa do 10 jezgara i 20 threadova, koji će naslediti današnje Coffee Lake modele sa osam jezgara. Pitanje je da li će Intelovi 10nm desktop čipovi biti objavljeni uz 14nm modele ili se ovo odnosi samo na mobilne procesore?\nIT World Canada takođe izveštava da Intel planira da otvori treće postrojenje za proizvodnju 10nm procesora, što će značajno povećati kompanijine proizvodne kapacitete.


Budite u toku sa računarom\nOlakšali smo trenutno Windows najnovijim funkcijama i poboljšanjima – i sa manje ometanja i ponovnog pokretanja kada najčešće koristite računar.\nSjajna vest je da ne morate da uradite ništa da biste preuzeli najnovije ispravke, jer će automatski biti preuzete i instalirane kada budu dostupne. (Osim ako niste povezani sa udaljenom vezom, onda se ispravke ne preuzimaju dok ih ne preuzmete.)\nPovremeno će biti potrebno da ponovo pokrenete računar da biste završili instaliranje ispravki. Možete da podesite vreme aktivnog korišćenja da biste nas označili kada obično koristite računar da biste sprečili ponovno pokretanje u nezgodnom vremenu.\nKliknite na taster Start , a zatim izaberite Postavke > Ažuriraj & bezbednost > Windows Ažuriraj , a zatim izaberite Promeni vreme aktivnog aktiviranja.\nOdaberite vreme početka i vreme završetka aktivnog vremena, a zatim izaberite Sačuvaj.


Sednica državnog vrha i Operativnog tima za vakcinaciju | Predsednik Republike Srbije\nSednica državnog vrha i Operativnog tima za vakcinaciju\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić predstavili su danas najmoderniji Sistem za prijavu, zakazivanje i praćenje vakcina i imunizacije stanovništva Srbije, koji u svakom trenutku prati ceo proces od nabavke vakcina do vakcinacije. Predsednik Vučić je na početku sednice državnog vrha i Operativnog tima za imunizaciju najavio da danas počinje masovna vakcinacija građana Srbije kineskom vakcinom.\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je da je vakcinacija od presudnog značaja za Srbiju, jer bez toga nikada nećemo pobediti koronu, ne samo u zdravstvenom smislu, već ćemo i u ekonomskom pogledu zemlju "doterati do ivice provalije".\n"Danas treba da donesemo odluke i da u skladu sa tim postupamo u narednom periodu, da se borimo za budućnost Srbije i budućnost građana Srbije", rekao je predsednik Vučić i uputio zahvalnost svima iz zdravstvenog sistema, koji daju sve od sebe da pomognu građanima i zemlji da se izbori sa ovom opakom bolešću.\n"Hvala penzionerima, koji su trpeli i bili najizloženiji udaru ove bolesti, ali i mladima, kojima smo svim donošenim odlukama, napravili život težim. Ali, bili smo primorani da zaštitimo živote starijih", rekao je predsednik.\nPredsednik Vučić je podsetio da je Srbija bila među onim zemljama, kojih nije bio veliki broj, koje su učestvovale pri EU na donatorskoj konferenciji za izradu vakcina.\n„Srbija je donirala dva miliona evra za vakcine. Čini mi se da smo ne malim delom učestvovali u podršci pravljenju leka za izlazak iz krize. Prvi smo iz regiona uplatili novac za Kovaks program, specijalizovan program u okviru EU, preko kojeg bi trebalo od Unije da dobijemo značajne količine vakcina, koje još nismo dobili“, kazao je predsednik te izrazio uverenje da će na sastanku u četvrtak u Briselu razumeti potrebu i nas na Zapadnom Balkanu i da ćemo ubrzo moći da računamo i na te vakcine.\nPredsednik je najavio da bi danas ili sutra trebalo da dobijemo 250.000 Sputnjik V vakcina, kao i da će Srbija potpisati trilateralni ugovor sa Poljskom i Astra Zenekom za oko 800.000 vakcina.\nPredsednik Vučić je apelovao da se što pre obavi vakcinacija kako bi i privreda mogla da radi brže i da bi mogli da nastavimo da podižemo zemlju. On je pozvao ministarstva, pre svega prosvete, odbrane, unutrašnjih poslova, zdravlja da vakcinišu zaposlene.\nDanas je na sastanku državnog vrha predstavljen i najmoderniji Sistem za prijavu, zakazivanje i praćenje vakcina i imunizacije stanovništva Srbije. Predsednik Vučić rekao je da je reč o najmodernijem informacionom sistemu i da se putem njega, za svakog ko se vakciniše zna koju vakcinu je primio, kada i gde je vakcinisan. Predsednik je dodao da se više neće dešavati situacija kao sa vakcinom za sezonski grip da se ne zna koliko ima vakcina i da bude mali broj vakcinisanih jer nije vođena kampanja za vakcinaciju.\nOn je istakao da je novi sistem e-vakcina u rangu elektronskih sistema kakve imaju najrazvijenije zemlje sveta, te da je to još jedan dokaz da naše zdravstvo napreduje, ali i još jedan od načina, posle izgradnje kovid bolnica u Batajnici i Kruševcu, da naša država ide u korak sa najrazvijenijim zemljama.\nPremijerka Brnabić je rekla da danas krećemo u masovnu vakcinaciju i da se otvara prvi veliki punkt za to na Sajmu, te da je u Srbiju do sada stiglo ukupno 1.054.950 vakcina.\nOna je istakla da je za sve u Evropi sada najveći izazov kako da se te vakcine sada administriraju i što pre obavi vakcinacija.\n"Mi ovo zaista radimo na sistematičan način", naglasila je premijerka Brnabić i dodala da vakcine stižu u dva centralna magacina u Srbiji, jedan na Torlaku i drugi magacin RFZO Farmalogist.\nPremijerka Brnabić dodala je da je pušten u rad sistem za prijavu građana i pozvala sve građane da se prijave putem e Uprave i telefonski pošto je otvoren kontakt centar, i naglasila da taj sistem daje osnovu za razvoj e Zdravstva, što je jedan od prioriteta ove vlade - digitalizacija zdravstvenog sistema.\nSastanku u Palati Srbija prisustvovali su i ministri Zlatibor Lončar, Nebojša Stefanović, Aleksandar Vulin, Darija Kisić Tepavčević, Marija Obradović, Nenad Popović i Branko Ružić, direktor Infektivne klinike Goran Stevanović kao i gradonačelnici najvećih gradova.


Bajden: Ubijen lider IDIL-a u Siriji u akciji američke vojske\nKrhotine i ruševine nakon protivterorističke misije koju su izvele američke snage u specijalnoj operaciji u Atmehu, Sirija, 3. februar 2022.\nU akciji američkih specijalaca ubijen je vođa džihadističke grupe “Islamska država” (IDIL) Abu Ibrahim al-Hašimi el-Kurejši na severozapadu Sirije, izjavio je u četvrtak predsednik SAD Džo Bajden (Joe Biden).\n"Zahvaljujući veštini i hrabrosti naših oružanih snaga, uklonili smo sa bojnog polja... vođu IDIL-a. Svi Amerikanci su se bezbedno vratili iz operacije", saopštio je Bajden.\nAmerički zvaničnik je rekao da je al-Kurejši umro kao i njegov prethodnik Abu Bakr al-Bagdadi, eksplodirajući bombu koja je ubila njega i članove porodice, uključujući žene i decu, dok su se američke snage približavale, prenosi AP.\nSpasioci su rekli da je najmanje 13 ljudi takođe poginulo, uključujući četiri žene i šestoro dece, u sukobu koji je izbio nakon početka racije na kuću u oblasti Atmeh, naveo je Rojters.\nNekoliko američkih helikoptera je navodno sletelo u oblast, koja se nalazi u severnoj provinciji Idlib i blizu granice sa Turskom, oko ponoći u četvrtak.\nLokalni izvori su rekli da su se trupe suočile sa jakim otporom na zemlji i da su bile pod vatrom iz teških protivavionskih topova postavljenih na vozila, javlja BBC.\nStanovnici su rekli da su američke snage koristile glasne zvučnike da upozore žene i decu da napuste to područje, rekli su oni.\nBiden je u kasnijem obraćanju rekao da je smrt lidera takozvane Islamske države tokom napada američkih specijalnih snaga u Siriji “otklonila veliku terorističku prijetnju.”\nObraćajući se novinarima u Bijeloj kući Biden je također potvrdio da se al-Quarshi odlučio dići u zrak u “činu očajničkog kukavičluka” kako su se približavale američke trupe.\n“Bez obzira na života svoje porodice ili drugih koji su u zgradi, odlučio se dići u zrak… umjesto da se suoči sa pravdom za zločine koje je počinio”, rekao je Biden.\nKureši je nasledio Abu Bakra al-Bagdadija lidera grupe koja je zauzela delove Sirije i Iraka, vladajući milionima ljudi na vrhuncu svog samoproglašenog kalifata 2014. godine.\nBagdadija su u oktobru 2019. ubile američke trupe - takođe u napadu na sever Sirije - nakon što su borci “Islamske države” poraženi na bojnom polju. Ostaci ove grupacije sada napadaju ciljeve u Iraku i Siriji.\nPortparol Pentagona Džon Kirbi (John Kirby) ranije je opisao raciju u četvrtak kao uspešnu protivterorističku misiju, rekavši da nije bilo žrtava u SAD.\nAmeričke vojne procedure za zaštitu od civilnih žrtava trenutno su pod nadzorom nakong pogrešnog napada dronom u Avganistanu koji je Pentagon u početku pozdravio kao uspeh, podseća Rojters.\nBrojne džihadističke grupe koje su povezane sa Al Kaidom deluju na severozapadu Sirije, poslednjem velikom bastionu pobunjenika koji se bore protiv predsednika Bašara al-Asada u decenijskom sirijskom ratu. Lideri “Islamske države” takođe su se sakrili u tom području.\nDžihadističke grupe koje deluju na severozapadu Sirije uključuju Huras al-Din (Čuvari religije), frakciju koja je povezana sa Al Kaidom.\nBorci "Islamske države" ponovo se pojavljuju kao smrtonosna pretnja, zbog nepostojanja kontrole centralnih vlasti u mnogim oblastima.\nSjedinjene Države su ponudile nagrade za informacije koje bi dovele do identifikacije vođa Huras al-Dina.\nSeverozapadna Sirija je poslednja preostala velika enklava koju drže pobunjenici koji se bore protiv predsednika Bašara el Asada.\nNajmoćnija grupa u ovoj oblasti je Hajat Tahrir al-Šam, bivši Nusra front, koji je bio deo Al Kaide do 2016. godine.


Osmanović odgovorio Nikšiću: Napadajući SDA on pokušava amnestirati politiku SNSD-a i HDZ-a\n22.06.2022 19:32 Autor: Fena\n“Zašto nastoji umanjiti odgovornost te dvije stranke, prenoseći njihov teret na SDA, Nikšić bi, prije svega, trebao objasniti građanima Bosne i Hercegovine koji jasno vide ko i na koji način onemogućava provođenje reformi na evropskom putu.\nUpravo su te stranke, uprkos protivljenju SDA, Delegacije Evropske unije i civilnog društva, u tom mandatu usvojile nakaradni Zakon o javnim nabavkama i Zakon o sprječavanju sukoba interesa, kojim su u potpunosti otvorena vrata korupciji i političkim zloupotrebama. Evropska unija od Bosne i Hercegovine traži izmjenu baš tih zakona, koje je SDP sa svojim partnerima usvojio u zamjenu za nekoliko fotelja za svoje kadrove. Jedan od onih koji su podržali te zakone, u zamjenu za ostanak na poziciji, je Denis Bećirović, kojeg Nikšić danas predstavlja kao „proevropsku progresivnu snagu“.\nDobijanje kandidatskog statusa i članstvo u Evropskoj uniji su itekako potreba SDA, što potvrđuje iniciranje i bezrezervna podrška svim reformama koje donose napredak na tom putu. Za SDP se, očigledno, to ne može reći”, ističe Osmanović u saopćenju za javnost.\nTagovi: Adil Osmanović Nermin Nikšić SDA SDP\nBivši vijećnici SDA: Ova stranka u Tuzli je pred gašanje\nNermin Nikšić za Raport: Izetbegović je znao za sve, podnosimo krivične prijave\nSkandal u Skupštini BPK| Nijaz Musić pustio snimak: 30.000 KM za smjenu ministrice\nNikšić pisao mandataru za kancelara Njemačke Scholzu: Sankcionišite Dodika


Prijatelji Jemena: Utvrđena mapa puta za izbore u februaru 2014. – Minber\nožu. 08, 2013 at 9:26 am\nU Londonu je okončan sastanak grupe Prijatelji Jemena, na kojem su učestvovali zvaničnici iz više od 35 zemalja svijeta, javlja dopisnik agencije Anadolija.\nTokom sastanka najviše je bilo riječi o procesu političke tranzicije u Jemenu, te o finansijskoj podršci ovoj zemlji. Govorilo se i o predsjedničkim i parlamentarnim izborima koji će u Jemenu biti održani iduće godine, te o provedbi fonda od 7,8 milijardi dolara, koji je ova grupa prošle godine namijenila za Jemen.\nJedan od najvažnijih ciljeva navedenog sastanka je osigurati međunarodnu političku podršku Jemenu.\nMinistar vanjskih poslova Velike Britanije William Hague na konferenciji za novinare nakon sastanka je izjavio da će svaka prepreka političkoj tranziciji u Jemenu rezultirati reakcijom Ujedinjenih naroda (UN).\n“Svi oni koji žele zaustaviti proces političke tranzicije u toj zemlji suočit će se sa ozbiljnim odgovorom UN-a”, kazao je Hague.\nNapomenuo je da su stabilnost i mir u Jemenu krucijalan faktor za stabilnost čitavog regiona.\nKazao je da će Velika Britanija učiniti sve što je potrebno kako bi pomogla političku tranziciju u Jemenu.\n“Nacionalna konferenciji za dijalog održat će se 18. marta u Jemenu gdje će se ponovo govoriti o stabilnoj političkoj tranziciji. Danas smo odredili i mapu puta za izbore u Jemenu, koji će se održati u februaru naredne godine”, rekao je Hague.\nMinistar vanjskih poslova Saudijske Arabije Nizar Madani kazao je da je “Jemen na pravom putu prema stabilnoj i naprednoj zemlji”.\nMinistar vanjskih poslova Jemena Ebu Bekir el-Kurabi istakao je da se Jemen trenutno “nalazi na historijskoj prekretnici”.\n“Jemen se trenutno nalazi na vrlo važnom, ali isto tako i na vrlo opasnom putu. Potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se osigurala politička stabilnost i ekonomski napredak”, kazao je Kurabi.\nPrijatelji Jemena je grupa osnovana još u januaru 2012. godine. Prethodni sastanak je održla u septembru 2012. godine, u New Yorku.


NAUKA OTKRILA TAJNU NAŠIH PREDAKA: Evo zašto se budimo u sred noći - Bizlife.rs\n10:38 Beograd, 01/08/2016\nSvi znamo koliko je san bitan, zato je važno da o njemu vodimo računa i maksimalno utičemo na to da celu noć provedemo duboko i mirno spavajući. Mnogi ljudi se bude u toku noći, čak i nekoliko puta i najčešće misle da imaju neki poremećaj spavanja ili zdravstveni problem.\nNaravno i to je moguće, ali je moguće i da je u pitanju to da, za neke ljude, san jednostavno nije odmor za celu noć. Prema nekim starim referencama i istraživanjima, spavanje treba da posmatramo na potpuno drugačiji način.\nTakođe, ljudi su često ubeđeni da imaju insomniju kada se bude u sred noći, prekidajući svoj san. Naime, isprekidan san ne mora biti odlika poremećaja već može biti prirodna reakcija koju smo zaboravili tokom evolucije. Engleski naučnici tvrde da su se naši preci okretali segmentiranom spavanju jer su ustajali u sred noći na molitvu ili završavanje svakodnevnih poslova. U prilog ovome govore i pronađeni stari spisi koji govore o ’drugom snu’ u vekovima staroj književnosti i dokumentarnim spisima pre Industrijske revolucije.\nČak su ti sati među-sna provođeni u igri i relaksaciji. Ovo se verovatno dešavalo u sred noći kako bi podelilo sad na dva jednaka dela. Najverovatnije oko ponoći kada mozak proizvodi prolaktin, hormon koji podržava opuštanje. Veoma je verovatno da manogi problemi i poremećaji spavanja zapravo vuku poreklo odavde.\nNaučnici dalje smatraju da i kada se probudimo i više ne možemo da zaspimo, to ima veze sa istorijskim obrascima za spavanje. To stanje otkriveno je u 19. veku, tačno kada se segmentirano spavanje počelo da iščezava.\nVažno je da ljudi poremećaj spavanja prihvate kao normalan jer se veća šteta pravi kada ste nervozni po pitanju toga i sve doživljavate kao stres. To će vam mnogo više smetati na psihičkoj osnovi, navodi ’Natural health and beauty’.\nZašto nam je dok spavamo potreban ‘mrkli mrak’?\nPriroda nam nije podarila sposobnost da funkcionišemo noću. Naše oči u mraku ne mogu precizno da raspoznaju oblike, niti detalje, a naše\nBIZLife - 24/09/2012\nISTRAŽIVANJE: Spavanje do kasno vikendom može biti štetno\nRanije studije su pokazale da pomeranje prirodnog ciklusa bioritma može negativno uticati na vaše zdravlje. Nove studije pokazuju da menjanje navike spavanja\nBIZLife - 27/11/2015\nOvo uspešni ljudi rade pred spavanje\nNauka kaže da ono što radite pred spavanje mnogo utiče na vaš san, energiju i raspoloženje sledećeg dana. Mentalno i fizičko zdravlje\nzdravlje spavanje poremećaj sna insomnija


Statistika kaže - dvojica Srba među petoricom najboljih u NBA ligi! - Sportske.net\nStatistika kaže - dvojica Srba među petoricom najboljih u NBA ligi!\nNeverovatno zvuči podatak da su dvojica srpskih košarkaša među pet najboljih igrača NBA lige u ovom trenutku.\nDonovan Mičel odigrao najsebičniju partiju u NBA ligi!Top 10 - "Obrva" sjajno veče krunisao kucanjem preko KanteraKajri odvrnuo na "najjače", Bjelica i Bogi pred "španskom inkvizicijom", ovacije na Batlerovom debiju!Zreo je, dogodine još jedan Srbin u NBA ligi?!Lejkersi planiraju tim koji će se sa ova dva pojačanja prošetati do titule!\nSrbi beleže sjajan početak u NBA ligi ove sezone.\nKada pogledamo naprednu statistiku, onu najrazvijeniju, videćemo da su čak dvojica srpskih košarkaša među pet najboljih u NBA ligi.\nZnate već za PER indeks, odnosno indeks efikasnosti igrača koji je razvijen do savršenosti, govori o korisnosti igrača, apsolutno sve statističke parametre uzima u obzir, od poena, skokova i asistencija do minuta provedenih na terenu ili koševa koje prima ekipa za to vreme.\nKoliko je pouzdan, govori i činjenica ko su najbolji svih vremena po ovom indeksu. Majkl Džordan je prvi na listi, Lebron Džejms je drugi, Šakil O'Nil treći, Dejvid Robinson četvrti, a Vilt Čembrlejn peti.\nNajbolji ove sezone jeste Stef Kari, on ima indeks 29,05, a drugi je Boban Marjanović. On ima indeks 27,87, našao se ispred Lebrona Džejmsa koji ima 27,54.\nČetvrti je Kevin Durant, on je na koti 27,15, dok je peti Nikola Jokić.\nCentar iz Sombora ima indeks 27,11, a top deset zatvaraju Antetokunpo, Dejvis, Harel, Sabonis i Embid.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Američka i kanadska turneja Bajage i Instruktora (VIDEO)\nSrpska Televizija iz Amerike A\nOd Njujorka preko Čikaga pa za Toronto, jedna kraća turneja po Americi i Kanadi i spremanje novog albuma. Bajaga i Instruktori sinoć su uzburkali osećanja publike i napravili fenomenalnu atmosferu u "Joe's Live" dvorani u Čikagu.\nyoutube.com/Srpska Televizija iz Amerike\nBajaga i Instruktori haraju Amerikom\nOvaj rok bend koji traje od 1984 godine zauzima posebno mesto na balkanskoj rok sceni a njihova popularnost ne jenjava.\nPublika je sa zadovoljstvom ispratila većinu hitova Bajage i Instruktora i mogla da čuje i jednu novu pesmu koja će se naći na novom albumu.\nBajaga je već najavio novi album "U sali lom" koji će se pojaviti uskoro i na kome su radili ove zime.\nSjajan provod uz Bajagu i Instruktore bio je sinoću Čikagu a ono što sledi je koncert u Torontu pa povratak benda u Srbiju i promocija novog albuma.


Izvučeni parovi za naredno 3. kolo kvalifikacija za Ligu Šampiona i Ligu Evrope - Sjajne Vesti\nSJAJNE VESTI ZA NAŠE KLUBOVE!\nOvog petka stižu dobre vesti za Partizan, Vojvodinu, Čukarički i za sve ljubitelje fudbala.\nZa navijače Partizana ovo su sjajne vesti. Naime, u Nionu je odlučeno da potencijalni rival Partizana u trećem kolu kvalifikacija za Ligu šampiona bude Steaua ili Trenčin. Bilo je veoma nezgodno zbog poludirigovanog žreba, ali Partizan je imao sreće jer je izbegao Bazel ili pobednika duela Seltik – Stjarnan, Ludogorec – Milsami i Maribor – Astana. Očigledno da je Steaua potencijalni protivnik Partizana jer je u gostima dobila Trenčin sa 2:0 i tako obezbedila dobru prednost pred revanš meč kod kuće. Partizanu preostaje da prođe Dilu Gori u gostima, a to će biti sigurno težak meč jer od kuće nosi samo 1:0.\nPrve utakmice trećeg kola kvalifikacija za Ligu Šampiona su 28. i 29. jul, a revanši su zakazani za 4. i 5. avgust.\nNajizglednije šanse za prolaz u 3. kolo kvalifikacija za Ligu Evrope od naših klubova ima Vojvodina koja je u prvoj utakmici juče savladala Spartaks iz Litvanije 3:0. Ukoliko prođe dalje protivnik će joj biti fudbalski klub Sampdorija iz Đenove. Ovo je i ujedno veliki ispit za Vojvodinu koja je ove sezone krenula veoma dobro u kvalifikacijama za Ligu Evrope.\nNaš drugi klub u kvalifikacijama za Ligue Evrope je Čukarički koji je savladao Kabalu u jučerašnjem duelu sa 1:0. On će imati malo teži posao u gostima, jer je Gabala jako neugodan tim koji je svoju snagu pokazao na Banovom brdu. Nadamo se da će Čukarički imati snage da obezbedi povoljan rezultat i da će proći u naredno kolo gde ga očekuje pobednik iz duela Apolon – Trakai. Veliki su izgledi da to bude ekipa Apolona koja je pobedila Trakai sa 4:0. Interesantno je da je jedan gol postigao i naš Luka Stojanović, inače ponikao u Partizanovoj omladinskoj školi.\nPrve utakmice trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope su 30. jula a revanši su zakazani za 6. avgust. Nakon trćeg kola preostaje poslednja runda kvalifikacija 20. i 27. avgusta.\nSIM KLUBOVIMA ŽELIMO SREĆU UZ PORUKU „SRCE NA TEREN!“\nsjajne vesti, partizan, vojvodina, cukaricki, kvalifikacije za ligu sampiona, kvalifikacije za ligu evrope, trece kolo\nIzvučeni parovi za naredno 3. kolo kvalifikacija za Ligu Šampiona i Ligu Evrope postavio Vedran Martinović 17.07.2015


Unipolarni svet Srbe izabrao za NEPRIJATELJE | Skandalozno\nAleksandar Vulin: Unipolarni svet je Srbe izabrao za NEPRIJATELJE\nGovoreći o bezbednosnim izazovima sa kojim se suočava Srbija, ministar je na 7. Moskovskoj konferenciji o međunarodnoj bezbednosti skrenuo pažnju na nerešen status Kosova i Metohije.\n„Nakon bombardovanja SR Jugoslavije i njenog komadanja, na prostoru Srbije, a samim tim i Evrope nastala je teritorija koju neke od velikih sila priznaju kao državu Kosovo, dok veći deo čovečanstva smatra da je u pitanju deo teritorije Srbije pod privremenom upravom UN u skladu sa Rezolucijom 1244. Ta teritorija uprkos stotinama milijardi uloženog novca, hiljada angažovanih vojnika, ogromnim diplomatskim i političkim pritiscima nije uspela ne samo da postane država, već ni uspešna i samoodrživa zajednica“, naveo je Vulin.\nNajviša nezaposlenost na evropskom kontinentu, korupcija, versko i etničko nasilje bez kazni, kao i najveći broj boraca DAEŠ-a u Evropi u odnosu na broj stanovnika KiM — sve su to pretnje ne samo za Srbiju već i za bezbednost Evrope, upozorio je srpski ministar.\n„Otuda i prelivanje struktura organizovanog kriminala sa prostora KiM koje u najvećem broju zemalja Zapadne Evrope u potpunosti kontrolišu trgovinu narkoticima, delimično šverc ljudima i oružjem. Ukoliko bi se KiM još učlanio i u Interpol, kao što je uz veliki politički i diplomatski pritisak pokušano tokom 2017, postavlja se umesno pitanje kako organizacija svetske policije misli da sprovodi operacije protiv narko-kartela koji se organizuju i štite upravo iz struktura vlasti u Prištini“, rekao je Vulin.\n„Uprkos naporima Srbije da se prostor Balkana učini trajno stabilnim dokle god imamo ponašanje poput ne sprovođenja Briselskog sporazuma ili nekažnjeno nasilje prema Srbima, pa i prebijanja i hapšenja predstavnika pregovaračkog tima Srbije Marka Đurića i suštinski nerešeno pitanje Kosova i Metohije koje u potpunosti ignoriše interese Srbije imaćemo potencijal za sukobe a oni se neće odraziti samo na teritorije na kojima žive Srbi“, naveo je Vulin.\n„Favorizovanje nacionalističke ideje Velike Albanije koja svoje širenje mora sprovesti na prostorima na kojima žive Srbi, neminovno vodi do sukoba koji ne mogu da budu sasvim lokalizovani. Evropa ne radi na sprečavanju velikog Albanskog koncepta, potcenjujući opasnost po sopstvenu bezbednost i često zanemarujući sopstvene interese“, upozorio je Vulin.\nKako je dodao, unipolarni svet je Srbe izabrao za neprijatelje i za potrebe borbe protiv Srba dopustio da se mudžahedini mobilišu i pošalju na ratište u BiH, a oni koji su preživeli trajno su se nastanili na prostoru BiH, gde su nastavili sa terorističkim aktivnostima, čineći njen prostor nestabilnim i potencijalnim žarištem.\n„Stvaranje Al Kaide u Avganistanu za potrebu borbe protiv Sovjeta na kraju se izrodilo u borbu protiv svojih osnivača. Učešćem u terorističkim napadima u zapadnoj Evropi državljani BiH su potvrdili postojanje Bele Al Kaide i još jednom potvrdili da dovođenje ideja islamskog terorizma u BiH i KiM za borbu protiv Srba nije moglo da ostane samo na mržnji prema Srbima“, rekao je srpski ministar.\nVulin je naveo da je migrantska kriza primer kako Evropa zanemaruje sopstvene interese i kako sve posledice nesuprotstavljanju politike unipolarnog pristupa „dolaze na naplatu“, podsećajući istovremeno da Evropu nisu prvo zapljusnuli talasi Sirijaca i Iračana, nego „stotine hiljada Albanaca“, koji su 2014. i 2015, kao po komandi krenuli put EU.\nOn je skrenuo pažnju i na pitanje integracije migranata u društvo domaćina i postavio je retoričko pitanje da li milioni novih birača sasvim drugačijih političkih shvatanja od zemalja u koje dolaze predstavljaju stvarno i trajno mešanje u političke sisteme i društveno uređenje.\n„Bezbednosni izazovi nam jesu zajednički, ali odgovori na njih pa i borba sa njima često nisu“, podvukao je Vulin, pozivajući na saradnju zemalja koji se suočavaju sa sličnim problemima i postupanje u skladu sa svojima, a ne interesima stranih sila.\nMinistar je naglasio da će Srbija nastaviti da se vodi politikom očuvanja sopstvenih interesa i dosledne vojne neutralnosti u cilju očuvanja mira i stabilnosti u regionu.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Aleksandar Vulin: Unipolarni svet je Srbe izabrao za NEPRIJATELJE"


Aktivnosti na jačanju organizacijskih kapaciteta udruženja PoduzetniceIN - Poduzetnice\nDanas je u prostorijama organizacije održan sastanak sa predstavnicama Instituta za razvoj mladih Kult, sa kojim su “PoduzetniceIN” ostvarile saradnju na projektu “Razvoja organizacijskih kapaciteta” u okviru USAID projekta “Snaga lokalnog”.\nDetalj sa sastanka Institut Kult & PoduzetniceIN\n“Poduzetnice IN” su od početka 2021.godine dio USAID projekta Mreže za izgradnju mira, kojeg zajedno sa partnerima implementira Institut Kult – Snaga lokalnog.\nNakon završene samoprocjene unutarnjih organizacijskih kapaciteta, od strane volontera iz Udruženja, Institut Kult je, nakon verifikacije, za današnji sastanak pripremio Izvještaj POK (Izvještaj za procjenu organizacijskih kapaciteta). Izvještaj sadrži preporuke za poboljšanje kapaciteta, u okviru 14 procijenjenih kategorija.\nNakon današnjeg sastanka predstavnika organizacije i Instituta, PoduzetniceIN će se fokusirati na prioritetne oblasti razvoja, koje će u narednom periodu razvijati uz savjetodavnu i mentorsku podršku. Prije same realizacije, Institut Kult će kreirati Plan izgradnje kapaciteta, koji će biti propraćen planom aktivnosti i monitoring planom.\nSama činjenica da je Udruženje “PoduzetniceIN” dio ovako važnog USAID projekta, Snaga lokalnog, u okviru kojeg se implementira i aktivnost koja podrazumijeva razvoj organizacijskih kapaciteta nevladinih organizacija, od velikog je značaja za našu organizaciju. Mi već nekoliko mjeseci aktivno učestvujemo u edukacijama, koje su po svom sadržaju veoma zahtijevne, ali po svom značaju su nezamijenjive u procesima razvoja kroz koje prolazimo, te smo i do sada napravili značajne promjene i implementirali aktivnosti, koje su bile neophodne da bi uozbiljili naš rad, a na taj način bili još efikasniji i efektivniji u realizaciji strateških ciljeva koje smo postavili ispred sebe i zbog kojih smo u konačnici i osnovani.\nSarađivati na ovom projektu sa veoma profesionalnim i mladim timom iz Instituta Kult, predstavlja dodatne benefite, jer u toku implementacije ne postoji niti jedan trenutak u kojem ne učimo i ne unapređujemo svoje kapacitete i kompetencije, saopćila nam je Adisa Tufo, predsjednica Udruženja PoduzetniceIN.


Motaki: Iran otvoren za razgovore sa Sjedinjenim Državama o Iraku\nIranski ministar spoljnih poslova Manučer Motaki kazao je da je Teheran spreman da nastavi razgovore sa Sjedinjenim Američkim Državama o stabilizaciji bezbjednosne situacije u Iraku.\n"Mi pozitivno gledamo na inicijativu SAD da učestvuje u novoj rundi pregovora o bezbednosnoj situaciji u Iraku", rekao je Motaki na zajedničkoj konferenciji za novinare sa iračkim kolegom Hošijarom Zebarijem.\nŠef iranske diplomatije nije preciziao da li misli na razgovore u kojima bi učestvovali ambasadori ili o mogućem sastanku saveta koji su osnovali Iran, Irak i SAD radi jačanja bezbednosti u Iraku, a koji se sastao samo jednom, u avgustu. Zebari je potvrdio da je od Motakija dobio uveravanja o spremnosti Teherana da nastavi razgovore „jer je reč o veoma korisnom i važnom modelu za stabilizaciju prilika u Iraku“.\nVašington je ranije saopštio da je spreman da učestvuje u novoj rundi razgovora sa Iranom, kojeg istovremeno optužuje da naoružava i finansira aktivnosti šiitskih milicija u Iraku. Teheran odbacuje te tvrdnje. SAD sumnjaju da iranska Revolucionarna garda snabdijeva šiitske milicije raketama i sofisticiranim bombama koje ekstremisti koriste u napadima na američke i iračke snage bezbjednosti. Islamska Republika Iran žali za svim ubijenim Iračanima, čak i za američkim vojnicima, rekao je šef iranske diplomatije.


Dijalog Beograda i Prištine uz posredstvo EU nastaviće se 12. jula - European Western Balkans\nBRISEL – U nedelju, 12. jula, premijer Kosova Avdulah Hoti i predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastaće se u Briselu u okviru dijaloga Beograda i Prištine kojim posreduje Evropska unija, potvrdio je portparol EU za spoljnu politiku Peter Stano.\n„Ovo će biti prvi sastanak u okviru dijaloga od novembra 2018. Domaćin sastanka će biti visoki predstavnik EU Đuzep Borelj, a posredovaće specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja zapadnog Balkana Miroslav Lajčak“, saopštio je Stano.\nOn je dodao da će se ovim sastankom nastaviti diskusija i rad na sveobuhvatnom i pravno obavezujućem sporazumu o normalizaciji odnosa Srbije i Kosova, koji će se baviti svim nerešenim pitanjima.\nSastanak će se održati nakon virtuelnog samita 10. jula koji će organizovati kancelarka Nemačke Angela Merkel i predsednik Francuske Emmanuel Macron, a koji je najavljen ranije danas.\nDijalog Beograda i PrištineĐuzep BoreljKosovoMiroslav Lajčak


InTER - Planina Mokra Gora – lepotica Balkana\nPlanina Mokra Gora – lepotica Balkana\nU okviru projekta “Planina Mokra gora - neotkriveni biser na Via Dinarica stazi” InTER je organizovao sastanke sa partnerima iz Peći, Rožaja, Tutina i Novog Pazara kako bi se što bolje pripremili za predstojeće aktivnosti koje imaju za cilj promociju planine Mokre gore kao jedinstvene turističke destinacije.\nU saradnji sa partnerima Marimangat, Opština Tutin - Oficijalna stranica, Regionalna Razvojna Agencija Sandžaka - SEDA i Planinarski klub "Ahmica" Rožaje, u okviru projekta InTER će raditi na uspostavljanju nove trase Via Dinarica planinarske staze od Prokletija i Hajle preko cele Mokre gore do vrha Berim, njenog krajnjeg istočnog dela.\nPored toga, projektom će se podržati stvaranje i promocija turističkih proizvoda koji će predstavljati jedinstveno multikulturno iskustvo u prelepom prirodnom ambijentu planine Mokra gora, koja je takođe poznata i pod nazivom “lepotica Balkana”.\nZnačajni deo projekta će se odnositi na uspostavljanju saradnje između lokalnih zajednica, što će doprineti sveukupnom privrednom razvoju i regionalnoj saradnji na ovom delu Balkana.\nProjekat traje sedam meseci, do početka juna 2019. godine, a finasira se nepovratnim sredstvima dodeljenim u okviru Projekta za razvoj i promociju turizma koji finansira Evropska unija a provodi Savet za regionalnu saradnju.


Samo 12 domaćih kompanija dobilo podsticaje za novootvoreno radno mesto | Gde Investirati\nU junu je raspisan novi konkurs na koji su stigle tri prijave, a svi investitori, domaći i strani, imaju jednaka prava na subvencije.\nU martu gradilište, sada gotovo završen još jedan pogon kompanije “Bankom” u Obrenovcu. Investicija vredna 16 miliona evra namenjena je preradi domaće soje u ulje, brašno i široku lepezu proteinskih proizvoda, prenosi RTS.\n– Trenutno izvozimo u preko 30 zemalja Evrope i sveta. Važno je napomenuti da su svi naši proizvodi genetski nemodifikovani, što sve zahtevnije i sve dinamičnije međunarodno tržište prepoznaje kao jednu od osnovnih karakteristika kvaliteta – kaže Biljana Meseladžija, pi-ar kompanije “Bankom”.\n– Kada govorimo o novim ugovaranjima, za to je opredeljeno nešto više od deset miliona evra. Od toga 4,2 miliona su za projekte do 100 novih radnih mesta, a ostatak je za projekte preko 100 radnih mesta – rekao je Dragan Stevanović, državni sekretar Ministarstva privrede.\nOd domaćih investitora subvencije su prvi iskoristili “Bekament” i “Alfa plam”. U prošloj godini potpisano je još 12 ugovora, za projekte vredne više od 18 miliona evra, koji bi trebalo da zaposle 603 radnika. Pomoć države od preko dva miliona evra dobijaju fazno.\n– Identifikovane su lokalne samouprave kao banjska područja i predvideli smo mogućnost za sve one koji su spremni da investiraju novac i ulažu u hotelske kapacitete u ovim lokalnim samoupravama da ostvare pravo na ove podsticaje – rekao je Stevanović.\nPrevious Zabeležen novi rekord beogradskog aerodroma\nNext Srednji kurs dinara u ponedeljak 118,0550\nTags Kompanijepodsticajiposaoradno mesto\nNajveći evropski prodavac obuće Deichmann nastaviće širenje u ovoj godini.\nImovina Agrokora manja za skoro 3 mlrd evra\nRevidirani konsolidovani izveštaj Agrokor Grupe za 2016. i prethodne dve godine pokazao je da je imovina Agrokora manja za 21,7 milijardi kuna (oko 2,9 milijardi EUR) nego što su pokazivale\nBeograd: Kazna za neplaćanje parkinga 180 evra\nStranim državljanima koji ne plate nalog za dnevnu parking kartu u Beogradu, biće naplaćeno gde god da se nalaze u inostranstvu, što će ih koštati mnogo više nego da su platili


Brkić: BiH odlučno nastavlja svoj put ka Evropskoj uniji - RTV SLON\nBrkić: BiH odlučno nastavlja svoj put ka Evropskoj uniji\nZamjenik ministrice vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Josip Brkić učestvovao je 9. i 10. maja u Parizu na Konferenciji pod nazivom „Preispitivanje evropske integracije zapadnog Balkana u novom geopolitičkom kontekstu“, te bio jedan od govornika na panelu posvećenom BiH o temi „Bosna i Hercegovina: Put naprijed“.\nBrkić je u obraćanju zahvalio EU na naporima da zadrži fokus na europskoj perspektivi zemalja jugoistočne Evrope i Bosne i Hercegovine, te istaknuo da BiH cijeni kontinuiranu predanost Evropske unije stabilnosti, kao i aktivnosti na jačanju ekonomskih i političkih veza unutar regije, kao i između EU i regije.\nIstaknuo je da BiH odlučno nastavlja svoj put ka Evropskoj uniji i da je u potpunosti posvećena procesu europskih integracija kao svom strateškom vanjskopolitičkom prioritetu i cilju.\n– Snažna predanost procesu proširenja EU jedino je pravo rješenje za stabilizaciju situacije u zemljama jugoistočne Evrope – kazao je zamjenik Brkić.\nDodao je da je proces evropskih integracija bio izuzetno važan za sve zemlje koje danas čine Evropsku uniju i pomogao je stvaranju mira, prosperiteta i mogućnosti bez premca.\nIako je jasno da je pred Bosnom i Hercegovinom još dug put, cilj konačnog članstva u EU trebao bi biti dovoljno snažan da pomogne građanima u BiH da prevladaju podjele i oblikuju vlastitu sudbinu – naveo je on.\nPodsjetivši da je sigurnost europskog kontinenta, u jednoj od usvojenih Strategija proširenja, prepoznata kao jedna od tri velike strateške prednosti proširenja, naglasio je kako davanje statusa kandidata Bosni i Hercegovini, što je prije moguće, ne bi stvorilo samo pozitivan zamah u zemlji, već bi presudno uticalo na ukupnu sigurnost, mir i stabilnost BiH, ali i cijele regije.\nBrkić je, također, naglasio da je BiH opredijeljena za intenzivnu saradnju i integracije na političkom, ekonomskom i sigurnosnom planu, u okviru regionalnih europskih i euroatlantskih struktura, te da će doprinijeti daljnjoj izgradnji demokratske, mirne i stabilne Evrope i svjetskog mira u cjelini.\nPodvukao je da su saradnja, očuvanje dobrosusjedskih odnosa i međusobna solidarnost važni za stabilnost regije, te da je naša zemlja posvećena održavanju dobrosusjedskih odnosa sa svim zemljama jugoistočne Evrope.\nNa kraju je istakao da stabilnost i sigurnost BiH i zapadnog Balkana nikada nisu bile toliko važne kao danas, u vrijeme rastućih složenih sigurnosnih prijetnji.\nBrkić se tokom konferencije, u odvojenim susretima, sastao s Martom de Cidrac, senatoricom Francuske i predsjednicom grupe prijateljstva Francuska-zapadni Balkan, Sebastienom Meurantom, senatorom Francuske i zamjenikom predsjednice grupe prijateljstva Francuska-zapadni Balkan kao i s Lilianom Tanguy, zastupnicom iz regije Finistere u Narodnoj skupštini Francuske te Fredericom Mondolonijem, direktorom za kontinentalnu Evropu u Ministarstvu vanjskih poslova Francuske s kojima je razgovarao o trenutnoj situaciji u BiH, putu zemlje ka evropskim i euroatlantskim integracijama te sigurnosnin izazovima u Evropi – saopćeno je iz MVP BiH.\nPrethodni članakIzraelske snage ubile novinarku Al Jazeere\nSljedeći ČlanakEurosong: Plasman u finale izborilo deset zemalja


Rekordan suficit u agrarnom sektoru od 1,5 milijardi dolara - Retail Serbia\nRekordan suficit u agrarnom sektoru od 1,5 milijardi dolara\nPoljoprivredna i prehrambena industrija Srbije je u 2011-oj godini ostvarila rekordan suficit od 1,5 milijardi dolara.\nSavetnik u privrednoj komori Srbije Vojislav Stanković kaže da će prošlogodisnji izvoz verovatno dostići 2,7 milijardi dolara, dok uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda ne bi trebalo da predje 1,1 milijardu dolara.\nZa 11 meseci prošle godine, kako je dodao, ostvaren je agrarni izvoz u vrednosti od 2,4 milijarde dolara, što je više za 23,9 posto nego u istom periodu 2010. godine, sa učešćem u ukupnom robnom izvozu od 22,6 procenta.\nNajviše se izvozio kukuruz koji je plasiran u vrednosti od 380,6 miliona dolara.\nTokom 11 meseci 2011. na drugom mestu bio je šećer u vrednosti od 135,2 miliona dolara, a zatim smrznuta malina sa 94,4 miliona, pšenica sa 78,6 miliona i suncokretovo ulje sa 75,3 miliona dolara.\n"Na uvoznoj strani, među agrarnim proizvodima, dominirala je tradicionalno grupa nekonkurentnih proizvoda kao što su sirova kafa sa 88,4 miliona dolara, banane sa 34,4 miliona dolara i pomorandže sa 22,8 milion dolara, kao i cigarete u vrednosti od 36,3 miliona dolara", navodi Stanković.


Piraeus banka preuzela zdrav deo ATE banke\nPiraeus banka Atina je za 95 miliona evra krajem jula preuzela zdrave plasmane i obaveze Poljoprivredne banke Grčke (ATE).\nKako se navodi u saopštenju ove banke, ključni parametar ove transakcije je obezbeđivanje sigurnosti radnih mesta svih zaposlenih u Poljoprivrednoj banci.\nStečena aktiva i pasiva iz ove transakcije sastoji se od 21,4 milijarde evra u obavezama, od čega su 14,3 milijarde evra depoziti klijenata, 6,7 milijardi evra međubankarske obaveze i 0,4 milijarde ostalih obaveza.\nS druge strane, aktiva iznosi 14,7 milijardi evra, od čega su 10,6 milijardi evra neto krediti i 4,2 milijarde evra ostale aktive.\nRazliku od 6,7 milijardi evra, koja se javlja između preliminarnih vrednosti prenetih sredstava i obaveza, pokriće Fond za finansijsku stabilnost Grčke, u skladu sa odredbama zakona.\nOsim toga, u pogledu pokrivenosti kapitalnih potreba koje proističu iz prenetih sredstava, HFSF će priložiti iznos od 0,5 milijardi evra Piraeus banci, kako bi se ukupan racio adekvatnosti kapitala (pro-forma, mart 2012) održao iznad minimalnog potrebnog nivoa (osam odsto).


Božidar Laganin - Blic Online\nMatićeva i društvo iz SIEPA oštetili budžet za 119 miliona dinara\nČetvoro bivših rukovodilaca SIEPA naći će se uskoro na optužnici Tužilaštva za organizovani kriminal, saznaje „Blic“.\nKako su šefovi SIEPA trošili pare: Bahanalije na žurki\nU krivičnoj prijavi protiv direktora državne SIEPA do detalja je opisan niz zloupotreba, kao i načini na koji su formirani lažni ugovori, višestruko fakturisane usluge, pa čak i žurke predstavljane kao kongresi.\nMatićevoj i ostalima određen pritvor do 30 dana\nSpecijalni sud u Beogradu odredio je danas pritvor do 30 dana bivšoj ministarki za telekomunkacije i nekadašnjoj direktorki Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) Jasni Matić, i za još troje bivših rukovodilaca te agencije.\nDirektor SIEPA podneo ostavku: Ministar Radulović me proganja\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) Božidar Laganin danas je podneo Vladi Srbije zahtev za razrešenje, saopštila je agencija.\n"Politika": Krivična prijava protiv direktora SIEPA\nMinistarstvo privrede podnelo je krivičnu prijavu protiv direktora agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) Božidara Laganina, kojom se tereti za nesavestan rad u službi, piše "Politika".\nLaganin: Hitno odblokirati program podsticaja\nImamo blokadu programa za podsticaj stranih investicija već dva meseca i to nikome ne ide u prilog. Apelujem da se s tim prestane – poručio je Božidar Laganin, direktor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza SIEPA, na Regionalnom investicionom samitu koji je organizovao magazin NIN .\nLaganin: Od 254 projekta još 1,5 milijardi evra investicija\nDirektor Agencije za promociju investicija i izvoza Srbije (SIEPA) Božidar Laganin i dalje smatra da će priliv direktnih stranih investicija (FDI) u Srbiju ove godine dostići cifru od dve milijarde evra.\nLaganin: Emirati proširuju investicije u Srbiji\nInvestitori iz Ujedinjenih Arapskih Emirata planiraju da, pored investicija u poljoprivredu, namensku industriju i informacione tehnologije, ulažu i u druge grane privrede Srbije, najavio je direktor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) Božidar Laganin i nagovestio dolazak novih svetski poznatih kompanija u Srbiju.\nLaganin: Ekonomska kriza kriva za manji priliv investicija\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) Božidar Laganin izjavio je danas da smanjenje priliva stranih investicija u Srbiji nije povezano sa kašnjenjem u formiranju nove vlade, već je posledica ekonomske krize u svetu.\nPočeli susreti ruskih i domaćih kompanija nameštaja\nPredstavnici 11 ruskih i 33 domaće kompanije razgovarali su danas u Beogradu o proširenju saradnje i izvozu srpskog nameštaja na rusko tržište. Direktor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) Božidar Laganin kazao je da su izmene Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Rusijom otvorile mogućnosti za povećanje izvoza srpskog nameštaja na rusko tržište.\nLaganin:U 2012. oko milijardu i po evra stranih investicija\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) nastojaće ove godine da održi lidersku poziciju Srbije u regionu po visini stranih ulaganja, izjavio je danas Tanjugu direktor Agencije Božidar Laganin, uz napomenu da se po tom osnovu očekuje priliv u našu zemlju oko milijardu i po evra.\nLaganin: U 2012. oko milijardu i po evra stranih investicija\nSIEPA: Za nova radna mesta i investicije, 45 miliona evra\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) planira da u 2012. plasira oko 45 miliona evra kao podršku za novo zapošljavanje i realizaciju novih investicija, izjavio je direktor SIEPA Božidar Laganin.\nLaganin: Srbija u 2011. povećala izvoz za 28 odsto\nSrpska preduzeća su u prvih devet meseci ove godine povećala izvoz za više od 28 odsto, u odnosu na isti period lane, izjavio je danas direktor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) Božidar Laganin.\nLaganin: Dve poznate evropske kompanije investiraće u Srbiju 100 miliona evra\nDve poznate evropske kompanije objaviće u narednim sedmicama investicije u Srbiji ukupne vrednosti oko 100 miliona evra, najavio je direktor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) Božidar Laganin.\nSIEPA podstiče izvozni marketing sa 39 miliona dinara\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) Božidar Laganin ponovio je danas poziv kompanijama u Beogradu da se do 19. septembra prijave na javni poziv SIEPE i konkurišu za dodelu 39 miliona dinara bespovratne finansijske pomoći za izvozni marketing.\nLaganin: Priliv četiri milijarde dolara stranih investicija\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) Božidar Laganin nagovestio je u izjavi Tanjugu da su u 2011. godini u izgledu dolazak u Srbiju jednog od najvećih turističkih operatera iz Evropske unije, priliv stranih investicija od oko četiri milijarde dolara i realizacija velikog broja projekata srednje veličine, čim na proleće počne građevinska sezona.\nLaganin: U 2011. realan priliv od četiri milijarde dolara\nDirektor Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) Božidar Laganin izjavio je danas da je u 2011. godini realno očekivati strane investicije od oko četiri milijarde dolara, jer je već sada izvestan priliv od oko dve milijarde dolara.\nLaganin: Interesovanje investitora za Srbiju ne jenjava\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) Božidar Laganin izjavio je da interesovanje investitora za ulaganja u Srbiji ne jenjava.


Lajić i Robinson o punoj saradnji Srbije sa Hagom – Nadlanu.com\nLajić i Robinson o punoj saradnji Srbije sa Hagom\nBEOGRAD, 16. jula 2009. (Beta) – Predsednik Nacionalnog saveta za saradnju Haškim tribunalom Rasim Ljajić upoznao je u četvrtak predsednika Tribunala Patrika Robinsona o aktivnostima koje se sprovode u cilju hapšenja preostale dvojice optuženih koji se nalaze u bekstvu.\nLjajić je Robinsona, koji se nalazi u prvoj zvaničnoj poseti Beogradu, obavestio o fokusiranosti i naporima koje Srbija preduzima u pogledu saradnje s Tribunalom i privođenja pravdi haških optuženika Ratka Mladića i Gorana Hadžića, saopšteno je iz Nacionalnog saveta.\nRobinson je, kako se navodi, ukazao na to da je svestan promene ukupne političke klime u Srbiji i opredeljenosti vlasti ka ostvarenju potpune saradnje sa Tribunalom, što je ocenio kao izuzetno važno za suočavanje sa prošlošću, vladavinu prava i pomirenje u regionu.\nNa sastanku je razgovarano i o inicijativi Srbije da pravosnažno osuđeni pred Tribunalom u Hagu, kazne zatvora izdržavaju u zemljama čiji su državljani. Predsednik Tribunala je istakao da je MKTJ do sada primio zahteve iste sadržine od Slovenije i Hrvatske i dodao da je to pravi trenutak za otvaranje ovog pitanja.


Trampovo prisustvo je važno kao garant sporazuma - BIGportal.ba\n4 Septembra, 2020 4 Septembra, 2020 087\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da se očekuje da danas budu finalizovani pregovori Beograda i Prištine u Beloj kući i da potpisivanju “ekonomskog dokumenta” prisustvuje i sam vrh američke administracije, navodeći da bi prisustvo predsednika SAD bilo garant potpisanog.\n“Pričalo se da će to biti potpredsednik Pens ili predsednik Tramp. Ako bude uspešno, sigurno će biti prisutan Tramp prilikom potpisivanja sporazuma”, rekao je Dačić za TV Prva.\n“S te strane će biti veoma važno da li će biti prisutan ili ne, da li će biti deo te priče ili ne”, rekao je Dačić.\nKomentarišući prvi dokument koji je ponuđen u Beloj kući, a na kojem je stajalo i međusobno priznanje, Dačić je rekao da se taj politički deo koji je bio sporan više ne nalazi u delu tog papira, te da smatra da se na taj način htelo “podići” Albancima.\n“Da je neko hteo da tako to uradi, trebalo je da stavi tu tačku ne pod broj deset, nego broj jedan”, rekao je Dačić.\nUpitan da li misli da su hteli tu tačku da “provuku”, Dačić je rekao: “Mislim da je to bilo u pitanju, to je bio predlog dokumenta koji je podeljen svima o kojem je trebalo raspravljati. Ako vi nećete da prihvatite, to ne može da stoji u dokumentu, posle odbijanja, to nije deo papira”, rekao je Dačić.\nRusija prešla cifru od jedan milion zaraženih\nEpidemiolog Kon objavio javni poziv: Molim sve državne funkcionere


Pitanje je kome bi ovo više smetalo - domaćinu ili gostu\nObjavljeno: 21.10.2019. 17:55h\nTotenhem je tokom minulog vikenda, pred utakmicu sa Crvenom zvezdom, odigrao samo nerešeno sa davljenikom Votfordom na novom Vajt Hart Lejnu, a tu nije bio kraj mukama čelnika ovog kluba.\nKako britanski mediji prenose, interesovanje navijača za meč 3. kola Lige šampiona je veoma slabo. Kako je Crvena zvezda i dalje pod kaznom i nije u mogućnosti da organizovano vodi svoje navijače, stvorila se dilema kako privući publiku na stadion, taćnije, one delove tribina koje će biti prazne.\nNovi stadion Totenhema foto: EPA/Neil Hall\nKarte su prvo ponuđene svakom od 48.000 vlasnika sezonskih propusnica, ali je odziv bio slab. Zbog toga je u klubu odlučeno da se ulaznice ne nađu u slobodnoj prodaji ako interesovanje bude dolazilo samo od Zvezdinih navijača kojih će sigurno biti u Londonu.\nTotenhem se nalazi i u problemu tehničke prirode, jer oni koji su kupili sezonske karte pre manje od mesec dana nemaju pravo da pazare ulaznice za sutrašnji meč, tako da je veliko pitanje kakva slika će obići Evropu iz Londona kada se u utorak veče sastanu Pevci sa crveno-belima iz Beograda.\nŠto se igrača Zvezde tiče, verujemo da im ne bi smetalo ni da tribine ne budu ispunjene do poslednjeg mesta.\nMEČ SA ZVEZDOM NOSI POSEBNU TEŽINU: Poketino otkrio zbog čega Totenhem mora da pobedi crveno-bele!\nVULIĆ OTKRIO KOJA JE TAKTIKA ZA TOTENHEM: Kanjas zna šta se nikako ne sme!\nFK Crvena zvezdaTotenhemLiga šampionaGrupna faza Lige šampionaVajt Hart LejnStadion TotenhemaUlaznice za Ligu šampionaKarteKarte za utakmicuUlaznice


Priština | Српски покрет Двери\nPoštovani kosmetski Srbi, u ime Srpskog pokreta Dveri, još jednom vas pozivamo da predstojeće nelegalne kosovske izbore za gradonačelnike četiri opštine na severu Kosova i Metohije bojkotujete, makar u broju i procentu u kome smo 2012. godine izašli na referendum povodom bojkota kosovskih institucija. Naš stav je da ne treba da dajemo legitimitet Srpskoj listi, […]\nKako se može pročitati u medijima, Priština je počela pripremu za „demarkaciju sa Srbijom“, a može da se očekuje da na sledećem sastanku Vučića i Tačija „bude razmotreno i pitanje granične korekcije“. „Korekcija granica“, „razgraničenje“ ili „demarkacija“ – suština je da vlast u Beogradu i u Prištini očigledno rade u istom pravcu. Čije interese onda […]\nKako su preneli mediji, Vučić se sastao sa ambasadorom SAD, Kajlom Skotom i razgovarao „o stanju dijaloga Beograda i Prištine i idejama za postizanje rešenja za pitanje Kosova i Metohije“. Umesto da napokon dođe u Skupštinu i objasni narodnim poslanicima o čemu to pregovara sa Prištinom i šta znače nedavne izjave o razgraničenju sa Albancima, […]


Ministarstvo odbrane pozvalo mlade da SLUŽE VOJNI ROK – plata 38.000 dinara | Radioapatin\nMinistarstvo odbrane pozvalo je mladiće i devojke, koji u ovoj godini navršavaju od 19 do 30 godina, da se prijave u junu da dobrovoljno služe šestomesečni vojni rok sa oružjem. Vojnici na dobrovoljnom služenju vojnog roka, kako navodi ministarstvo, primaće i mesečnu platu u iznosu oko 38.000 dinara, prenosi n1info.com.\n„U toku je prijavljivanje za dobrovoljno služenje vojnog roka u junu. Ministarstvo odbrane poziva mladiće i devojke koji su zainteresovani da stanu u stroj Vojske Srbije i dobrovoljno odsluže šestomesečni vojni rok sa oružjem u junskom uputnom roku da se prijave na aktuelni konkurs“, navodi se u saopštenju ministarstva.\nPravo prijavljivanja imaju, kako se navodi, svi zdravstveno sposobni državljani naše zemlje koji u 2022. godini navršavaju od 19 do 30 godina, a prethodno nisu odslužili vojni rok sa oružjem.\n"Pored prilike da prošire znanja, steknu nove veštine i upoznaju se sa savremenim naoružanjem i vojnom opremom, vojnici na dobrovoljnom služenju vojnog roka primaće i mesečnu platu u iznosu oko 38.000 dinara", navodi Ministarstvo odbrane.\nPrijavu za dobrovoljno služenje vojnog roka moguće je podneti u svim filijalama Pošte Srbije, na portalu e-uprave kao i u centrima Ministarstva odbrane – nekadašnjim vojnim odsecima.\nSve detaljnije informacije o konkursu i načinu prijavljivanja, zainteresovani mogu da pronađu na sajtu Ministarstva odbrane Srbije.\n"Javni oglas za prijavu kandidata za dobrovoljno služenje vojnog roka sa oružjem i kandidata za vojnostručno osposobljavanje za rezervne oficire Vojske Srbije u 2022. godini je stalno otvoren, a rangiranje kandidata će se vršiti periodično, u skladu sa uputnim rokovima", navelo je ministarstvo.


Evropska Unija podržava stabilnost pre nego demokratiju na Balkanu - Pančevo.city\nDok traje neizvesnost oko toga da li će Rusija napasti Ukrajinu i šta tačno traži Vladimir Putin, podkast Radio karantin razmatra uticaj pandemije na odnose u svetu, pre svega među velikim silama\nTomas Rajt, autor knjige o Politici pandemije i kraju novog svetskog poretka kaže da je ova pandemija izazvala globalni šok u trenutku kada u svetu nema globalnih lidera. Rajt je u intervjuu američkom institutu Brookings uporedio ovu krizu sa onom finansijskom od pre skoro 15 godina i rekao da je tada rešenje nađeno relativno brzo jer se svet ujedinio i organizovao kako bi se zajednički došlo do rešenja. „Ovoga puta imali smo”, kaže on, „Trampa koga međunarodni poredak nije mnogo zanimao, čak ga je Tramp video kao pretnju. Osim toga, u velikom broju zemalja politika se više okrenula nacionalizmu a manje saradnji.” Odatle i sve brojnija mišljenja da će aktuelna pandemija doprineti zaustavljanju globalizacije jer su, kako za Gardijan kaže Jevgenij Postnikov sa univerziteta u Melburnu, „zemlje tokom pandemije shvatile opasnost od preteranog oslanjanja na uvoz”. Mnogi analitičari očekuju da će se zemlje sve više fokusirati na domaću proizvodnju strateški važnih proizvoda.\nGošća podkasta Radio karantin spoljnopolitički ekspert iz Madrida Mira Milošević, kaže da je pandemija ubrzala nekoliko promena u geopolitičkom smislu. Prva velika promena je to da od kraja Drugog svetskog rata, prvi put SAD više nisu lider u svetu. Druga je to što je odmah na početku pandemije EU pokazala potpunu pasivnost i nesolidarnost, a treća velika promena je uloga Rusije i Kine na svetskom nivou.\n„Ove dve zemlje krenule su u jednu trku koja je pomerila rivalitet na teren pandemije, u smislu rivaliteta u vezi sa vakcinom, u vezi sa istraživanjima, sa maskama. Ugled Kine je sada jako oštećen, u smislu da se tokom pandemije videlo koliko oni mogu da budu agresivni koristeći dezinformacije, kao i činjenicom da Kina nije dozvolila ozbiljno istraživanje o početku pandemije”, smatra Milošević i dodaje da se tokom pandemije pokazalo da su EU i SAD u potpunoj ekonomskoj zavisnosti od Kine.\nMilošević kaže kako je kriza reč koja se veoma često koristi u EU i izgleda kao da Unija živi u jednom permanentnom stanju krize. „Unija te krize preživljava i adaptira se”, smatra Milošević, ali dodaje da se sada pokazuje da EU nije više u stanju da ispuni praktično ni jedan plan ili obećanje. Ona navodi i da je veliki problem to što EU gubi kredibilitet na Balkanu.\nMira Milošević, spoljnopolitički ekspert na madridskom institutu Elkano\n„To ipak nije samo krivica samo evropske zajednice, već su više odgovorni lokalni politički predstavnici. Jedan Dodik u Bosni radi to što radi i ne može EU da bude policija koja neprestano nadgleda šta se tamo zbiva. Mislim da rata u Bosni neće biti, jer smo umorni od ratova, ali to potpuno udaljava ceo region od Evrope i naročito svake demokratske varijante. Srbija nije Bosna, ali vidimo koliko vlada Aleksandra Vučića sve više ide ka populizmu i koliko manipuliše medijima”, ocenjuje Milošević.\nOna kaže da je, osim ovih etničkih tenzija i nacionalističkih diskursa, na Balkanu najviše brine odnos Srbije prema Rusiji, Kini, Turskoj i arapskim zemljama.\n„Ono što je važno da se kaže je da, u poređenju sa Evropskom unijom, ove zemlje ulažu u Balkan i ne traže nikakve reforme, nikakve promene u zamenu za investicije.”\nMilošević ocenjuje da Evropska unija insistira da Zapadni Balkan mora da uđe u EU kao grupa jer je to za Uniju garancija da će u ovom regionu biti mira. „Rat u regionu je najveći strah EU”, smatra ona i navodi da u toj priči nije toliko bitna ni Severna Makedonija, ni Crna Gora, već Srbija i Kosovo. EU i Amerika su pokazale da više podržavaju stabilnost, nego jednu nesigurnu ali više demokratsku vladu. „Zbog toga se podržava „stabilokratija” Aleksandra Vučića jer je u njemu EU, a naročito Nemačka, videla najboljeg kandidata da održi mir na Balkanu.”\n„On je koketirao i govorio o spremnosti da će se dogovoriti oko Kosova ako Srbija dobije nešto zauzvrat – ali su to sve beskrajne priče bez konkretnih političkih rezultata. I ja mislim da je to ono što je glavni element zastoja svakog demokratskog razvoja na Balkanu”, kaže Mira Milošević iz instituta Elkano u Madridu.\nOna je za Radio karantin govorila i o tome da li će Španija priznati Kosovo i šta tačno hoće Vladimir Putin, za koga kaže da je pokeraš koji sa slabim kartama ostvaruje dobre rezultate za svoju zemlju. Celu emisiju slušajte ovde.